Nutikell

Nutikell on käekell, millel on lisaks aja- ja kalendrinäitudele mitmeid nutitelefoni või pihuarvuti omadusi. Nutikella kasutataksegi peamiselt Bluetoothi kaudu nutitelefoniga või tahvelarvutiga suhtlemiseks, et võtta vastu kõnesid, vastata sõnumitele ja meilidele, mängida muusikat ja videoid.

Kellade eri mudelitel võib olla mitmeid lisaüksusi:
mikrofon hääljuhtimiseks 
fotokaamera
sammuloendur
NFC (lähiväljaside) moodul (näiteks arveldusteks)
GPS-moodul
termomeeter
altimeeter
baromeeter
SD-kaardi pesa

Kellal võib olla puuteekraan, vibroalarm, äratus, samuti võimalus alla laadida uusi rakendusi.

Spordikelladel võivad olla ajavõtufunktsioon, teekonna jälgimine ja graafiline esitus, pulsimõõtja, kaloriloendur, unekvaliteedi jälgija, veekindlus (ka nt sukeldumise seisukohalt).

Nutikell võib koguda informatsiooni väliste või sisemiste andurite abil. Nutikella tulevad märguanded sissetuleva kõne, SMS-i, e-kirjade, kalendri, börsiuudiste, ilma kohta ning suhtlusvõrgustikest. Nutikell võib saada andmeid muudelt vahenditelt või arvutitelt. Kell võib toetada traadita side tehnoloogiaid, nagu Bluetooth, WiFi ja/või GPS.

Nutikella peamiseks puuduseks pisike ekraani kõrval on vajadus peaaegu iga päev akut laadida.

Tuntuimad tootjad on Samsung ja Sony.

Ajalugu

Algusaastad 

Esimene digitaalkell oli Pulsar, mida 1972. aastal hakkas tootma Hamilton Watch Company. Pulsar tuli 1978. aastal turule nimega Seiko, kuigi rahvasuus jäi kell endiselt Pulsariks. 1982. aastal ilmus Pulsari kell NL C01, mis võimaldas kasutajal salvestada 24 tähemärki, tehes seda tõenäoliselt esimese käekellana maailmas. Personaalarvutite kasutuselevõtuga 1980ndatel hakkas Seiko arendama kellade arvutiga ühendamist. The Data 2000 kell (1983) tuli turule koos välise klaviatuuriga, mis edastas andmed kellale traadita ühenduse abil. Selle kella nimi tulenes tema võimest salvestada kuni 2000 tähemärki. D409 oli esimene Seiko mudel, millel oli küljes andmesisestuse võimalus ehk kellale oli peale ehitatud miniatuurne klaviatuur. Selle mälu oli väike, vaid 112 numbrit. Kell ilmus 1984. aastal kuldse, hõbedase ja musta variandina. Sellele mudelile järgnesid paljud teised Seiko käekellad.

Seiko RC Seeria 
RC-1000 (1984) oli esimene Seiko mudel, mis ühildus arvutiga. Kell ühildus enamiku tolle aja populaarsete arvutitega, seal hulgas Apple II, II+ ja IIe, Commodore 64 IBM PC, NEC 8201, Tandy Color Computer, mudel 1000, 1200, 2000 ja TRS - 80 Model I, III, 4 ja 4p.

RC-20 ilmus aastal 1985, tootenimega "Seiko Epson". See oli SMC84C00 8-bit Z - 80 mikroprotsessor, millel oli 8 KB ROM ja 2 KB RAM. Sellel oli memode salvestuse funktsioon, kalkulaator, 42 × 32 piksliga puutetundlik LCD-ekraan. Täpselt nagu RC-1000, võis ka see olla ühendatud personaalarvutiga.

Aastal 1985 ilmus ka RC-4000 (PC Data graph). Kellal oli 2 KB mälumahtu andmete ladustamiseks. RC-4500 (samuti ilmunud aastal 1985) oli samasuguste omadustega nagu RC-4000, kuid seda valmistati mitmesugustes eredates värvides.

Linuxi kell 
Juunis 2000 esitles IBM prototüüpkäekella, mis töötas Linuxi tarkvaral. Esialgsel versioonil oli ainult 6 tundi kestev aku, mida hiljem suurendati 12 tunni peale. Kellal oli 8MB mälu. Kella täiustati hiljem kiirendusmõõturi, vibreeriva mehhanismiga märguannete tarvis ja sõrmejäljesensoriga. IBM hakkas koostööd tegema Citizen Watch Companyga, et luua WatchPad. WatchPadil oli 320 × 240 QVGA ekraan ja operatsioonisüsteemiks Linux 2.4. Kellal on ka kalendriprogramm, Bluetooth, 8 MB RAM ja 16 MB välkmälu. Citizen lootis turustada kella üliõpilastele ja ärimeestele, kuid projekt lõpetati 2001.-2002. aasta paiku.

2013 

Uuringufirma Current Analysis analüütik Avi Greengart tegi ettepaneku, et 2013 võiks olla nutikellade aasta, kuna komponendid on saanud piisavalt väikse kuju ja on piisavalt odavad. Lisaks on paljudel tarbijatel juba nutitelefonid.

2013. aasta 5. juuli seisuga tegelesid nutikellade arendustegevusega Acer, Apple, BlackBerry, Foxconn / Hon Hai, Google, LG, Microsoft, Qualcomm, Samsung, Sony ja Toshiba.

Teadus- ja tehnoloogiaajakirjanik Christopher Mims on välja pakkunud järgmised punktid nutikellade tuleviku osas: 
 Nutikellad on tõenäoliselt suuremõõtmelised.
 Aku lühike tööaeg on pidev probleem, uuel seadmel on see kolm kuni neli päeva, täiendavate funktsioonide lisamisel see väheneb.
 Võetakse kasutusele uusi ekraanitehnoloogiaid.
 Nutikelladele edukus on ettearvamatu.

Nutikellade loend

 Sony SmartWatch & SmartWatch 2
 Qualcomm Toq
 Pebble Watch
 Wearing Digital WEDA
 Fossil Wrist PDA
 Ruputer by Seiko
 Timex Datalink
 Garmin Forerunner
 Sonostar Smartwatch
 Martian G2G Watch
 WIMM One
 Motorola Motoactv
 MetaWatch Strata
 Agent Smartwatch
 Samsung Galaxy Gear
 Kreyos
 GEAK Watch
 i'm Watch
 HOT Watch
 Omate TrueSmart
 Z1 Android Watch-Phone
 Fashion S9110
 LG GD910
 Hyundai MB 910
 Vector Watch

Vaata ka 
 Aktiivsusmonitor
 Pulsikell

Välislingid
  Nutikellade olevik ning tulevik
 Nutikellad IFA 2013 messil

Nutikellad