Viisud

Viisk (mitmuses: viisud, kirdemurdes virs) on 2–3 cm laiustest puukoore ribadest valmistatud pastlataoline ilma sääreta tööjalats.

Viiske kanti kogu Kirde-Euroopa metsavööndis. Tavalised olid nad Ida- ja Lõuna-Eestis, aga ka Lätis, Leedus, Venemaal ja Valgevenes. Eestis kanti viiske peamiselt suvel (nädalas võis kuluda mitu paari), 20. sajandi algusaastail juba vähesel määral, põhiliselt heina tehes vesistel sooheinamaadel.

Viisud koosnesid ninast, põhjast, kannast ja paeltest. Enamasti tehti nad paju või pärna koore ribadest (sugadest), harvem kase (Kirde-Eestis) või kadaka koorest. Erinevalt venelaste ja soomlaste tugevamatest diagonaalkoega viiskudest olid eestlaste viisud lihtsad, ristkoelised.

Vaata ka
viisuluda
pastlad
sussid

Viited

Kirjandus 
 Eesti rahvariiete ajalugu. Ilmari Manninen. 1927, 2009.

Välislingid
Viisud, Eesti Põllumajandusmuuseum
Soome-ugri rahvaste esemed, E-varamu

Jalanõud
Etnograafia
Eesti etnograafia