Märjamaa kihelkond

Märjamaa kihelkond (lühend Mär; saksa keeles Kirchspiel Merjama) oli kihelkond Läänemaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis.

Piirkonna ajalugu 

Märjamaa kirikukihelkond asutati 13. sajandil, mil arvatavasti püstitati tähtsasse teeristi ka esimene kirik.

1783. aastal Baltimaades maksma pandud uue asehalduskorraga eraldati Kullamaa ja Märjamaa kihelkond Läänemaast ja lülitati Paldiski kreisi külge. Kuid juba 1796. aastal tühistas keiser Paul I halduskorra ja taastas endised olud.

1912. aastal oli Märjamaa kihelkonna elanike arv ligi 7000. Kihelkonnas asus 10 valla- ja 2 kreekakatoliku kirikukooli.

Väga mahuka uurimuse Märjamaa kihelkonna ajaloost 13. sajandist kuni aastani 1990 on koostanud Meinhard Uustalu. Uurimust säilitatakse Märjamaa arhiivis.

Märjamaa kihelkonna mõisad 
Kihelkonnas paiknes 22 mõisat – 1 kirikumõis, 12 rüütlimõisast peamõisat koos 4 kõrvalmõisaga, 3 poolmõisat ning 2 mõisa staatuse enne 1910. aastat minetanud mõisat. Lisaks veel 7 karjamõisat, läbi ajaloo aga rohkemgi

Märjamaa kihelkonna vallad 
Haimre vald (1866–1917)
Kasti vald (1866–1891)
Konuvere vald (1866–1891)
Kõrvetaguse vald (1866–1891)
Lümandu vald (1866–1868)
Lümandu vald (1868–1891)
Mõisamaa vald (1866–1891)
Märjamaa vald (1866–1917)
Orgita vald (1866–1891)
Paeküla vald (1866–1891)
Päädeva-Männiku vald (1868–1891)
Sõtke vald (1866–1891)
Tolli vald (1866–1891)
Vaimõisa vald (1866–1896)

Märjamaa kihelkonna pärand 
Esimene Eesti Rahva Muuseumi vanavarakogumisretk Märjamaale toimus 1913. aastal. Muuseumi kogudes on Märjamaa kihelkonnast 692 eset, 63 etnograafilist joonist, ca 900 fotot, 14 välitööpäevikut, 11 etnograafilist kirjeldust.

Kihelkonna alad tänapäeval 
Pindalalt väga suure kihelkonna alad jäävad tänapäeval tervikuna Rapla maakonna koosseisu. Praktiliselt kogu kihelkonna ala kuulub Märjamaa valda, väike kirdenurk kuulub Rapla valda.

Viited

Kirjandus

Välislingid 
Märjamaa kihelkonnast Eesti mõisaportaalis

Läänemaa kihelkonnad