Lokatiivne määrus

Lokatiivne määrus on asukohta väljendav määrus.

Eesti keel
Lokatiivne määrus esineb lokatiivkäändes, milleks võib olla
 seesütlev kääne ehk inessiiv
 alalütlev kääne ehk adessiiv
 olev kääne ehk essiiv

Lokatiivse määruse vormistumisel on abiks lokatiivkäändes olev
 käändsõna(noomen) või infinitiiv
 käändsõna + lokatiivne kaassõna (all, juures)
 lokatiivne adverb (vastab küsimusele kus? nt seal, kaugel, pingul)

Lokatiivseid määrusi on 4:
 lokatiivne valdajamäärus
 lokatiivne kohamäärus
 lokatiivne ajamäärus
 lokatiivne seisundimäärus

Lokatiivne valdajamäärus

Lokatiivne valdajamäärus vastab küsimusele kellel? millel?

Seda vormistab:
 alalütlevas käändes nimisõna
 kaassõnafraasid (nimisõna omastavas + käes; nimisõna omastavas+ valduses jne)

Lokatiivne valdajamäärus laiendab järgmisi predikaate:
 Seisundi- ja modaalpredikaati, peamiselt kogejalauseid:
hea, halb, jahe, külm, palav, lõbus, valus, raske, villand, piinlik, kurb meel, kindel jne
 Predikaati olema, leiduma, puuduma, oodata, märgata, näha + olema, tavaliselt kogeja-omajalauseis ja olemasolulauseis (e eksistentsiaalaluseis)
 Tegusõnu käskima, paluma, laskma, lubama, keelama, aitama, takistama, segama, soovitama, võimaldama + da-infinitiivne sihitis
 Muid predikaate, kui määrus on sisult võrdväärne omastavas käändes nimisõna või kaassõnaga fraasis, mis käitub lause a) primaarse teemana või b) objektina

Lokatiivne kohamäärus

Lokatiivne kohamäärus vastab küsimusele kus? ja lokaliseerib pigem sündmusi kui objekte.
 
Kausatiivlause puhul sõltub sageli keelevälistest teadmistest, kas lokaliseerub aluse või sihitise referent.
Vrd
Poiss mängis maal palli.- Poiss mängis hoovis palli.

Suhtereegel, mille puhul kohamäärus märgib tegevusobjekti asukohta, toimib 3 rühmas:
 tajumist väljendavate verbide puhul: Tundsin hambas valu. Nägin poissi enda poole jooksmas.
 viimist, siirmist väljendavate verbide puhul: Salasigarette veeti arvutikorpuste vahel.
 kausatiivse tähendusega verbide puhul: Seeni võib säilitada ka võis. Vanaema hoidis last hellalt põlvedel.

Lokatiivne kohamäärus toimib põhiliselt lause vaba laiendina.  Ühiselamus sai temast viimaks inimene. Külalised kuulsid seinte vahel piiksumist. Mida ta seal veel teha jõudis.Seotud laiendina toimib järgmiste tegusõnade juures:olema, viibima, asuma, paiknema, peituma, leiduma, istuma, seisma, käima, levima, hoidma, pidama, säilitama, tuhnima, sorima, elutsema, elunema, kujunema, formeeruma, kumisema, kirvendama, pööritama, pistma, esinema, laskma. Kanepi suitsetamine on Hollandis laialt levinud. Põrsas tuhnis tükk aega lehehunnikus.

Lokatiivset kohamäärust vormistavad:
 Nimisõnad 
- seesütlevas käändes: Ta on kodus.- alalütlevas käändes: Küpsised vedelesid laual.- koos kaassõnadega: all, asemel, allpool, ees, eespool, hulgas, juures, keskel, peal, piires, pool, taga, vastas jne. Poiss oli vanaisa juures. mas-vorm: Nad käisid jooksmas. Kohamäärsõnad kus, kuspool, all, juures, taga, vasakul, üleval, väljaspool, väljas, lähedal, mujal, siin, siinpool jne Kus ta on. Keera vasakule.Lokatiivne ajamäärus

Lokatiivne ajamäärus on lause aspekti suhtes neutraalne: see esineb nii aspektilt piiritletud lauses (e perfektiivne aspekt) kui piiritlemata lauses(e imperfektiivne aspekt).

Lokatiivset ajamäärust vormistavad:
 Ajamäärsõnad algul, ammu, edasi, eile, enne, ennemuiste, homme, hiljuti, niipea, otsekohe, peagi, nüüd, tagasi, tookord, täna, viimaks, äsja, öösel, ükskord, üleeile jne
 Inimese vanusele osutavad lt-liitelised määrsõnad: noorelt, vanalt, kolmeaastaselt, viiekümneselt jne
 Aega märkivad nimisõnad
- Alalütlevas käändes Õhtul veerand kuue ajal helises telefon. Esmaspäeva hommikul ei saa ma siiski tulla.- Seesütlevas käändes Noores eas ei ole veel ühtegi haigust. Lumi tuli maha juunikuus. Minevikus elati hoopis teisiti.- Nimetavas käändes, kui peasõnaks on 'kord, aasta, kuu, nädal, päev' või väljendub kellaaeg Eelmine aasta oli sündmusterohke. Loengud algavad kell kümme. Nimisõnad koos kaassõnadega ( aegu, eel, enne, järel, eest, keske, paiku, peale, pärast, vahel, ümber, jooksul, kestel)Mari peaks tulema õhtul kaheksa paiku.Lokatiivne seisundimäärus
Lokatiivne seisundimäärus väljendab seisundit, milles parajasti ollakse.

Võib esineda:
 verbi seotud laiendina, alludes suhtereeglileTa lamas külili. Hoidsin kannatajat kummargil. vaba laiendina, mille puhul suhtlusreeglit ei pea järgima Heldinult tegi Mari Taavile põsemusi.Lokatiivset seisundimäärust vormistavad:
 Adverbid elevil, harkis, irevil, jõllis, jännis, kikkis, kimpus; istukil, kummargil, kükakil, koos, lahus jneVihavaenlased tuleb omavahel lahus hoida. Nimi- või omadussõnad
 seesütlevas käändes
 alalütlevas käändes
 olevas käändes
 saavas käändes
 kaasaütlevas ja ilmaütlevas käändes
 kaassõnadega käes, sees, all, küüsis'' jne

Vaata ka
predikaat
perfektiivne aspekt
imperfektiivne aspekt
seotud laiend
vaba laiend

Kirjandus
 Erelt, Mati; Kasik, Reet; Metslang, Helle; Rajandi, Henno; Ross, Kristiina; Saari, Henn; Tael, Kaja; Vare, Silvi. Eesti keele grammatika II. Süntaks. 1993.

Süntaks