Avitaminoos

Avitaminoos ka toitumisvaegus ka täielik vitamiinipuudus on haiguslike seisundite rühm, mis on põhjustatud kroonilise vitamiinivaeguse (hüpovitaminoos) või täieliku vitamiinipuuduse tõttu. Avitaminoos võib organismis kujuneda ühe konkreetse vitamiini kestval, täielikul puudumisel ja/või organismi võimetusel seda ensümaatiliselt metaboliseerida jt põhjustel.

Inimene

Vitamiinivaeguse tekkepõhjused
 toitumuslik- olmelised: toiduainete defitsiit, nt alatoitumus, nälgimine ja mittetasakaalustatud ühekülgne toitumine, alkoholism, ületoitumus
 organismi teatud haiguslikud seisundid, kaasasündinud pärilikud raku ainevahetushaigused ja teatud ravimite kestev tarvitamine, sapphapete ebapiisav komplekteerimine, ensüümide tööga seotud häired, ealised iseärasused, seedeelundkonna osade (eriti peensoole, kus peaks toimuva vitamiiniühendite omastamine ja organismi edastamine) anatoomilis-füsioloogilised iseärasused aga ka mikrofloora tasakaalu häirumine,kahjustused antibiootikumide,toitainete jms.
 füsioloogilised: mõningate vitamiinide kõrgendatud vajadus väikelastel, rasedatel, imetavatel emadel ja vanuritel.

Kliiniline meditsiin
Avitaminoosid on seostatavad kliinilise meditsiini kaudu konkreetsete haiguslike seisunditega (nt B1-vitamiini puhul beribeeri ja B3-vitamiini puhul pellagra).

Liigitus

Ingrid Mesila liigitab avitaminoosid vajakaoleva vitamiini alusel järgmiselt:
A-avitaminoos
B1-vitamiini avitaminoos
C-vitamiini avitaminoos
D-vitamiini avitaminoos.

RHK-10
Eestis tänapäeval kehtiva rahvusvaheliste haiguste klassifikatsiooni RHK-10 alusel kuuluvad avitaminoosid IV peatüki alampeatükki E50-E64: Toitumusvaeguse muud liigid (ingl k Other nutritional deficiencies), kuid diagnostikaks kasutatakse erinevaid laborianalüüse, korduvate intervallide ja vajalike täpsustustega. Vajaduse korral täpsustatakse vitamiinivaegusi jaotistega: 

Toitumusvaeguse muud liigid

Viited 

Vitamiinid