Salitsüülhape

Salitsüülhape ehk 2-hüdroksübensoehape ehk 2-hüdroksübenseenkarboksüülhape on orgaaniliste hapete (hüdroksübensoehapete) hulka kuuluv orgaaniline ühend, ortomeer. 

Salitsüülhappe soolad ja estrid on salitsülaadid.

Omadused
Salitsüülhape on värvitu kristalliline ühend. Selle molaarmass on 138,12 g/mol ja happesus (pKa) –2,97.

Leidumine
Salitsüülhapet ja tema derivaate esineb mitut liiki taimedes. Ta esineb oma metüülestri kujul eeterlikes õlides ja fütohormoonina mitmesuguste taimede lehtes, õites ja juurtes.  

Salitsülaadid esinevad looduslikult mitmetes taimedes nagu paju, lamav talihali (Gaultheria procumbens L.), kobar-lursslill (Cimicifuga racemosa L. Nutt.), paplite koores (Populus spp.) suhkrukase (Betula lenta L.) koores ja ka mõnedes puuviljades, vürtsides ja mujal toidus. Suurima sisaldusega on apelsinid, vaarikad, aprikoosid, kirsid, konserveeritud tomatid, kaneel, karri, pune, paprika, tüümian ja mesi.

Salitsülaatide sisaldus ja saadavus liikide lõikes on varieeruv ning oleneb kasvukoha mulla- ja ilmaoludest, töötlemisprotsessidest ja preparaatidest. Salitsülaadid salitsiin ja salikortiin metaboliseeritakse soolestiku bakterite poolt saligeniiniks. Salitsiin hüdrolüüsub seedelkulglas ja annab D-glükoosi salitsüülakloholi.

Funktsioon taimedes 
Salitsüülhappel on paljude taimede elus oluline roll, ta käitub endogeense signaalmolekulina vahendades patogeenide rünnaku korral taimerakkudes nii lokaalseid kui ka süsteemseid taimeimmuunsusvastuseid.

Salitsüülhape osaleb ka taime stressi vastusel sellistele abiootilistele stressidele nagu veestress (Borsani jt, 2001), kuumastress (Larkindale ja Knight, 2002; Larkindale jt, 2005), põuastress (Munné-Bosch ja Peñuelas, 2003; Chini jt, 2004), külmastress (Janda jt, 1999; Kang ja Saltveit 2002) ja raskmetallide mürgistus (Metwally jt, 2003; Yang jt, 2003; Freeman jt, 2005), aga ka biootilisele stressile.

Salitsüülhape reguleerib taimes füsioloogilisi ja biokeemilisi protsesse kogu taime eluea vältel. Salitsüülhape on eluks hädavajalik taimehormoon, see reguleerib seemnete idanemist, vegetatiivset kasvu, fotosünteesi, hingamist, termogeneesi, õite ja seemnete moodustumist ning vananemist jpm.

Mõju organismidele
Salitsüülhape on nõrgalt antiseptilise toimega.

Kasutamine
Salitsüülhapet kasutatakse antiseptilise toime tõttu välispidistes salvides. Selle nõrgalt antiseptilistest omadustest tulenevalt kasutatakse seda.  

Salitsüülhappel on oluline tähtsus orgaanilises sünteesis (näiteks aspiriini süntees).

Vaata ka
Karboksüülhapped
Aspiriin

Viited 

Orgaanilised happed
Antiseptikumid