A-tüüpi gripiviirus

A-tüüpi gripiviirus ehk A-gripiviirus on viiruse liik.

Kirjeldus
virioon: sfääriline 
genoom: (-)ssRNA
RNA- segmendi koostis: RNA, nukleoproteiin ja RNA-polümeraas
väliskesta lipiidkesta olulisemad glükoproteiinid on hemaglutiniin ja neuraminidaas
sisenemine: retseptor-vahendatud endotsütoosi teel
 tropism: epiteelirakud
transkriptsioon : rakutuumas

Genoom

Genoom koosneb 8 helikaalsest segmendist.  

 NP – nukleoproteiin, on ühendatud viiruse RNA-ga
 PB1, PB2 ja PA – hoolitsevad RNA transkriptsiooni eest
 M1 – moodustab pinnaaluse kihi
 M2 – ioonikanal
 HA – hemaglutiniin (pinnaglükoproteiin, osaleb virioni rakku sisenemisel), mis jaguneb kaheks HA1 ja HA2
 NA – neuraminidaas, (pinnaglükoproteiin, osaleb virioni rakust väljumisel).

Klassifikatsioon
A-gripiviirus klassifitseeritakse alatüüpideks. Alatüüpide klassifikatsioon põhineb nii pinnaglükoproteiinide hemaglutiniini (HA) kui ka neuraminidaasi (NA) antigeensetel omadustel.

A-gripiviirustel teatakse 18 hemaglutiniinil ja 11 neuraminidaasil põhinevat alatüüpi.

Patogeensus
A-gripiviiruse alatüübid põhjustavad osadel imetajatel (sh inimestel) mitmesuguseid A-gripi vorme.

A-gripiviiruse alatüübid ja nende poolt põhjustatud epideemiad (osaline)

Viited

Välislingid 
 Mikhail N. Matrosovich, Tatyana Y. Matrosovich, Thomas Gray, Noel A. Roberts, ja Hans-Dieter Klenk, Neuraminidase Is Important for the Initiation of Influenza Virus Infection in Human Airway Epithelium, J Virol. Nov 2004; 78(22): 12665–12667., doi: 10.1128/JVI.78.22.12665-12667.2004, PMCID: PMC525087, veebiversioon (vaadatud 16.09.2014)(inglise keeles)
 Mari Järvelaid, Sirje Timmusk, Gripiviiruse epidemioloogia ja organismi immuunvastus, Eesti Arst 2010; 89(1):21−30, veebiversioon (vaadatud 14.02.2014) 
 Die Welt, Seehund-Bestand im Wattenmeer nach tödlicher Grippe-Infektion stabil, 26.12.2014, veebiversioon (vaadatud 29.12.2014) (saksa keeles) 
 Leht: Soomet ähvardab tänavu supergripp H3N2, 4. oktoober 2015 

Viirused