Pudiviru

Pudiviru oli piirkond Virumaal Lemmu muinaskihelkonna lõunaosas.

Pudivirut (kujul Pudiviru ja Pudyviru) mainitakse Henriku Liivimaa kroonikas. Nime tähenduseks on peetud "Väike-Viru", ehkki selle tõlgenduse juures oleks oodatum kroonika nimekuju Pudiviro.<ref>Paul Alvre. Eesti ja liivi keeleaines Henriku Liivimaa kroonikas, III : Kohanimed. Keel ja Kirjandus, 1985, nr 2, lk 99</ref>

Kroonika teatel asus Pudivirus 14 küla, mille vanem oli Tabelinus. 1219. aastal tungis Virumaale Mõõgavendade ordu ja Riia piiskopi vägi, mille koosseisus olnud ugalased rüüstasid Pudivirus. Virumaa vanemad, sh Tabelinus, lubasid selle mõjul end riialastel ristida lasta ja andsid pantvange. 1220. aastal viisid Riia piiskopi preestrid seal läbi ulatuslikuma ristimise, kuid peagi kehtesid Virumaal oma võimu Taani väed, kes poosid Tabelinuse riialastelt ristimise vastuvõtmise ja oma poja mõõgavendadele pantvangiks andmise eest üles. 1226. aastal külastas "Tabelinuse kihelkonda", ilmselt Pudivirut, paavsti legaat Modena Wilhelm, kes jagas sinna kogunenud Virumaa vanematele õpetusi ristiusust ja määras nende seast kihelkondadele kohtunikud ja vanemad.

Kuigi Taani hindamisraamat Pudivirut ei maini, on seal sisalduva külade loendi põhjal teada Pudiviru 14 küla:
Suur-Tammiku, 21 adramaad
Lasinurme, 17 adramaad      
Salla, 15 adramaad
Hirla, 12 adramaad
Koila, 12 adramaad
Käginurme, 12 adramaad
Avanduse, 10 adramaad
Emumäe, 10 adramaad
Avispea, 8 adramaad
Väike-Tammiku, 8 adramaad
Villakvere, 6 adramaad
Selli, 5 adramaad
Kadiküla, 3 adramaad
Kärsa, 2 adramaad

Hiljem teisenes Pudiviru nimi saksapäraselt Poidifer''iks ning Simuna kihelkonnas asus ka Pudivere mõis (tänapäeva kohta vt artiklit "Pudivere").

Vaata ka
muinaskihelkondade loend maakonniti
Pandivere kõrgustik

Viited

Välislingid
Siin- ja sealpool Emumäge. Piirkonna loodus, ajalugu ja kultuurilugu

Eesti muinaskihelkonnad
Virumaa kihelkonnad