Joruba keel

Joruba keel on Nigeri-Kordofani hõimkonda Benue-Kongo keelte hulka kuuluv keel.
Seda keelt räägitakse peamiselt Lääne-Aafrikas. See üks enam levinud keeltest Edela-Aafrika aladel, kus seda kõneleb umbes 19,4 miljonit inimest. 

Joruba keel kasutab ladina kirjaviisi.

Keele iseloomustus

Joruba keel kuulub Lääne-Benue-Kongo keelte rühma ja see on emakeeleks rohkem kui kahekümnele miljonile inimesele Nigeerias.
Joruba keel on osa Nigeri-Kordofani hõimkonnast.

Dialektid:
Akono, Ào, Awori hõimu dialekt, Aworo, Punu, Egba, Ekiti, Gbedde, Igbonna, Ijebu, Ijesha, Ikale, Ila, Ilaje, Iworro, Jumu, Ondo, Owe, Oyo, Onijan, Yagba.

Täpsem piirkond

Peamised maa-alad, kus seda keelt räägitakse, on: Nigeeria, Benin ja Togo.

Valdavalt kõneletakse joruba keelt järgnevates Aafrika osariikides: Oyo, Ogun, Ondo, Osun, Kwara ja Lagos.

Samuti leidub kõnelejaid Beninis, Sierra Leones, Suurbritannias ning Ameerikas.

Täpsem info kõnelejatest

Joruba keelt kõneleb 18 900 000 inimest Nigeerias. Ülemaailmselt kõneleb seda keelt 19 380 800 inimest, mis on ~0,27% kogu maailma populatsioonist.

Arvsõnad

Põhiarvsõnad: 
üks      ọkan/mení
kaks     méjì 
kolm     mẹta 
neli     mẹrin 
viis     màrún 
kuus     mẹfà 
seitse   méje 
kaheksa  mẹjọ 
üheksa   mẹsan 
kümme    mẹwa

Järgarvsõnad:
(esimene)  èkíní
(teine)    èkejì 
(kolmas)   ẹkẹta 
(neljas)   ẹkẹrin 
(viies)    èkarùn 
(kuues)    ẹkẹfà 
(seitsmes) èkeje 
(kaheksas) ẹkẹjọ 
(üheksas)  ẹkẹsàn 
(kümnes)   ẹkẹwà

Teatud numbritel võib olla ka mitu vormi, näiteks number 9 'mêsan' võib samuti esineda kui 'êsan'.

Keele struktuuri andmed

Joruba tähestik ja nasaalsed täishäälikud  

Joruba tähestik

Fonoloogia, süntaks ja morfoloogia  

Joruuba keel on kaunikõlaline ning seda võib käsitleda kui tonaalset keelt, mille puhul on selgelt võimalik eristada kolme erinevat tooni: madal, keskmine ja kõrge. Eristamine toimub kasutades erinevaid akuudimärke – näiteks à ja á hääldus on erinev.

Madalad helid on äratuntavad oma sünge heli ja helilanguse poolest; neid tähistatakse järgnevate häälikutega: à, è, ẹ̀, ì, ò, ọ̀ ja ù. 

Keskmised toonid on äratuntavad oma tasase ja tasakaalus heli poolest – neid ei tähistata akuudimärkidega.

Kõrged toonid on äratuntavad oma helitõusude poolest ning väga täpse ja konkreetse häälduse tõttu; neid tähistatakse järgnevate häälikutega: á, é, ẹ́, í, ó, ọ́ ja ú.

Süntaksi/morfoloogia poolest on joruba keel võrdlemisi isoleeriv, seda eelkõige selle tõttu, et iga üksiku sõna kohta on väga vähe morfeeme. Kuigi morfeeme on kasinalt, on selle keele puhul võimalik vähesega öelda palju.

Näiteks: tegusõna "ra" tähendab ostma, kaduma, mädanema, magama, liikuma, grillima, väsima millestki, kahtlustama. Selliseid sõnu on mitmeid selles keeles.

Joruba keele puhul võib isegi kahe tähega tegusõna "ra" anda edasi võrdlemisi palju informatsiooni.

Näited subjekt-verb-objekt (SVO) lausetest:

Ó/ rá/ bàbà, mis tähendab "Ta (meessoost) kiidab."
Ó/ rã/ bàbà/, mis tähendab "Ta (meessoost) ostis vaske."
Ó rã Õúnjẹ, mis tähendab "Ta (meessoost) ostis toitu."

Näiteid subjekt-verb (SV) lausetest:

Ó rá, mis tähendab "Ta haihtub."
Ó rà, mis tähendab "See on mädanenud/see on paha."
Õ ràà, mis tähendab "Ta (meessoost) ei ostnud seda."

Joruba keele sõnaliigid 

Sõnaliigid:
Nimisõna
Asesõna
Tegusõna
Määrsõna
Omadussõna
Sidesõna
Eessõna
Hüüdsõna

Joruba keele helisid saab kuulata järgnevalt veebilehelt: http://www.africa.uga.edu/Yoruba/alphabet.html

Mõned keelenäited

1) "Mo ni fe" tähendab "ma armastan sind"

2) Gbogbo ènìyàn ni a bí ní òmìnira; iyì àti ẹ̀tọ́ kọ̀ọ̀kan sì dọ́gba. Wọ́n ní ẹ̀bùn ti làákàyè àti ti ẹ̀rí-ọkàn, ó sì yẹ kí wọn ó máa hùwà sí ara wọn gẹ́gẹ́ bí ọmọ ìyá.

Tõlge:
Pidades silmas, et inimkonna kõigi liikmete sünnipärase väärikuse ning nende võrdsete ja võõrandamatute õiguste tunnustamine on vabaduse, õigluse ja rahu alus maailmas.

Ortograafia

Joruba keele ortograafia sai alguse 1850ndate alguses. Sellest alates on see olnud järkjärgulises muutumises.

Joruba keel kasutab ladina tähestikku, milles on 30 tähemärki.

Selles keeles on tekste kirjutatud 19. sajandi algusest. 1960ndatel moodustas Lääne-Nigeeria haridusministeerium kaks komiteed eesmärgiga luua ühtne ortograafia süsteem Joruba keele jaoks. Aastal 1966 tutvustas nendest kahest mõjuvõimsam, Joruba Ortograafia Komitee, oma leide ning sellest kujunes keelele baasortograafia, mida hakati standardina koolides õpetama.

Tänapäeva jorubad 

Kuigi suurem osa joruba keele kõnelejatest asuvad Nigeeriast edelasse jäävatel aladel, hajutatud kogukondi võib täheldada ka Benini ja Togo aladel. Kaasaegsed jorubad töötavad üldiselt käsitöölistena, kaup- või talumeestena. Üks põhiline põllusaak on näiteks kakao.
Tänapäevases joruba ühiskonnas on talutöö üks levinumaid ning sellega tegelevad üldiselt meessoost isikud. Naised tegelevad rohkem turustussüsteemidega. Keeleoskus üldiselt piirdubki ainult emakeelega, üksikud valdavad ka mingit muud keelt.

Vaata lisaks 

Netipõhised joruba keele õppekeskkonnad
http://mylanguages.org/yoruba_audio.php
http://www.africa.uga.edu/Yoruba/about.html
http://www.learnyoruba.com

Joruba fraase
http://www.motherlandnigeria.com/languages.html
http://www.abeokuta.org/yoruba.htm

Netipõhine joruba sõnaraamat
http://www.yoruba.georgiasouthern.edu

Joruba raadio
http://www.abeokuta.org/xtian.htm

Viited

Välislingid 

 Joruba tähestik ja nasaalsed häälikud
 Joruba tähestik ja nasaalsed häälikud
 Fonoloogia, süntaks ja morfoloogia
 Tähestik
 Joruba keele helid

Nigeri-Kongo keeled