NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Seitsmes Valitsus

NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Seitsmes Valitsus, (Седьмое управление КГБ CCCP) oli NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee salajase järelevalve, varjatud füüsilise ja tehnilise jälgimise kesaasutus aastatel 1978–1991.

NSVL RJK 7. Valitsus tegeles teiste operatiivosakondade ülesannetel siseriikliku salajase järelevalve (varjatud füüsilise ja tehnilise jälgimisega) ning NATO liikmesriikide saatkondade jälgimise ja kaitsega.

Juhid ja organisatsioon

Juhid
Pjotr Kubatkin, NSV Liidu SARKi 3. Eriosakonna ülem, 1941. aasta juuli – august.

Organisatsioon
1. osakond, kontrollis NSV Liidus olevaid välismaalasi;
2. osakond, kontrollis erikontrolli alla olevaid välismaa ajakirjanikke, üliõpilasi ja ärimehi;
3. osakond ja 4. osakond, kontrollis kõiki mitteameeriklasi
5. osakonnale allusid välissaatkondi valvavad miilitsapostid; 5. osakonnale allus ka terrorismivastane eriüksus Alfa.
6. osakond, RJK-sse töölevõetavate isikute eelkontroll;
7. osakond, tehnilised vahendid;
8. osakond, korraldas sidepidamist;
9. osakond, kontrollis liikumismarsruute, mida kasutasid NLKP ja NSV Liidu juhtkonna ning nomenklatuuri liikmed;
10. osakond, kontrollis objekte, kuhu võisid ilmuda välismaalased;
11. osakond, tegeles varjamiseks vajalike rekvisiitide haldamisega;
12. osakond, milles oli mitu operatiivgruppi eriti delikaatsete operatsioonide jaoks, selles oli suhteliselt palju naistöötajaid.

Ajalugu
Nõukogude julgeolekuorganite pika ajaloo käigus kandis struktuuriüksus erinevaid nimetusi:
Tšekaa Operatiivosakond (Оперод ВЧК);
Vene SFNV Siseasjade Rahvakomissariaadi juures asuva Riikliku Poliitvalitsuse (GPU) Operatiivosakond (Оперод ГПУ);
NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu juures asuva Ühendatud Riikliku Poliitvalitsuse Salajas-poliitilise Valitsuse Operatiivosakond (Оперод СОУ ОГПУ), kuni 1931. aasta märtsini;
NSV Liidu RKN ja Ühendatud Riikliku Poliitvalitsuse Operatiivosakond (Оперод ОГПУ), 1931. aasta märtsist kuni 1934. aasta juulini;
NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi Riikliku Julgeoleku Peavalitsuse Operatiivosakond (Оперативный отдел (Оперод) ГУГБ НКВД СССР), 1934. aasta juulist kuni 1936. aasta novembrini;
NSV Liidu SARKi Riikliku Julgeoleku Peavalitsuse Operatiivosakond (Оперативный отдел (Оперод) ГУГБ НКВД СССР), 1936. aasta novembrist kuni 1936. aasta detsembrini;
Riikliku Julgeoleku Peavalitsuse 2. osakond (2 отдел ГУГБ НКВД СССР), 1936. aasta detsembrist kuni 1938. aasta juunini;
NSV Liidu SARKi 1. Valitsuse (2 отдел 1-го Управления НКВД СССР), 1938. aasta juunist – septembrini;
NSV Liidu SARKi 3. Eriosakond (3 спецотдел НКВД СССР);
NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi 3. osakond (3 отдел НКГБ СССР);
NSV Liidu SARKi 3. Eriosakond (3 спецотдел НКВД СССР),1941. aasta juulist kuni 1943 – aasta aprillini;
NSV Liidu RJRK 2. Valitsus (Второе управление НКГБ), 1943. aasta aprillist –;
NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeerium 5. Valitsus (5 Управление МГБ), kuni 1949. aasta september;
NSV Liidu RJM 7. Valitsus (7 Управление МГБ), 1949. aasta septembrist – 1952;
NSV Liidu Siseministeeriumi 7. Valitsus (7 Управление МВД СССР), 1953. aasta märts – 1954. aasta märts;
NSVL Ministrite Nõukogu juures asuva Riikliku Julgeoleku Komitee 7. Valitsus (7 Управление КГБ при СМ СССР);
NSV Liidu MN ja RJK Teise Peavalitsuse Diplomaatilise Korpuse Kaitse Valitsus (УОДК ВГУ КГБ при СМ СССР);
NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee 7. Valitsus (7 Управление КГБ СССР);
Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Vastuluureteenistuse (FSK) Operatiivotsingu Valitsus (Оперативно-поисковое управление (ОПУ) ФСК РФ), 1991. aastal;
Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse (FSK) Operatiivotsingu Valitsus (Оперативно-поисковое управление (ОПУ) ФСБ РФ).

NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi 5. Valitsus
NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi 5. Valitsus, aastatel 1946–1949.
1. osakond – agentuurtuvastamine NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi keskaparaadi ja RJMi Moskva oblasti valitsuse ülesandel
2. osakond – varjatud jälgimine NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi keskaparaadi ülesandel
3. osakond –  kahtlaste isikute läbitöötlus, esmaste signaalide kontroll
4. osakond –  eriväeosade ja šifreerimisorganite teenindamine, riigisaladuse kindlustamine, ligipääsuload
5. osakond – nõukogudevastaste lendlehtede ja anonüümkirjade autorite ja levitajate kindlakstegemine ja läbiöötlus
6. osakond – uurimisosakond
7. osakond – arvestus ja informatsiooniosakond

NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeerium 7. Valitsus
NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi 7. Valitsus, aastatel  1949–1952.
1. osakond – agentuurtuvastamine 
2. osakond – varjatud jälgimine

KGB
Sisejulgeolek