Vedelikusamba rõhk

Vedelikusamba rõhk  on võrdeline vedelikusamba kõrgusega. Kuna vedelikus antakse rõhk edasi igas suunas ühteviisi, siis rõhub vedelik (näiteks vesi) nii anuma seintele kui ka vees olevale kehale.  Mistahes kujuga anuma põhja kohale (või vedelikus asetseva keha kohale) võib paigutada mõtteliselt toru. Selles torus olevat vett võib vaadelda vedelikusambana. Vedelikusammas rõhub raskusjõu tõttu anuma põhja pinnale. Kui vedelikusamba poolt avaldatav raskusjõud  jagada toru ristlõike pindalaga , siis saame vedeliku poolt avaldatava rõhu 
.

Jõud  on võrdne veesamba massi  ja raskuskiirenduse  korrutisega , kusjuures mass  põhja pinna  ühiku (m2) kohta on võrdne veesamba kõrguse  ja vee tiheduse  korrutisega . Siit järeldub, et vedeliku rõhku anuma põhja pinnaühikule väljendab valem

kus
 on veesamba rõhk (paskalites, 1 Pa = 1 N/m2);
 on veesamba kõrgus (meetrites);
 on vedeliku tihedus (vee tihedus  ≈ 1.000 kg/m3);
 on raskuskiirendus ( ≈ 9,81 m/s2).

Ehk sõnades: vedeliku rõhk anuma põhjale võrdub vedelikusamba kõrguse h, vedeliku tiheduse ρ ja vaba langemise kiirenduse g korrutisega. 

Veesamba rõhule liitub õhurõhk  veesamba kohal.

Vaata ka 
Hüdrostaatiline rõhk

Hüdromehaanika