Puurkaev

Puurkaev on suhteliselt väikese läbimõõduga (10–15 cm) toruga kindlustatud puurauk, mis on puuritud vee võtmiseks sügavamatest põhjaveekihtidest.  

Tänapäeval kasutatakse kaevude puurimiseks enamjaolt puurmasinat. Tänu puurmasinale suudetakse luua sügavam puurkaev, mis tagab stabiilse ligipääsu puhtale veele. 

Puurkaev kindlustatakse kas mantel- ja/või filtertoruga, mis takistab kaevu kokku varisemist, samas isoleerib kaevuvee muudest maapinnalähedastest veekihtidest.

Puurkaevu rajamine 
Puurkaevusid eelistatakse salvkaevudele, puurkaevud avavad sügavamad põhjaveekihid, mis on suurema tootlikkuse ja pideva veeandvusega. Puurkaevud on reostuse poolt paremini kaitstud kui salvkaevud.

Puurkaevu rajamisel peab vältima kasutatava veekihi reostamist. Selle tõttu seatakse nõudeid puurkaevu sanitaarkaitse- ja konstruktsiooni osas. Puurkaev peab asuma reostusallikate (käimlad, kütusemahutid, septik) suhtes põhjavee voolu suunas ülesvoolu ja neist võimalikult kaugel.

Puurkaevude rajamist, ümberehitust, konserveerimist ning lammutamist reguleerib Ehitusseadustik ning Ehitusseadustiku määrus 43.

Ajalugu 
Puurkaevude puurimisel on pikk ajalugu (202 eKr – 220 pKr). K.S. Tom kirjeldab puurimisprotsessi: “Hiina süvapuurimise meetodit viis läbi meeskond mehi, kes hüppasid puurile paigutatud tala peale, samal ajal kui pühvlid ja härjad puuri pöörasid.” Esimeseks sajandiks eKr suutsid Hiina käsitööna valmistatud malmist puuridega puurijad puurida kuni 1500 m sügavaid puurauke. Puuraukude puurimine oli aeganõudev ja pikk protsess. Alles 19. sajandil jõudsid Euroopa ja Lääs järele iidse Hiina puuragu puurimistehnoloogiale.

Kasutusalad 
Põhjavesi on meile kättesaadavaks tänu puurkaevudele. Puurkaeve kasutatakse  nii joogivee kui ka tootmisvee saamiseks, samuti ka hüdrogeoloogilisteks uuringuteks.

Vaata ka
kaev

Viited

Välislingid
Puurkaevu rajamine Keskkonnaaamet

Vesiehitised
Kaevud

en:Water well#Drilled wells