Skujene vald

Skujene vald (läti keeles Skujenes pagasts) on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Amata, Zaube, Nītaure, Taurene, Kaive ja Vaive vallaga.

Valla pindala on 177 km². 2016. aasta seisuga elas seal 842 inimest. Valla keskuseks on Skujene küla, vallavanem on Vita Demešenkova.

Ajalugu 

Aastal 1935 oli Skujene valla pindala 65 km² ja seal elas 1276 inimest. Aastal 1945 moodustati vallas Skujene ja Kaive külanõukogud, aga vald ise likvideeriti aastal 1949.

Aastal 1954 liideti Skujene külanõukoguga likvideeritav Dūmkalnsi külanõukogu. Aastal 1959 liideti Skujene külanõukogu Leimaņi külanõukoguga, ent aastal 1964 moodustati see taas. Aastal 1965 arvati külanõukogu koosseisu Kosa, Zaube ja Sērmūkši külanõukogudes asunud Skujene sovhoosi ja Kosa külanõukogu keskuseks olnud Kosa küla maad, ent kolhooside Drošais ceļš ning Kaive  maad arvati moodustatava Kaive külanõukogu koosseisu. Aastal 1975 liideti Skujene külanõukoguga veel osa Sērmūkši külanõukogu maid. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Amata piirkonda.

Muinsusmälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Drapmaņi muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Skujene ordulinnus, Ģībēni muinaskalmed, Taurupe muinaskalmed, Skujene kirik ja Skujene kiriku orel, Skujene kiriku keskaegne kalmistu, Eži või Māļi õigeusu kirik, Siši muinaskalmed, Ķibere muinaskalmed ehk Ķibere küngas, Māļi keskaegne kalmistu ja hiiepaik Drapmaņi Kirikumägi.

Loodus 

Valla tähtsaim jõgi on selle piirialadel voolav Amata. Looduskaitse all on Andrēni tamm, Dūmkalnsi kased, Dūmkalnsi tammed, Dūmkalnsi kuused, Sērmūkši tammed, Ošiņi kuusk ja Druvase tammed. Lisaks on looduskaitse all veel kolm nimetut põlispuud.

Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 790 lätlast, 34 venelast, 7 valgevenelast, 2 ukrainlast ja 4 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Varem asus vallas  veel Prišņicase küla.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Cēsise piirkond