Jõhvi Vene Põhikool

Jõhvi Vene Põhikool on põhikool Jõhvis aadressil Narva mnt 16. Õppekeel on vene keel.

AJALUGU 
1967. aastal jagunes Kohtla-Järve 6. Keskkool kaheks kooliks. Uus kool sai nimeks Kohtla-Järve 16. 8-klassiline kool, õppeasutus mahutati Jõhvi Rahu tänava kahekorruselisse hoonesse. Koolis olid klassiruumidele lisaks ka raamatukogu, väike saal ja poiste tööõpetuse kabinetid, mis asusid eraldiasuvas hoones kooliõuel. Õppeasutusel oli ka ühiselamu, mis asus väikses ühekorruselises kõrvalhoones. Spordisaali koolil ei olnud.

Kooli esimeseks direktoriks sai Nelli Filippova ja õppealajuhatajaks Fernanda Ennok. Fernada Ennok oli entusiastlik koolijuht ning ka kogu kooli kollektiiv püüdis astuda direktoriga ühte sammu ja minna kaasa ajastu uuendusliku vaimuga. Kohtla-Järve linna RSN Täitevkomitee Haridusosakonna poolt läbiviidud rajooni koolidevahelistel ülevaatustel oli kool Nelli Filippova direktori ametiajal pidevalt rajooni parimate seas.

Õpilaste arv koolis kasvas pidevalt, olemasolev hoone ei suutnud enam kõiki õpilasi mahutada ning Eesti NSV valitsuse poolt võeti vastu otsus ehitada Kohtla-Järve 16. 8-klassilisele koolile uus kaasaegne hoone. Ehitustegevuseks ette nähtud aeg oli väga lühike: hoone ehitamist alustati 1975. aasta alguses ning juba sama aasta 1. septembriks oligi uus koolimaja valmis. Kool muutus kaheksaklassilisest koolist keskkooliks. Kooli nimeks sai Kohtla-Järve 16. Keskkool. 1. septembril 1975. aastal helises koolikell uues koolimajas 850 õpilasele.

Aastatel 1982–2004 juhtis kooli Ingrid Krajerenko. Sellel perioodil avati koolis matemaatika- ja füüsika süvaõppe klassid (aineõpetajateks olid Niina Smirnova, Ljubov Zavjalova, Antonina Popova, Rita Genno, Veera Poljakova). Sel perioodil sai kool kuulsaks ka oma sportlike saavutuste poolest, tuntud kooli sporditähtede seas oli ka korvpalli maailmameister Maia Ots-Višnjova. Tänu Eesti NSV teenelise pedagoogi Viktor Višnjovi innukale tegevusele tuli kool spordiinventariga varustatuse osas üleliiduliselt teisele kohale. 9.04.1996. aastal kooli nimeks sai Jõhvi Vene Gümnaasium.

Teatristuudio Edelveiss töötab koolis alates 1998. aastast, algusest peale on tema juhendjaks olnud Tatjana Laada. Teatristuudio töös löövad innukalt kaasa nii õpilased kui õpetajad. Aastate jooksul on lavale toodud hulgaliselt etendusi, mille repertuaar pärineb nii eesti, vene kui ka välismaa autorite sulest.

2002. aastal alustas koolis tööd varane keelekümblusklass, klassi õpetajaks sai Tiiu Sass. Keelekümblusprogrammi rakendamist toetas Jõhvi Vallavalitsus.

Kolmas kooli direktor Mare Lihtsa juhtis kooli kollektiivi aastatel 2004–2013. 2005. aastal liitus kool täieliku varase keelekümbluse programmiga. Õpilaste eesti keele oskuste parandamiseks toimusid aastatel 2003–2010 iga-aastased suvised keelelaagrid. Projekti- ja laagrijuhiks oli kõigil neil aastatel eesti keele ja muusikaõpetaja Inge Papp. Lisaks kirjutasid neil aastatel keelelaagri projekte ja eesti ajaloo ning kultuurilooga tutvumisele suunatud projekte veel õpetajad Ülle Peedo ja Laine Jürise. Keelelaagrid toimusid Värskas, Ahjal, Kuremaal ja teistes Eesti looduskaunites paikades koos eesti keelt emakeelena kõnelevate lastega.

Sellel perioodil pandi koolis alus kahele suurepärasele tänaseni säilinud traditsioonile, need on kooli vokalistide konkurss ja olümpiamängud. Vokalistide konkurss viidi koolis läbi esmakordselt 2002. aastal „Kuldse hääle“ nimetuse all. Ürituse idee autor ja konkursi läbiviija oli andekas muusikaõpetaja Jelena Afanasjeva. 2012. aastal sai vokalistide konkurss noore loomingulise huvijuhi Antonina Lattu initsiatiivil uue nime „Eurovisioon“.

Esimesed kooli olümpiamängud toimusid 2005. aastal: esimest mängust alates kuni käesoleva ajani on olnud nende mängude asendamatuks organisaatoriks kooli kehalise kasvatuse õpetaja Viktor Predbannikov. Eri aegadel on kooli olümpiamängude avamistel osalenud olümpiavõitjad Erika Salumäe ja Erki Nool ning tuntud sportlased Elina Partõka, Leonid Gulov, Jüri Tarmak.

Praegune koolijuht Irina Šulgina asus ametisse 2013. aastal. Irina Šulgina on meie kooli vilistlane, ta õppis matemaatikalassis, lõpetas kooli 1984. aastal. Praeguse kooli direktori õppe- ja kasvatustöö prioriteetideks on iga lapse potentsiaali ja võimete maksimaalne väljaarendamine, noorte ettevalmistamine iseseisvaks eluks ja nende täisväärtuslikeks ühiskonna liikmeteks kujundamine. Suurt tähelepanu pööratakse õppetöös iga õpilase individuaalsele lähenemisele, loomingulistele tegevustele, uurimuslikule õppele ja õpilaste positiivse suhtumise kujundamisele iseendasse ja ümbritsevasse maailma.

2014. aastal liitus kool projektiga „Ettevõtlik kool“, mille raames viiakse läbi õppetunde, ringitööd ja erinevaid üritusi, et arendada õpilastes initsiatiivikust ja ettevõtlikkust. Näiteks võib tuua vene keele ja kirjanduse õpetaja Ljudmilla Zagorulko juhendamisel ette valmistatud ja 8. C-klassi õpilaste poolt läbi viidud ekskursioonitunde Toilas gümnaasiumi õpilastele ja linna külastajatele teemal „Igor Severjanini poeetilised teerajad“. Algklasside õpetaja Tatjana Volnuhhina viib ettevõtliku kooli raames oma õpilastega regulaarselt läbi nii tunde kui ka ringitööd juba esimesest klassist alates.

Põhikool
1. septembrist 2015 muutus meie kool põhikooliks. Kool sai nimeks Jõhvi Vene Põhikool.

Kooli renoveerimine
2018. a jaanuaris algas koolihoone renoveerimine. Projekti üldmaksumus ületas 4 mln. eurot. Õpperuumid muutusid funktsionaalsemateks, tänu sellele mahtus kool väiksemale pinnale. Uuendamise ajal tekkisid isegi lisaklassid. Mõned kabinetid on varustatud Teadusministeeriumi esindajad, ehitajad, valla volikogu liikmed ja Jõhvi valla juhatus.

Staadioni renoveerimine
2019. aasta septembris algas kooli staadioni renoveerimine. Varsti saab kool kaks jooksurada, üks pikkusega 100 ja teine 250 meetrit. Samuti ehitatakse tartankattega väljak ja kunstmuruga staadioniväljak ning liivaväljak rannavõrkpalli jaoks.

Välislingid
Kooli koduleht
Allikas

Jõhvi
Ida-Viru maakonna koolid