Vecpiebalga vald

Vecpiebalga vald (läti keeles Vecpiebalgas pagasts) on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Taurene, Ineši, Kaive, Jaunpiebalga ja Zosēni vallaga ning Madona piirkonna Liezēre vallaga.

Valla pindala on 110 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1458 inimest. Valla keskuseks on Vecpiebalga küla.

Ajalugu 

Aastal 1935 oli valla pindala 187,6 km² ja seal oli 3766 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Vecpiebalga, Alaukstsi, Ineši ja Jaudzumi külanõukogud, aga vald ise likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Vecpiebalga külanõukoguga likvideeritav Alaukstsi külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Vecpiebalga piirkonda.

Loodus 

Vald asub Vidzeme kõrgustikul, sinna jääb mitu üle 200 meetri kõrgust tippu, nende seas ka Smetese mägi (243,1 m), Kaibēni mägi (226 m), Incēni mägi (256 m) ja Bāka mägi (265,5 m). Vallas voolab Koiva jõgi, selle lõunapiiril aga Ogre jõgi. Valda jääb mitu suurt järve, nende seas Zobols pindalaga 82,5 ha, Gailītis (25,8 ha), Tauns (70,9 ha) ja Alauksts (774,8 ha).

Looduskaitse all on Kalna Kaibēni vendade Kaudzītede tamm. Lisaks asub vallas neli looduskaitsealust nimetut põlispuud. Suur osa vallast jääb Vecpiebalga kaitstavale maastikule, lisaks asub seal 11 hektari suurune Draugolise hoiuala.

Kaitstavad kultuurimälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Cepļi seltsimaja, Cepļi muinasasulad, Jaunvīļumi muinaskalmed ehk Kuradisüli, kirjanik Kārlis Skalbe elupaik Saulrietis, Kārlis Skalbe muuseum Saulrietis, Vēveris asuv talumeeste-käsitööliste talude grupp, Lejasģibuļi muinaskalmed ehk Kõnemägi, Saulgoži muinaskalmed ehk Kuradiseelikud, Virolvēveri talumeeste-käsitööliste talu, Vecvēveri talumeeste-käsitööliste talu, Lielvēveri talumeeste-käsitööliste talu, Mazvēveri talumeeste-käsitööliste talu, Lejasvēveri talumeeste-käsitööliste talu, Kalnvēveri talumeeste-käsitööliste talu, Jaunvēveri talumeeste-käsitööliste talu, Streinvēveri talumeeste-käsitööliste talu, vendade Kaudzītede elupaik, kirjanik Antons Austriņši elupaik, Ļūdiņi muinaskalmed, Zēniņi muinaskalmed ehk Augstīši mägi, Zēniņi keskaegne kalmistu ehk Vergi kalmed, Raskumi muinaskalmed ehk Kellaküngas, Tašķēni muinaskalmed, Vana-Pebalgi piiskopilinnus ja Vecpiebalga linnamägi ehk Griška mägi.

Kohaliku kaitse all on Silakrogsi kõrts, Vecpiebalga kiriku keskaegne kalmistu, Taunsi muinasasula, Ragaiņi keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas, Žvirbuļi keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas, Purgaiļi keskaegne kalmistu, Veckaupēni keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas, Jaunvīļumi keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas, Jaunmietiņi keskaegne kalmistu ehk Täringumägi, Mietiņi keskaegne kalmistu, Kalnaraskumi asulakoht, Viduskaibēni asulakoht ja Raskumi keskaegne kalmistu.

Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 1323 lätlast, 70 venelast, 13 valgevenelast, 9 ukrainlast, 9 poolakat ja kolm leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Cēsise piirkond