Riia kreis

Riia kreis ehk Riia maakond (saksa keeles Kreis Riga, läti keeles Rīgas apriņķis, vene keeles Рижский уезд) oli haldusüksus Üle-Väina hertsogkonnas (1566−1582), Rootsi Liivimaal (1629−1721), Venemaa keisririigi Riia kubermangus (1721−1783), Riia asehaldurkonnas (1783−1796) ja Liivimaa kubermangus (a-st 1888; Riia-Volmari kaksikkreis 1796−1888), Läti Vabariigis (1918−1940), Läti NSV-s (1919, 1940−1941 ja 1944−1949) ja Läti kindralkomissariaadis (1941−1944).

Riia kreis piirnes kirdes Volmari kreisi, idas Võnnu kreisi, kagus Kuramaa kubermangu Jaunjelgava kreisi, kagus Bauska kreisi, loodes Dobele kreisi ja idas Tukumsi kreisiga.

Territoorium, Riia kubermangus 

Kreisi kuulusid:
 Riia linn,
 Riia lossi eeslinn
 Riia linnasaras,
 kroonukihelkonnad:
 Akmeņsala kihelkond (saksa keeles Steinholm Kirchspiel),
 Daugavgrīva kihelkond (Dünamünde Kirchspiel),
 Ādaži kihelkond ([Neuermühlen Kirchspiel),
 Dole kihelkond (Dahlens Kirchspiel),
 Salaspilsi kihelkond (Kirchholm Kirchspiel),
 Ikšķile kihelkond (Uexkülls Kirchspiel),
 Ropaži kihelkond (Rodenpois Kirchspiel),
 Lielvārde kihelkond (Lennewaden Kirchspiel),
 Suntaži kihelkond (Sunzels Kirchspiel),
 Mālpilsi kihelkond (Lemburg Kirchspiel),
 Allaži kihelkond (Allasch Kirchspiel),
 Sigulda kihelkond (Segenwold Kirchspiel),
 Krimulda kihelkond (Cremon Kirchspiel),
 Turaida kihelkond (Loddiger und Treyden Kirchspiel),
 Liepupe kihelkond (Kirchespiel Pernigel),
 Matīši kihelkond (Kirchespiel St. Matthäi, St Matthiä),
 Straupe kihelkond (Kirchespiel Roop),
 Umurga kihelkond (Kirchespiel Ubbenorm),
 Limbaži kihelkond (Kirchespiel Lemsal),
  ehk Salatsi kihelkond (Kirchespiel Salis),
 Aloja kihelkond (Kirchespiel Allendorf),
 Dikļi kihelkond (Kirchespiel Dikkeln),
 Rubene kihelkond (Kirchespiel Pappendorf ),
 Valmiera kihelkond (Kirchespiel Wolmar),
 Burtnieki ehk Astijärve kihelkond ( Kirchespiel Burtneck),
 Ēvele kihelkond (Wolfahrt, Wolfart),
 Skulte kihelkond (Matthäi Kirchespiel),
 Mazsalaca kihelkond, (Kirchespiel Salisburg),
 Rūjiena kihelkond (Kirchespiel Rujen),
 Härgmäe kihelkond (Kirchespiel Ermes, Ermis),
 Luke kihelkond (Kirchespiel Luhde).

Territoorium Riia asehaldurkonnas 

Kuramaa hertsogiriigi hertsog Peter von Biron loovutas kaubanduslepingu alusel 1783. aastal maa-alad Daugava jõe läänekaldal Sloka järveni (Bolderāja, Dole, Olaine, Katlakalns) Venemaa keisririigile.

Territoorium Liivimaa kubermangus 

Riia kreisi kaguosa ja Jaunjelgava kreis, Bauska kreis}}

Kreisilinn oli Riia.

Kreisi kuulusid linnad: kubermangulinn Riia (saksa keeles Riga), Daugavgrīva (Dünamünde) Sloka (Schlock), 2 sillakohtu piirkonda ja 25 kihelkonda:
 Kubermangulinn Riia,
 Riia tsitadelli ümbrus ja eeslinnad,
 Riia linnasaras ehk Riia patrimoniaalpiirkond (saksa keeles Rigisches Stadt Patrimonialgebiet, läti Rīgas patrimoniālais apgabals)
 Biķernieku kihelkond (Kirchspiel Bickern)
 Katlakalna kihelkond (Kirchspiel Kattelkaln)
 Piņķu kihelkond (Kirchspiel Pinkenhof)
 Sala kihelkond (Kirchspiel Holmhof)
 Daugavgrīva kindlus (Die Festung Dünamünde).
 Sloka kaubaalev (Die Markflekken Schlok, läti keeles Sloka).
 Maakihelkonnad
 Ādaži kihelkond (Neuermühlen) (Kirchspiel Neuermühlen-Zarnikau),
 Aizkraukle kihelkond (Kirchspiel Ascheraden),
 Akmeņsala kihelkond (Kirchspiel Steinholm, Steenholm),
 Allaži kihelkond (Kirchspiel Allasch),
 Daugavgrīva kihelkond (Kirchspiel Dünamünde),
 Dole kihelkond (Kirchspiel Dahlen),
 Ikšķile kihelkond (Kirchspiel Uexküll),
 Jaunpilsi kihelkond (Kirchspiel Jürgensburg),
 Jumprava kihelkond (Kirchspiel Jungfernhof),
 Koknese kihelkond (Kirchspiel Kokenhusen),
 Krimulda kihelkond (Kirchspiel Kremon),
 Lielvārde kihelkond (Kirchspiel Lennewarden),
 Madliena kihelkond (Kirchspiel Sissegal),
 Mālpilsi kihelkond (Kirchspiel Lemburg),
 Nītaure kihelkond (Kirchspiel Nitau),
 Ropaži kihelkond (Kirchspiel Rodenpois),
 Salaspilsi kihelkond (Kirchspiel Kirchholm),
 Sigulda kihelkond (Kirchspiel Segewold)
 Skulte kihelkond (Kirchspiel Matthäi),
 Sloka kihelkond (Kirchspiel Schlok),
 Suntaži kihelkond (Kirchspiel Sunzel),
 Turaida-Lēdurga kihelkond (Kirchspiel Treiden-Loddiger).

 Riia-Volmari kaksikkreis 1796−1888 
Pärast Katariina II surma tühistas tema poeg keiser Paul I 1796. aastal asehalduskorralduse. 1783. aastal Riia kreisi aladest omaette kreisiks eraldatud Volmari liideti nüüd taas Riiaga Riia-Volmari kaksikkreisiks. Selline korraldus kehtis 1888. aastani, mil Riia ja Volmari eraldati omaette maakondadeks.

 Riia-Volmari kaksikkreisi sillakohturingkonnad 
Riia-Volmari kreisi kihelkonnad olid jaotatud kuueks sillakohtupiirkonnaks:
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Akmeņsala, Sloka, Daugavgrīva, Dole, Salaspilsi, Ikšķile, Lielvārde, Ādaži, Ropaži, Allaži kihelkond
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Mālpilsi, Nītaure, Krimulda, Turaida, Skulte, Sigulda ja St. Peterskapelle'' (Pēterupe)
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Suntaži, Jaunpilsi, Madliena, Aizkraukle, Koknese kihelkond
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Straupe, Umurga, Dikļi, Rubene, Volmari kihelkond
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Limbaži, Liepupe, Salatsi, Aloja, Mazsalaca kihelkond
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Matīši, Astijärve, Rūjiena kihelkond.

Riia kreis 1888−1920 
1888. aastal jagati senine kakskikkreis kaheks: Riia ja Volmari said omaette maakondadeks.

1909. aastal oli kreisis kihelkondi 26:

Viited

Välislingid 

 
 
 
 

Riia ajalugu