Assüüria kuningate loend



Varajane periood

Assüüria kuningate nimekirjad ja kroonikad nimetavad esimesena “kokku seitseteist kuningat, kes elasid telkides.”

Tudija (umbes 23. sajand eKr, Ebla Ibriumi kaasaegne)
Adamu
Jangi
Suhlamu
Harharu
Mandaru
Imšu
Haršu
Didanu
Hanu
Zuabu
Nuabu
Abazu
Belu
Azarah
Ušpia (umbes 2030 eKr)
Apiašal

Neile järgnevad Šamši-Adad I eelkäijad, “ühtekokku kümme kuningat, kelle eelkäijad on teada”.

Apiašal Ušpia poeg 
Hale Apiašali poeg
Samani Hale poeg
Haijani Samani poeg
Ilu-mer Haijani poeg
Jakmesi Ilu-meri poeg
Jakmeni Jakmesi poeg
Jazkur-el Jakmeni poeg
Ila-kabkabu Jazkur-eli poeg
Aminu Ila-kabkabu poeg

Järgnevad kuus kuningat, kelle eponüümid pole teada.

Vana-Assüüria

{|class="wikitable"
! colspan="3" style="background:#778899; text-align:center; color:white"| Vana-Assüüria
|- bgcolor="#F6E6AE"
! style="width:140px" | Nimi
! style="width:200px" | Valitsusaastad
!Info
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Erišum I || õitseng umbes 1905–1867 eKr (30 või 40 aastat) || "Ilušuma poeg"; esimese Babüloonia valitseja Sumuabumi kaasaegne. 
|- bgcolor="#fffaf0"
| Ikunum || 1867–1860 eKr || "Ilušuma poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Sargon I || umbes 1859 eKr (tekst kahjustunud) || "Ikunumi poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
| Puzur-Assur II || (tekst kahjustunud) || "Sargoni poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Naram-Sim || (tekst kahjustunud) || "Puzur-Assuri poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
| Erišum II || 1819–1814 eKr (tekst kahjustunud) || "Naram-simi poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Šamši-Adad I || õitseng umbes 1813–1791 eKr || "(kohaliku valitseja) Ila-kabkabu poeg," kes tõukas Erišum II troonilt ja rajas uue dünastia.
|- bgcolor="#fffaf0"
| Išme-Dagan I || 1790–1751 eKr || "Šamši-Adadi poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Mut-Aškur || 1750 eKr – (teadmata) || Hammurapi vasall, Išme-Dagani poeg, abielus hurri kuningannaga. Standardsesse kuningate nimekirja ei kuulu ent on teada teistest allikatest.
|- bgcolor="#fffaf0"
| Rimuš || (teadmata) || Mainitud fragmendis alternatiivsest kuningate nimekirjast, standardsesse nimekirja ei kuulu. Hammurapi vasall.
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Asinum || (teadmata) || Šamši-Adad I pojapoeg, kelle Puzur-Sin tema amoriidi päritolu tõttu troonilt eemaldas. Standardsesse kuningate nimekirja ei kuulu, aga mainitakse Puzur-Sini raidkirjades.
|- bgcolor="#fffaf0"
| Usurpaatorid:
Ašur-dugul
Ašur-apla-idi
Nasir-Sin
Sin-namir
Ipki-Ištar
Adad-salulu
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Adasi || umbes 1720–1701 eKr  || Ajas umbes 1720 eKr babüloonlased ja amoriidid Assüüriast välja. 
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Bel-bani || 1700–1691 eKr (10 aastat) || "Adasi poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
| Libaja || 1690–1674 eKr (17 aastat) || "Bel-bani poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Šarma-Adad I || 1673–1650 eKr (12 aastat) || "Libaja poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
| Iptar-Sin || 1661–1650 eKr (12 aastat) || "Šarma-Adadi poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Bazaja || 1649–1622 eKr (28 aastat) || "Iptar-Sini poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
| Lullaja || 1621–1618 eKr (6 aastat) || "mitte kellegi poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Šu-Ninua || 1615–1602 eKr (14 aastat) || "Bazaja poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
| Šarma-Adad II || 1601–1599 eKr (3 aastat) || "Šu-Ninua poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Erišum III || 1598–1586 eKr (13 aastat) || "Šu-Ninua poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
| Šamši-Adad II || 1585–1580 eKr (6 aastat) || "Erišumi poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Išme-Dagan II || 1579–1562 eKr (16 aastat) || "Šamši-Adadi poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
| Šamši-Adad III || 1562–1548 eKr (16 aastat) || "(teise) Išme-Dagani, Šu-Ninua poja Šarma-Adadi venna, poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Assur-ninari I || 1547–1522 eKr (26 aastat) || "Išme-Dagani (II) poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
| Puzur-Assur III || 1521–1498 eKr  || "Assur-ninari poeg"; Babüloonia kuninga Burna-Buriaš I kaasaegne. Kindlustas Assuri linna. 
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Enlil-nasir I || 1497–1484 eKr || "Puzur-Assuri poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
| Nur-ili || umbes 1483–1471 eKr (12 aastat) || "Enlil-nasiri poeg"; Mitanni impeeriumi vasall.
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Assur-šaduni || umbes 1471 eKr (1 kuu) || "Nur-ili poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
| Assur-rabi I || umbes 1470–1451 eKr (pole kindel, tekst kahjustunud) || "Enlil-nasiri poeg", tõukas Assur-šaduni troonilt.
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Assur-nadin-ahhe I || umbes 1450–1431 (pole kindel, tekst kahjustunud) || "Assur-rabi poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
| Enlil-nasir II || umbes 1430–1425 eKr  || "tema (Assur-nadin-ahhe) vend kukutas tema"
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Assur-ninari II || umbes 1424–1418 eKr  || "Enlil-nasiri poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
| Assur-bel-nišešu || umbes 1417–1409 eKr || "Assur-ninari poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Assur-rim-nišešu || umbes 1408–1401 eKr  || "Assur-bel-nišešu poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
| Assur-nadin-ahhe II || umbes 1400–1391 eKr  || "Assur-rim-nišešu poeg'''"
|}

Kesk-Assüüria

Alljärgnevad valitsusaastad järgivad "lühikest" (ehk "madalat") kronoloogiat. Seoses erinevustega kuningate nimekirjades ei ole valitsusaastad Ninurta-apal-ekurini (umbes 1182–1180 eKr) kindlad. Antud info põhineb Assüüria kuningate nimekirjadel B ja C, mis annavad nii Assur-nadin-apli kui Ninurta-apal-Ekuri valitsemisajaks vaid kolm aastat (nimekiri A annab vastavalt neli ja kolmteist aastat).

{|class="wikitable"
! colspan="3" style="background:#778899; text-align:center; color:white"| Kesk-Assüüria
|- bgcolor="#F6E6AE"
! style="width:140px" | Nimi
! style="width:200px" | Valitsusaastad
!Info
|- bgcolor="#fffaf0"
|Eriba-Adad I || umbes 1390–1364 eKr  || "Assur-bel-nišešu poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
|Assur-uballit I || umbes 1363–1328 eKr  || "Eriba-Adadi poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
| Enlil-nirari || umbes 1327–1318 eKr  || "Assur-uballiti poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Arik-den-ili || umbes 1317–1306 eKr  || "Enlil-ninari poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
| Adad-nirari I || umbes 1305–1274 eKr  || "Arik-den-ili poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Salmanassar I || umbes 1273–1244 eKr  || "Adad-ninari poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
| Tukulti-Ninurta I || umbes 1243–1207 eKr  || "Salmanassari poeg'"
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Assur-nadin-apli || umbes 1206–1203 eKr  || "Tukulti-Ninurta valitsemisajal, haaras trooni tema poeg Assur-nadin-apli"
|- bgcolor="#fffaf0"
| Assur-ninari III || umbes 1202–1197 eKr  || "Assur-nadin-apli poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Enlil-kudurri-usur || umbes 1196–1192 eKr  || "Tukulti-Ninurta poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
| Ninurta-apal-Ekur || umbes 1191–1180 eKr  || "Ila-Hadda poeg, Eriba-Adad (I) järeltulija"; usurpaator. 
|-
|colspan="3" style="background:#dcdcdc;"| Alates Assur-Dan I on aastaarvud järjepidevad ja ei sõltu keskmisest/madalast kronoloogiast.
|- bgcolor="#f5f5f5"
| Ashur-Dan I || umbes 1179–1133 eKr || "Assur-nadin-apli poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
|Ninurta-tukulti-Assur || umbes 1133 eKr || "Assur-Dani poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
|Mutakkil-nusku || umbes 1133 eKr || "tema (Ninurta-tukulti-Assur') vend võitles temaga ja viis tema Karduniaši. Mutakkil-nusku hoidis lühikest aega trooni ja seejärel suri."
|- bgcolor="#fffaf0"
|Assur-resisi I || umbes 1133–1115 eKr || "Mutakkil-nusku poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
|Tiglat-pileser I || umbes 1115–1076 eKr || "Assur-resisi poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
|Assured-apal-Ekur || umbes 1076–1074 eKr || "Tiglat-pileseri poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
|Assur-bel-kala || umbes 1074–1056 eKr || "Tiglat-pileseri poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
|Eriba-Adad II || umbes 1056–1054 eKr || "Assur-bel-kala poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
|Šamši-Adad IV || umbes 1054–1050 eKr || "Tiglat-pileseri poeg, tuli Karduniaši. Kukutas Assur-bel-kala poja Eriba-Adadi ja haaras trooni."
|- bgcolor="#fffaf0"
|Assur-nasirpal I || umbes 1050–1031 eKr || "Šamši-Adadi poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
|Salmanassar II || umbes 1031–1019 eKr || "Assur-nasirpali poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
|Assur-ninari IV || umbes 1019–1013 eKr || "Salmanassari poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
|Assur-rabi II || umbes 1013–972 eKr || "Assur-nasirpali poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
|Assur-resisi II || umbes 972–967 eKr || "Assur-rabi poeg"
|- bgcolor="#f5f5f5"
|Tiglat-pileser II || umbes 967–935 eKr || "Assur-resisi poeg"
|- bgcolor="#fffaf0"
|Assur-Dan II || umbes 935–912 eKr || "Tiglat-pileseri poeg"
|}

Uus-Assüüria

Viited

Kirjandus

Glassner, J.-J. 2004. Mesopotamian Chronicles''. Atlanta.