Ars Aevi

Ars Aevi on kaasaegse kunsti muuseum Bosnia ja Hertsegoviina pealinnas Sarajevos. 

Muuseum kavandati piiramisrõngas ning selle teemaks on kultuuridevaheline dialoog ja kohtumine. “Ars Aevi” on osaline anagramm kohanimest “Sarajevo” ja see tähendab ladina keeles 'ajastu kunsti'. Museaalid on kogutud annetustena pärast 1990. aastate sõjalise konflikti puhkemist endises Jugoslaavias. Muuseumi kollektsiooni kuulub rohkem kui 160 teost maailma tuntud kunstnikelt, kelle hulgas on Michelangelo Pistoletto, Jannis Kounellis, Joseph Beuys, Bizhan Bassiri, Jannis Kounellis ja Joseph Kosuth. Ars Aevi muljetavaldav kaasaegne ekspositsioon viib ellu nii Bosnia ja Hertsegoviina kui ka rahvusvahelisi kunstiprojekte.

Muuseumi on tasuta sissepääs.

Asukoht
Ars Aevi väärtuslik, osalt rahvusvaheline kaasaegse kunsti kogu oli kuni 2003. aastani esil ajutiselt ja puitlaastplaatidest vaheseinaga eraldatuna supermarketites või bussijaamades. Tänu välismaalt saadud märkimisväärsele rahalisele toetusele kohandati muuseumi väljapaneku jaoks kultuuri- ja spordikeskuse Skenderija (Skenderija Centar) Noortemaja (Dom Mladih) lõunatiib, kus see avati külastajatele nimega Ars Aevi Art Depot. Nüüdne lubav sponsorleping Itaalia Illy kohvivalmistajaga on alustanud rahaliste fondide moodustamise muuseumi alaliseks asukohaks planeeritud stiilse ehitise rajamistööde jaoks. Muuseumi uus asukoht paikneb Sarajevo kesklinna populaarseimal ja looduskaunil avenüül Vilsonovo promenaadil (ka Wilsoni promenaadil, (bs): Vilsonovo šetalište), jäädes Bosnia ja Hertsegoviina Ajaloomuuseumi taha. Projekt on valmis ja need joonistas premeeritud arhitekt Renzo Piano, kes annetas samuti materjalid üle Miljacka jõe viiva jalakäijate silla ehitamiseks uue muuseumihoone lähedusse. Silla ehitus algas 23. juunil 2002 ja kestis kolm kuud. See arhitektuuriliselt unikaalne sild atraktiivsust lisavate prožektoritega ühendab Grbavica elurajooni Vilsonovo ehk Wilsoni promenaadiga jõe põhjapoolsel kaldal ja loetakse Ars Aevi uue arhitektuurilise kompleksi koosseisu.

Asutamine
Muuseumi asutajaks oli rühm intellektuaale eesotsas kaasaegse kunsti ja museoloogilist ideed edendava visionääriga Enver Hadžiomerspahićga. Rahvusvaheline kultuuriprojekt "Ars Aevi" algatati juulis 1992 ehk umbes kolm kuud pärast seda, kui aprilli alguses Bosnia serblaste relvajõud ja Jugoslaavia föderaalarmee alustasid Sarajevo tulistamist. 
Selles algatuses kutsuti kogu maailma kunstnikke üles annetama osa oma teoseid ümberpiiratud Sarajevo toetuseks. 

Korraldajate esmane eesmärk oli luua rahvusvaheline ja multikultuurne kaasaegse kunsti keskus Ida- ja Lääne kultuuride vahelisel teelahkmel, käia kultuuridevahelisi dialooge museoloogiateemaliste seminaride, koosolekute ja kohtumiste vahendusel ning anda linnale püsivat lootust tulevikku. Ars Aevi unikaalne kollektsioon saabus Sarajevosse 1999. aastal ja koosnes ligikaudu 150 kunstiteosest, mis olid annetatud mitmete kohalike ja rahvusvaheliselt tuntud kaasaegsete kunstnike poolt. Tänapäeval peetakse Ars Aevi kogusid üheks kõige olulisemaks kaasaegse kunsti kollektsiooniks Kagu-Euroopas. Ars Aevi on ainulaadne näide kunsti- ja kultuuriasutuste, linnade ja piirkondlike omavalitsuste ning kunstnike ja intellektuaalide vahel kujunenud rahvusvahelisest koostööst. Kui esimesel kümnendil Ars Aevi oli keskendunud asutamisega seotud kollektsioneerimisele ning initsiatiivi edendamisele regionaalsel ja laiemal rahvusvahelisel tasandil, siis teisel kümnendil on Ars Aevi käivitanud projekteerimise ja rahastamise protsessi Ars Aevi arhitektuurikompleksi püstitamiseks. Otsus sellest ülemaailmsest kampaaniast võeti vastu Sarajevos toimunud Ars Aevi foorumil 1992–2002. Alates aastast 2002 koordineeris Renzo Piano Ars Aevi Sihtasutuse (Fondi) käivitamist ning selle toetajate ja promootorite nõukogu tööd. Osavõtjate hulgas on nii Sarajevo kantoni- kui ka linnavalitsus ning Ars Aevi ühingud Itaalias ja Sarajevos. Ars Aevi esindas Bosniat ja Hertsegoviinat Veneetsia biennaalil esmakordselt 2003. aastal. Sarajevo kanton ja linn koos Bosnia ja Hertsegoviina spordi- ja kultuuriministeeriumiga otsustas muuseumi jaoks ühiselt eraldada 350 000 euro suuruse plaanilise eelarve.

Kohalikud kunstnikud
 Alma Suljević
 Braco Dimitrijević
 Damir Nikšić
 Edin Numankadić
 Enes Sivac
 Fikret Libovac
 Jusuf Hadžifejzović
 Maja Bajević
 Mustafa Skopljak
 Nebojša Šerić-Shoba
 Nusret Pašić
 Šejla Kamerić

Viited

Sarajevo
Kunstimuuseumid
Muuseumid riigiti