Kavastu mõis (Haljala)

Kavastu mõis (saksa keeles Kawast, Capis, Kappes, Kaaps, Unnas) oli rüütlimõis Haljala kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Haljala valda. Kavastu mõisa on esmamainitud 14. sajandi lõpus. 

Tegemist on olnud ühe esinduslikuima 18.sajandi puidust härrastemajaga. Aastatel 1921–1968 töötas peahoones kohalik algkool. Mõisa peahoone hävis 1971. aastal tulekahjus. 

Mõisaansambli eripäraks on siiani säilinud harvaesinev uusgooti elementidega tuvitorn, mis kujutab endast väikest paekivist laotud torni teravatipulise kivikatusega Liiguste-Salatse tee kõrval ajaloolise mõisapargi põhjaservas.

Asukoht 
Kavastu asub tänapäevase haldusjaotuse järgi Lääne-Virumaal Haljala vallas, endise haldusjaotuse järgi Haljala kihelkonna (Kirchspiel Halljal) territooriumil. Mõisasüda paikneb Tallinna–Narva maanteest 4 km põhjas. 

NB! Mitte segamini ajada samanimelise Kavastu mõisaga Tartumaal, mis asub ajaloolise Tartu-Maarja kihelkonna territooriumil.

Ajalugu ja omanikud

Esmamainimine 
Varaseimad teated mõisa kohta pärinevad 14. sajandi lõpust. 1386. aastal on mainitud Kavastu küla, mis kuulub Lode perekonnale. 16. sajandi esimesel poolel ostis mõisa Arend Asserien. 1581. aastal kuulus Moritz Asserienile. 1589. aastal ja veel umbkaudu 1600. aastal läks mõis abielu kaudu Jürgen von Ungernile. 1616. aastal läks mõis J. von Ungerni lese Margaretha von Tiesenhauseni õepoja Alexander von der Osteni (genannt Sacken) valdusse. 1619. aastal müüs viimane Kavastu mõisa Moritz von Scharenbergile. 1637. aastal müüdi Kavastu mõis Axel Oxenstiernale. 1683. aastal oli omanik krahv Carl Oxenstierna.1695. aastal olid omanikud krahv Erich Oxenstierna pärijad.

18. sajand 
1718. aastal anti Kavastu mõis keisri korraldusega parun Peter (Pierre) Schafirowi valdusse. 1722. aastal restitueeriti mõis Oxenstiernade pärijate volinikule Karl von Ekesparrele. 1724. aastal müüdi see Jacob Ludwig Wegellile. 1750. aasta pärandijagamislepinguga läks Peeter Holmeri valdusse, kes oli abielus J. L. Wegelli tütre Dorotheaga. P. Holmer müüs mõisa samal aastal Gustav Reinhold von Helfreichile, kes müüs mõisa 1757. aastal Jacob Johann Pilar von Pilchaule. 1771. aastal müüdi mõis hilisemale Eestimaa rüütelkonna peamehele Johann Ernst von Fockile.

19. sajand 
1834. aastal sai mõisa ainuomanikuks Julie Eleonore von Maydell (snd Fock). 1858. aastal päris mõisa tema poeg Richard Gottlieb Gideon von Maydell. Sellesse ajajärku jääb mõisa puidust peahoone ümberehitamine historitsistlikus võtmes ja rida kõrvalhooneid, nt tänaseni säilinud tuvitorn aastast 1869. 

Pärast raskeid ikaldusaastaid müüdi 1870. aastal Kavastu mõis enampakkumisel Tallinna suurkaupluse omaniku pojale Andreas Christian Kochile. Tema poeg Johannes müüs 1907. aastal mõisa Arnold Heinrich von Dehnile, kes oli ka mõisa viimane võõrandamiseelne omanik.

Kavastu mõis 20. sajandil ja tänapäeval 
Viimane mõisnik lahkus mõisast 1917.a sügisel. 1921–1968 töötas peahoones Kavastu Algkool ja Kavastu Muusika ja Laulu Selts. Hiljem oli hoone kasutusel rahvamajana, kus näidati ka kino. Hoone teisel korrusel on asunud korterid. 1971. aastal hävis peahoone tulekahjus. Suvel toimunud tulekahju sai alguse vigastest elektrikaitsmetest. Hoones oli samal ajal ka inimesi, ehkki tulekahju kellegi elu ei nõudnud. Pärast tulekahju on mõisa territooriumil tegutsenud ka pood. 

Tänapäeval on ajalooline mõisasüda eraomandis, hävinenud mõisa peahoone ase on loodusest leitav, kuid varemeis. Mõisahoone alusmüüridele on püstitatud ka Kavastu algkooli mälestuskivi.

Mõisaansambel

Härrastemaja 
19. sajandi keskel ehitati Maydellide poolt välja historitsistliku ilme saanud puidust mõisa peahoone teine korrus, rekonstrueeriti park, rajati allee mõisast Parimäe ja Kavastu küla suunas. Sellest ajast pärineb ka uusgooti stiilis omapärane tuvitorn (1869), millest on saanud tänase Kavastu mõisa sümbol.  

Kavastu mõisa peahoone ehitusaeg pole täpselt teada. Hoone kujutas endast kahekorruselist kõrge poolkelpkatuse ja mitme erimõõdulise vintskapiga liigendatud palkhoonet, mis omandas 1860.ndatel historitsistliku väljanägemise. Hoone seinte välispinda kattis horisontaalne laudvooderdus, seinte siseküljel oli tellisvooder, krohv ja tapeet. Hoone plaanilahendus on ebasümmeetriline, peasissepääs ei paiknenud keskteljel, vaid peafassaadi põhjapoolses osas. Tagafassaadil on asunud valgusküllane kaarakendega veranda, esikülje sissepääsu kohal aga profileeritud puitkonsoolide peale toetatud rõdu. Uusrenessanslikest elementidest leidus fassaadidekooris puidulõikelisi ehisviile, aknaluuke, ümaraknaid ja ümarkaares ehisframuuge saali akende kohal. Hoonel on olnud sindelkatus ja kaks suurt mantelkorstent. Hoone peaust on kaunistanud omapärane krepitud barokne voluutfrontoon, mille järgi võib oletada, et hoone ehitusaeg võis jääda 18.saj II poolde. Sellele viitab ka säilinud foto baroksetest interjööridest.

Kõrvalhooned 
Mõisaansambli on moodustanud mitmed kõrvalhooned. Peahoone läheduses paiknesid paekivist ait ja tall-tõllakuur, mis asetsesid üksteisega vastakuti. 1985. aasta ajaloolisest õiendist ja 1805. aasta kaardilt on välja loetavad veel teisigi ansamblisse kuulunud kõrvalhooneid nagu paekivist valitsejamaja, rehi, tuuleveski, karjakastell,  sepapada, kaks tiiki, suur viljapuuaed ühes puidust aednikumajaga. Ansablisse on kuulunud ka park. Lisaks on Kavastu mõisal olnud kaks kõrtsi. 1818. aastal ehitati magasiait ja 1863. aastal raudkivist piklik moonakatemaja. Mõisahoone ees laiub avar ümmargune muruplats, mis oli piiratud malmketiga. Tänapäevaks on enamik kõrvalhoonetest hävinud või varemetes.

1969. aastal ehitatud tuvitorn, ehitatud parki piiranud kivimüüride ristumiskohta, on krohvimata paekivist väiksemahuline torn, mis on kaetud S-kivist teravatipulise katusega. Torni seinu kaunistavad väiksed avaused teravkaarelise friisi all. Tornil on üks suurem aken ja kõrge kitsas uks, hoones sees paikneb puidust keerdtrepp. I Eesti Vabariigi ajal, tänaseks hävinuna, on torni külge lisatud puidust ühekorruseline hoonemaht hoiuruumi otstarbega. 

Kavastu mõisa alla on aegade jooksul kuulunud ka Jalumäe ja Koigi karjamõis ning Kavastu, Kõldu, Nõtke ja Uusküla.

Viited

Välislingid

Kavastu mõis (Haljala khk), Rahvusarhiivi kinnistute register
Kavastu mõisa tuvitorn, Kultuurimälestiste register
Külavahelood: Kavastu, Maaleht
Kavastu kool
Kavastu küla

Virumaa mõisad
Haljala vald
Haljala kihelkond
Maydellide mõisad
Dehnide mõisad