Evolutsiooniline majandusteooria

Evolutsiooniline majandusteooria (ka evolutsiooniline majandusteadus; inglise evolutionary economics) on osa peavoolu majandusest. Samas kuulub ta ka vähem tunnustatud majandusliku mõtlemise koolkonda ning on üldiselt inspireeritud evolutsioonibioloogiast. Paljuski nagu peavoolu majandus, on siingi rõhk keerukatel interdistsiplinaarsusel, konkurentsil, (majandus) kasvul, struktuurilistel muutustel ja ressursi piirangutel,
kuid ta erineb peavoolu majandusest nende nähtuste uurimise metoodikate poolest..

Evolutsiooniline majandusteooria on teadus valikutest, ellujäämisvalikutest ja võimaluste hinnast. Järgnevalt tuuakse välja kümme teemat, kuhu sisse on pandud eetika, seadused ja teadusmetodoloogia.

Termodünaamika ja soojusmasinad
Kõige asjakohasem näide majanduslike otsuste kohta on ehk kasuliku energia kinnipüüdmine fotosünteesis, mis varustab energiaga ainevahetust ja inimaju. Kõik majanduskulud tulenevad lõppkokkuvõttes kasuliku energia kaotusest termodünaamika teise seaduse spontaanse toimimise tõttu.

Kaoseteooria ja esilekerkivad stabiilsete struktuuride hierarhiad
Traditsiooniline majandusteadus oli kogemata modelleeritud suletud süsteemi ja termodünaamika esimese seaduse põhjal, mis andsid tulemuseks stabiilse tasakaalu. 
Evolutsiooniline majandusteadus põhineb avatud süsteemidel ja termodünaamika teisel seadusel, mis annavad tulemuseks arenevad struktuurid, mustrid ja uudsuse, mis seostuvad tasakaalust kaugel olevate hajuvate süsteemidega. 
Vastastikused mõjud viivad stohhastiliste sündmusteni, mis võivad lükata mittelineaarseid süsteeme atraktorite suunas – kohalikud nišid, mis on stabiilsed ning mida on võimatu ennustada ja raske muuta -, mida iseloomustatakse järgmiselt:
 dünaamiline, muutuv, pöördumatu ja ajaloost sõltuv; 
 mittelineaarne, tundlik algsete tingimuste suhtes, rajast sõltuv;
 kaootiline, ettemääratud, kuid piiratud ja mitte kunagi korduv;
 keerukas segu aktsiatest ja voogudest mitmekordsete positiivsete ja negatiivsete tagasiside tsüklitega, erinevate viivituste ja ajaskaaladega.

Tärkavad struktuurid on pidevas vastasmõjus ja tagasisides ning see protsess ehitab hierarhia järgnevate interaktsioonide ja edasiste tärkamistega:
 elemendid ja molekulid (keemilised trikid);
 ainevahetus ja morfoloogia (bioloogilised trikid); 
 ebateadlikud närvivõrgustikud (instinktiivsed trikid);
 teadlik genereerimine ja kontrollimine kujutluses (kujutlusvõime trikid);
 eneseteadlik kultuuriline õppimine teistelt (kultuurilised trikid).

Majandusteadus on tõeliselt keerukas teadus, mitte üleloomuliku sotsiaalse müüdi ja maagia kirjeldus.

Mittelineaarne matemaatika ja arvutisimulatsioon
Majanduslikes ellujäämistrikkides sisalduv teadus põhineb mittelineaarsel matemaatikal. Odava arvutitöötlusjõu kättesaadavus umbes 1980ndatest alates võimaldas uurida evolutsioonilisi võrrandeid, mis itereerimisel võivad viia ettearvamatute hargnemiste ja mustriteni, intuitiivse vastukorra ilmnemiseni.

Traditsiooniline teaduslik reduktsionism välistab vältimatult tärkavad kontseptsioonid, mis lihtsalt kaovad, kui keskendud individuaalsetele moodustajate interaktsioonidele.

Huvitavad võrrandid on seda tüüpi: x-i väärtus ajal ’n + 1’ = funktsioon x* (1 – x) ajal ’n’ – ’x’ korrutatakse iseendaga, sisaldades interaktsiooni, tagasisidet ja mittelineaarsust. Mittelineaarne süsteem on üks neist, mille käitumine ei ole lihtsalt selle osade summa. Nendel võrranditel ei ole lihtsat lahendust ja esile tõusvad trikid on ainsad võimalused, olles sõltuvad ajaloost ja ülitundlikud algsete tingimuste suhtes, mida ei saa kunagi seljatada, kuna on tohutult mitmekülgsed ja rekursiivsed.

Molekulaarbioloogia ja neodarvinistlik süntees

Majanduslik protsess on neodarvinistlik kohanemine, päritud variantide või võistlevate alternatiivide eristav ellujäämine. Mõistmine algab bioloogilise evolutsiooniga, kus suurem osa tööst on tehtud ja kust pärinevad Darwini ja Mendeli teooriad. Ometigi võib elementaarset kopeerimise/varieerimise/valimise protsessi rakendada kaunis üldiselt, kui olemus on kopeeritud, ei pruugi variatsiooniallikas ja valikut määravad seadused olla protsessi mõistmiseks üksikasjalikud.

Majandusteadus keskendub oskusteabe evolutsioonile, see ei ole mingi bioloogiline analoogia, vaid tegelikud tärkavad struktuurid, tegelik teadus. Toimub evolutsiooniline protsess, mitte see, mis valib geenid ja organismid ja milleks kulub miljoneid aastaid, vaid see, mis toimub iga indiviidi ajus eluaja jooksul, tiražeerituna ja vahendatuna sotsiaalsetes kultuurilistes keskkondades. Oskusteabe ’trikk’ on ellujäämine, evolutsioonilised trikid on juhuslikud teisendid, mis osutuvad ellujäämisel paremaks kui nende vanemad ja individuaalsete variantide taastootev edu on nähtav muutuvas populatsioonis.

Darwin pakkus välja neli läbimurret:

 püsimajäävate liikide pärand tõi kaasa trikkide stabiilse akumuleerimise; 
 juhuslike mutatsioonide looduslik valik tõi kaasa suunatud muutuse kasvava keerukuse suunas;
 kavandiluulu kujutlusvõimeline taipamine; 
 avalikkuse harimine teaduslike tõendite abil – vaatlus, teooria, hüpotees, katsetega kinnitamine ja kolleegide arvustused ning ’Liikide päritolu’.

Neuroteadus ja individuaalne otsustamine 

Majandusteaduse keskmes on otsustamisprotsessi, olgu siis ebateadliku või teadliku, mõistmine. Teadlased hakkavad tasapisi mõistma, kuidas närvivõrgustikud ja -ahelad teevad kulude-tulude analüüse, mis on liiga keerukad arvutite jaoks. 
Darvinistlikud protsessid ajus avastavad ja akumuleerivad trikke, kui keskkonnast saadud taju seostatakse närvivõrgustike ja -ahelatega.

Matt Ridley on sõnaosav – see on loodus läbi hoolitsemise, hoolitsus lülitab sisse looduse – nagu väljendatakse kodeeritud geene ja selle tulemuseks on käitumine, ning selline käitumine muutub siis osaks keerukast keskkonnast, mis annab tagasisidet ning millel on mõju geenide väljalöömisele ja nende geenide püsimajäämise võimalustele.

Evolutsiooniline psühholoogia ja ellujäämise oskusteave 

Kui kord närvivõrgustikud ja –ahelad on ajus paigas, muutub võimalikuks järgmiste uute trikkide hierarhia:

 kiirõppimise trikid – individuaalsed kavatsused (inimvajaduste hierarhia ehk Maslow' püramiid). Ideede testimine kujutlusvõimes kiirendab dramaatiliselt potentsiaalse indiviidi ellujäämistrikkide avastamist ja akumulatsiooni;
 interaktsioonitrikid – uskumused kellegi teise kohta (Robin Dunbari ’Sally Anni test’ ja empaatia). Inimesed on erinevad ja olemas on sotsiaalne ’probleem’, sest teiste rahvaste väänlemised võivad aidata ja kahju teha. Üksikud ajud avastavad ja akumuleerivad eripärast oskusteavet, kuid kasulik tootmine tuleb jagamisest ja õiglusest funktsionaalsetes gruppides;
 keeletrikid – vastastikuse kommunikatsiooni sisse seadmine (Steven Pinker ja jagatud tähelepanu). Teine aju peab ka asjale lõpuks pihta saama, kõik, mis sa saad teha, on tunda ja väänelda (genereerida ja testida), kuid kommunikatsioon sisaldab sümboolset kodeerimist ja dekodeerimist;
 sünergiatrikid – koostöö ja usaldus (Robert Axelrod ja tõendite sisseseadmine). Rahva veenmine, et sa jagad mastaabiefekti ja tööjaotust üha rohkemate ja rohkemate võõraste vahel. Kohalik keskendumine ’kasumi’ avastamisele annab tulemuseks globaalsete ellujäämisväärtuse tootmise, ületades pikemas perspektiivis kulud kõikide inimeste jaoks.

Kõik need ‘trikid’ – kavatsused, empaatia, õiglus, koostöö, usaldus ja petmise märkamine – eksisteerivad tõesti kui evolutsiooniigavike poolt lihvitud instinktid. Nagu oksütotsiini ja dopamiiniga tugevdatud närvivõrgustikud, mida saab nüüd uurida neuroteaduse tehnikatega. Me oleme võhikud selles, mis see on, mida me ei tea, isegi kui me teame rohkem, kui võime kunagi öelda. Majandusteadus ei sisalda freudistlikke libastumisi, kuid sügaval kolju põhjas vahendavad ellujäämisvõrgustikud ja -ahelad otsuseid.

Antropoloogia ja kultuur 

Tehnoloogiline ja organisatsiooniline oskusteave on evolutsioonilised ellujäämistrikid, liiga üüratud indiviidi kogemuse või taju jaoks. Indiviidid spetsialiseeruvad ja teevad koostööd, võimaldades oskusteabe akumuleerimist tekkivates sotsiaalsetes institutsioonides. Inimestel on geneetiline kalduvus ’kasutada oma kujutlusvõimet’ ja uuendada ja jäljendada, ning edukad käitumisjooned kasvavad välja paljudest allikatest:
 bioloogiline ajalugu ja instinktid;
 individuaalsed innovaatilised eksperimendid, tegelikud ja ettekujutatavad;
 kaaslased ja jäljendav kogemus;
 eellased ja kultuuriline õppimine.

See on kultuuriline sotsiaalne õppimine, mis on muutunud domineerivaks protsessiks, võimaldades inimese tegevussüsteemide püsimajäämist. Kultuuriline sidusus kasvab välja madalamal tasemel individuaalsetest interaktsioonidest, kuid samal ajal mõjutab, mõnevõrra segadust tekitavalt, tekkiv sidusus individuaalsete interaktsioonide püsimajäämise võimalusi.

Mänguteooria ja koostöö 

Koostöö on käitumuslik ellujäämistrikk, mis on paiskunud laiali kõikides arenenud majandussüsteemides. Mänguteooria on pannud majandusteaduse uuesti keskenduma Adam Smithi ’moraaliseisukohtadele’ ja koostöösünergiatele ning eemalduma masendavast isekuse teadusest.
Inimene on tark loom, kuid veel olulisemana on inimene sotsiaalne loom, sest sünergia eelised võivad kasvada välja majanduslikest interaktsioonidest. Mänguteooria on teadusala, mis uurib majanduslikke iteratsioone ja evolutsiooniliselt stabiilseid strateegiaid arvutisimulatsiooni kaudu. 
Mänguteooria panustab evolutsioonilise majandusteaduse viljastavatesse kontseptsioonidesse – rahuldav ja turu koordineerimisse ’just nagu’ kontrolltsükkel.
Majanduslik väljund on ellujäämise oskusteave koostöösünergiatest.

Sotsiobioloogiline ajalugu ja tõendid 

Inimese käitumisjooned on trikid, mis jäävad püsima, et muutuda ’käibetõeks’ või ’oskusteabeks’. 
Välja koorub ajalooline ’edukus’, kui igal tasandil sureb välja läbikukkunud käitumine. Enamik eksperimente kukuvad läbi, kuid mõned on viljakad, levitades käitumismustreid iga kord, kui testid leiavad keskkonnast tuge. Sellised käitumised on ’rajast sõltuvad’ ja pannakse eduka ajaloo sisse ’luku taha’ ning ellujääjatena muutuvad nad tulevase keskkonna osaks.
Majandusteadus selgitab jooksvaid otsustamisi minevikust õppimise ja tuleviku ettekujutamise kaudu.

Keerukas süsteemiteooria ja universaalne darvinism 

Majandusteadust ei saa eraldada kogu universaalse darvinismi arenevast mitmetasandilisest ‘kupatusest’.
Selgituste jõu paljastab majandusteaduse mõistmine seotud osana keerukast interaktiivsest vastastikku sõltuvast inimkäitumisest, mis on ise osa keerukast keskkonnast. Igal tasandil ilmuvad keerukad struktuurid madalamal tasemel toimuvast interaktsioonist, luues keerukaid hajuvaid avatud süsteeme. Ontoloogia mõistmine tuleb kogu interaktiivsest kupatusest – energia, aine, keemia, bioloogia, immuunsüsteemid, närvivõrgustikud ja -ahelad, instinktid, keel, sotsiaalne käitumine ja kultuur – ühel tasandil tehtud valikuid testitakse alati teistel tasanditel alternatiividega võrreldes. Enese-järjekindlus on garanteeritud, sest iga asi põhjustab kõiki teisi asju, majandusteadus on sisse sulatatud komplektides pesitsevate komplektide ajaloolisesse trajektoori:
 areneb kõlblus, altruism on trikk, mis julgustab ja laiendab sotsiaalset õppimist ja majanduslikku interaktsiooni erinevate indiviidide vahel.
 areneb õigus, lepinguväline kahju on trikk, mis julgustab ja laiendab sotsiaalset õppimist ja majanduslikku interaktsiooni erinevatest võõrastest koosnevate gruppide vahel. 
 areneb teadus, teaduslik metodoloogia on trikk, mis julgustab ja laiendab sotsiaalset õppimist ja majanduslikku interaktsiooni erinevatest võõrastest koosnevate gruppide vahel, kus teadmine on napp, ebatäielik ja hajutatud. 
 areneb majandusteadus, evolutsiooniline majandusteadus on trikk, mis julgustab ja laiendab sotsiaalset õppimist ja majanduslikku interaktsiooni erinevatest võõrastest koosnevate gruppide vahel, kus teadmine on napp, ebatäielik ja hajutatud käitumuslike valikute teaduslike selgituste tõttu. 
Kopeerimise/varieerimise/valimise protsessi püsides konstrueerivad instinktid, õppimine ja kultuur keskkonnas nišid, mis annavad tagasisidet ja mõjutavad tulevikuteisendite ellujäämisvõimalusi. See protsess ei ole juhuslik, ilmnevad statistilised ühetaolisused ja evolutsioonilise majandusteaduse ühetaolisusi saab uurida. 
Majandusteaduses ei ole enam keskne ratsionaalne ’majanduslik inimene’ stabiilses tasakaaluseisundis. Institutsionaliseeritud tehnoloogia on endogeenne ja mitte enam välistekkeline ’must kast’.

Seos Eestiga

Evolutsioonilisest majandusteooriast on välja kasvanud intellektuaalne infrastruktuur/innovatsioonisüsteem, mis on Euroopas suurt populaarsust koguv mõiste. Infotehnoloogiate kasutuselevõtt Eestis on üheks parimaks näiteks.

Viited

Majandusteooriad