Politsei Peavalitsus

Politsei Peavalitsus oli Eesti politsei keskasutus 1918–1934, Siseministeeriumi alluvuses. 

20. mail 1924 võttis Riigikogu vastu Välis-, kriminaal- ja kaitsepolitsei ühendamise ajutise seaduse, mille alusel loodi Siseministeeriumi alluvuses Politsei Peavalitsus, mis ühendas kõik kolm ametkonda. Esimestel aastatel oli igaühel neist oma peavalitsus, politsei, kriminaal-, ja kaitsepolitsei peavalitsused kui iseseisvad asutused likvideeriti  16. juunist 1924. Politsei Peavalitsuse eesotsas oli peavalitsuse ülem (aastast 1925 politseidirektor).

1934. aastal reorganiseeriti Siseministeeriumi Politsei Peavalitsus, Politseivalitsuseks.

Peavalitsuse juhid
Peavalitsuse juhi nimetus oli 1918. aastast ülem ja aastast 1926 direktor. Juhid olid järgmised:
1918– 24. mai 1919, Eduard Alver, Politsei Peavalitsuse ülem
 16. juuni 1919– 1. aprill 1920, Mihkel Ostrat, Politsei Peavalitsuse ülem 
1920, Jakob Vares, Politsei Peavalitsuse ülema k.t
1920– 15. märts 1921, Karl Laurits, Politsei Peavalitsuse ülem
15. märts – 15. aprill 1921, August Ott, Politsei Peavalitsuse ülem
15. aprill 1921 – 15. oktoober 1923, Hans Kuben, Politsei Peavalitsuse ülem
–16. juuni 1924, Nikolai Reiman (Nigul Reimo), Politsei Peavalitsuse ülema k. t
16. juuni  1924 – 1. märts 1925, Hugo-Johannes Mölder, Politsei Peavalitsuse ülema k. t
2. juuli 1924 – 1926, Jakob Kuus, Politsei Peavalitsuse ülema abi (endine  Kriminaalpolitsei Peavalitsuse ülem)
2. juuli 1924 – 22. juuni 1940, Konstantin Lepp, PV välispolitsei osakonna juhataja
2. juuli 1924 – , August Tenson, PV kaitsepolitsei osakonna juhataja (endine kaitsepolitsei peavalitsuse ülema abi)
2. juuli 1924 – , Voldemar Vau, PV kriminaalpolitsei osakonna juhataja
23. detsember 1924 – , Johan Sooman, Politsei Peavalitsuse ülema abi ja Kaitsepolitsei ülem
1925–21. september 1927, Nikolai Reiman (Nigul Reimo), politseidirektori k.t. 
21. september 1927 – 1934, Nikolai Reiman, politseidirektor
Johan Sooman, Politsei abidirektor

Politsei Peavalitsuse struktuur
Politseivalitsuse/Politseitalituse struktuur oli järgmine: 
 Juhatus ja kantselei 
 Välispolitsei osakond 
Välispolitsei inspektor: Aleksander Tamman  (–1931); Leonhard Pruunmaa   (1935–1940)
 Kriminaalpolitsei osakond 
Kriminaalpolitsei inspektor: August Liit (1926–1940)
 Kaitsepolitsei osakond (1926. aastast Poliitilise Politsei osakond) 
Poliitilise Politsei inspektor: August Tuulse (1926–1935); Konstantin Kirsimägi (1935–1938); Tanel Võhma (1938–1940) 
Ülemsekretariaat  (1926. aastast Üldsekretariaat).

Politsei Peavalitsuse ülesanded
Politsei Peavalitsuse ülesanneteks oli: 1. Välis-, kriminaal- ja poliitilise politsei tegevuse juhtimine ning kontroll, avaliku korra ja julgeoleku kaitsmine, kuritegevuse ärahoidmine ja avastamine, isikute üleriigilise otsimise korraldamine 2. Üle riigipiiri liikumise üldkorraldus, välispasside väljaandmine 3. Loata Eestis viibivate välismaalaste interneerimine või väljasaatmine 4. Välismaalaste ja kodakondsuseta isikute arvestamine, neile peatus- ja teenistuslubade andmine, kodakondsuseta isikutele isikutunnistuste (nn. Nanseni passide) väljastamine, surnud välismaalaste registreerimine 5. Korjanduste, näitemüükide ja loteriide lubade andmine, restoranides muusika, piljardimängu jm lubade andmine, koosolekute ja avalike ettekannete lubade andmine (ka kultuuriüritused) 6. Laskeriistade ja laskemoona valmistamise ja sellega kauplemise järelevalve 7. Tuletõrjeala korraldamine, alates 1934. aastast ka kodanliku õhu- ja gaasikaitse organiseerimine 8. Politseiametkonna väljaõppe korraldamine, alates 1925. aastast Politseitalitusele alluva Politseikooli kaudu 9. Filmide kontroll (eeltsensuur, subtiitrite kontroll, etenduslubade andmine).

Viited

Välislingid
Politseitalitus. 1918-1940, The National Archives of Estonia,  ERA.1
Eesti politsei