Cybernetica AS

Cybernetica AS on Eesti IT-ettevõte, mis paneb rõhku teadus- ja arendustegevusele.

Cybernetica loob tehnoloogiaid süsteemide jaoks, mille töökindlus peab olema igal ajal tagatud. Ettevõte on osalenud Eesti e-riigi ökosüsteemi loomises eeskätt digitaalse identiteedi, turvalise andmevahetuse ja internetihääletuse, aga ka Maksu- ja Tolliameti süsteemide näol. Cybernetica teadus- ja arendustööl põhinevad tehnoloogiad võimaldavad ka privaatsust säilitavat andmeanalüüsi, suurendavad olukorrateadlikkust küberruumis ja merenduses, aitavad riigipiiri valvata ja lennuliiklust juhtida.

Cybernetica tehnoloogiaid kasutatakse enam kui 35 riigis. Ettevõtte Tallinna ja Tartu kontorites töötab ligi 200 inimest, kellest 11% doktorikraadiga. Cybernetica juhatuse esimees on Oliver Väärtnõu; nõukogu esimees on akadeemik Ülo Jaaksoo, kes oli aastatel 1997–2013 ettevõtte juhatuse esimees ja 1989–1997 Eesti Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudi direktor.

Ajalugu 

Cybernetica asutati 12. mail 1997. Ettevõte loodi, kui 1960. aastal asutatud Eesti Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituut jagati kaheks – alusuuringutega tegelevast osast sai Tallinna Tehnikaülikooli Küberneetika Instituut ning rakendusuuringud ja arendustegevus koondati Cybernetica ASi alla. 2005. aastal võõrandati ettevõtte aktsiad Cybernetica võtmeisikutele.

Cybernetica on kaasa aidanud Eesti e-riigi loomisele, osaledes 1998. aastal ajatempli tehnoloogia ning 2000. aastal digitaalallkirja seaduse loomises. 2001. aastal Eestis käivitatud X-tee arhitektid olid samuti Cybernetica töötajad.

2004. aastal tegi Cybernetica koostööd Maksu- ja Tolliametiga, et luua e-tolli arendused Euroopa Liiduga liitumiseks.

2005. aastal Eestis kasutusele võetud internetihääletuse süsteemi loojateks on Cybernetica teadlased.

2006. aastal algas ettevõttes teadustöö turvalist andmeanalüüsi võimaldava Sharemind MPC tehnoloogia loomiseks.

2009. aastast on Cybernetica mereraadioside ja seiretehnoloogiad kasutusel Eesti merepiiri seirel.

2011. aastal arendas ettevõte Sharemindi prototüübi USA Kaitseministeeriumi allagentuurile The Defense Advanced Research Projects Agency (DARPA).

2011. aastal koostati esimene krüptograafiliste algoritmide elutsükli uuring Riigi Infosüsteemi Ametile.

2014. aastal tõi Cybernetica turule andmevahetustehnoloogia Unified eXchange Platform, mis tänaseks on kasutusel enam kui 10 riigis.

2017. aastal lansseeriti digitaalse identiteedi tehnoloogia SplitKey, mis võimaldab isikutuvastust ning digitaalallkirjastamist ning mida on rakendatud Smart-ID elektroonilise identiteedi lahenduses.

2019. aastal käivitas Cybernetica koos Lennuliiklusteeninduse ASiga irdtorni süsteemi lennuliikluse juhtimiseks distantsilt.

2021. müüs Cybernetica oma lennuliikluse juhtimise irdtorni tehnoloogia börsiettevõttele Adacel.

Tegevusvaldkonnad 

Digitaalse identiteedi vallas on Cybernetica loonud SplitKey tehnoloogia, mis võimaldab nutitelefonipõhist turvalist isikutuvastust ning digiallkirjastamist. SplitKey vastab rahvusvahelistele standarditele ja regulatsioonidele (PSD2, eIDAS, EAL4+), tänu millele saab sellega anda allkirju, mis on võrdväärsed käsitsi antud allkirjaga. Tehnoloogia tagab turvalisust krüptograafilise lahendusega lävikrüptograafia ning saab SplitKey tehnoloogiat saab kasutada täiendavate seadmeteta, nagu SIM-kaart, kiipkaart vms.

Cybernetica on loonud andmevahetustehnoloogia Unified eXchange Platform (UXP). UXP on loodud X-tee autorite poolt, mis on tunnustatud Maailmapanga poolt kui võtmetehnoloogia, mis soodustas Eestis digiühiskonna tekkimist. UXP põhineb hajusarhitektuuril ja võimaldab andmevahetust platvormiga liidetud asutuste vahel turvaliste krüpteeritud ja vastastikku usaldatud kanalite kaudu. Selle tulemusena paraneb andmete liikumine infosüsteemide vahel, suureneb läbipaistvus ja kodanike juurdepääs e-teenustele. UXP on alustehnoloogiaks ühiskondade digitaliseerimisel üle maailma, näiteks Arubal, Bahamal, Beninis, Gröönimaal, Réunionis, Namiibias, Ukrainas, Tuneesias aga ka USA tervishoiusektoris koostöös Center for Medical Interoperabilityga ning Jaapani usalduspanganduses koos Sumitomo Mitsui Trust Bankiga.

Cybernetica arendab piiriseire süsteeme ning digitaalseid lahendusi lennuliikluse koordineerimiseks. Cybernetica loodud kaitsevõime- ja sisejulgeoleku parendamisele suunatud merenduse olukorrateadlikkuse süsteemid on kasutusel rohkem kui 100 asukohas üle maailma, sealhulgas Euroopa Liidu ja NATO välispiiridel, Eesti merepiiril, suures osas Indoneesia rannikuvetest, maailma ühes suurimas Jebel Ali konteinersadamas Araabia Ühendemiraatides ja Malaisias, mis on üks tihedama liiklusega sadamaid maailmas. Cybernetica on koostöös Lennuliiklusteeninduse ASiga loonud irdtorni süsteemi, mis võimaldab juhtida lennuliiklust distantsilt.

Cybernetica pakub lahendusi olukorrateadlikkuse tõstmiseks küberruumis, et asutused mõistaksid ja haldaksid paremini tehnoloogilisi riske. Ettevõte on ka loonud Sharemindi tehnoloogia privaatsust säilitavaks andmeanalüüsiks. Viimast on rakendatud näiteks Sophia Geneticsi süsteemides, et tagada geeniandmete turvaline haldamine ja päringud pilvelahenduses, või Indoneesia turismiministeeriumile tehtud projektis, et tõsta turismistatistika kvaliteeti mobiilipositsioneerimisandmete põhjal. Alates 2011. aastast on Cybernetica privaatsustehnoloogiate arendamisel teinud koostööd USA Kaitseministeeriumi allagentuuriga DARPA ning 2015. aastast Ameerika Ühendriikide Õhujõudude teaduslaboriga (AFRL).

Tarkvaraarenduse raames on Cybernetica loonud süsteeme Eesti avaliku sektori asutustele, sealhulgas nii e-tolli lahendusi Maksu- ja Tolliametile kui ka andmevahetusplatvormi Estfeed Eleringi tarkvõrgule. Maksu- ja Tolliametil on 2017. aastast kasutusel Cybernetica väljatöötatud Eesti tollitariifistiku infosüsteem, mis on mitmest uuest rahvusvahelise kaubandusega seotud ettevõtete tegevust lihtsustavast arendusest suurim. Cybernetica on loonud ka arhitektuuri Aserbaidžaani Mobiil-ID teenusele.

Cybernetica tehnoloogiate alus on ettevõttesisene teadus- ja arendustöö. Ettevõtte koosseisu kuulub infoturbeinstituut, mis osaleb akrediteeritud teadusasutusena mitmes rahvusvahelises uurimisprojektis, näiteks SysFlex, OneNet, Manticus Apollo ja INTERFACE ning teeb koostööd paljude ülikoolide, teadus- ja standardimisasutustega.

Liikmesus 

Cybernetica kuulub järgmistesse organisatsioonidesse ja erialaliitudesse:

 Eesti Kaubandus-Tööstuskoda;
 Euroopa Küberturbe Organisatsioon (European Cyber Security Organisation)
 Eesti Personalijuhtimise Ühing;
 Eesti Infoturbe Assotsiatsioon (Estonian Information Security Association, EISA)
 Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liit;
 Eesti Maksumaksjate Liit.

Cybernetical on partnerlussuhted järgmiste arendus- ja tippkeskustega:

 ELIKO Tehnoloogia Arenduskeskus;
 Smartmatic-Cybernetica internetihääletuse tippkeskus (Smartmatic-Cybernetica Centre of Excellence for Internet Voting)
 IT-tippkeskus EXCITE (Estonian Centre of Excellence in ICT Research)
 tehnoloogia arenduskeskus STACC (Software Technology and Applications Competence Centre)
 European Cybersecurity Industry Leaders.

Koostöö ülikoolide ja teadusasutustega 

Cybernetica teeb koostööd ülikoolide, teadusasutuste ja tippkeskustega.

Koostöös Tatu Ülikooli arvutiteaduse instituudiga uurib Cybernetica kvantarvutikindlat krüptograafiat.

Cybernetica ja IT-tippkeskus EXCITE teevad koostööd laiapõhjaliste uurimisprogrammide raames, et edendada mudelite kontrollimise baasteooriaid ning andmeanalüüsi.

Cybernetica on üks tehnoloogia arenduskeskuse STACC asutajatest koos Reach-U, Nortal, CGI Eesti AS ja Quretec OÜ ning Tartu Ülikooli ja Tallinna Tehnikaülikooliga. Koostöö eesmärk on viia läbi ettevõtlussuunitlusega kõrgetasemelisi teadusarendusprojekte andmeteaduse ja masinõppe vallas.

Ühes ELIKO Tehnoloogia Arenduskeskusega on Cybernetica uurinud nutika keskkonnasüsteemi mõõdistamise võimalusi raadiosidesüsteemide kaudu.

Koos internetihääletuse tippkeskusega Smartmatic uurib ja arendab Cybernetica turvalisi internetihääletuse tehnoloogiaid.

Cybernetica toetab ka noorte talentide arengut, pakkudes iga-aastaseid suviseid praktikavõimalusi ning andes välja kahte stipendiumi:

 Tartu Ülikooli magistristipendiumi raames toetatakse tarkvaratehnika, informaatika ja andmeteaduse magistriõppekavade tudengeid;
 Sihtasutus Eesti Rahvuskultuuri Fondi Monika Oidi allfondi kaudu toetatakse infotehnoloogia üliõpilaste magistri- ja doktoriõpinguid.

Tunnustus 
 2005 – Ettevõtluse Auhind 2005 Innovaator kategooria TOP5 (Enterprise Estonia)
 2007 – Best Estonian IT Company 2007
 2007 – Eduka Eesti ettevõtte tunnistus AAA tase (Krediidiinfo AS)
 2008 – Ettevõtluse Auhind 2008 Innovaator kategooria TOP3 (Enterprise Estonia)
 2008 – Eduka Eesti ettevõtte tunnistus AAA tase (Krediidiinfo AS)
 2010 – Eduka Eesti ettevõtte tunnistus AA tase (Krediidiinfo AS)
 2011 – The Baltic Innovation Prize 2011 and Statuette no.1 (Balti Assamblee)
 2011 – Best Paper Award Information Systems 2011 (Association for Computing Machinery)
 2011 – Eduka Eesti ettevõtte tunnistus AAA tase (Krediidiinfo AS)
 2012 – Eduka Eesti ettevõtte tunnistus AA tase (Krediidiinfo AS)
 2013 – Eduka Eesti ettevõtte tunnistus AA tase (Krediidiinfo AS)
 2014 – Aasta Kaitsetööstusettevõte 2014 (Eesti Kaitsetööstuse Liit)
 2014 – Telekommunikatsiooni TOP 2014 II koht (Äripäev)
 2014 – Estonian American Innovation award finalist (Ameerika Ühendriikide Suursaatkond Tallinnas)
 2014 – Eduka Eesti ettevõtte tunnistus AAA tase (Krediidiinfo AS)
 2014 – Quality Innovation of the Year 2014
 2015 – European Cyber Security & Privacy Innovation Award 2015
 2015 – Eduka Eesti ettevõtte tunnistus AAA tase (Krediidiinfo AS)
 2017 – Award for Outstanding Research in Privacy Enhancing Technologies (Privacy Enhancing Technologies Awards)
 2019 – Excellence in Innovation Award 2019 winner (Norwegian Business Awards)
 2020 – "Aasta teo" tunnustus 2020 (Eesti Kaitsetööstuse Liit)
 2021 – Parim välisüliõpilaste praktikat toetav tööandja 2021 (Eesti Tööandjate Keskliit)

Viited

Välislingid 
 Koduleht

Eesti infotehnoloogiaettevõtted