Sperma

Sperma ehk seemnevedelik ehk ejakulaat ehk seeme on paljude suguliselt paljunevate hermafrodiitide ja isaste organismide orgaaniline kehavedelik, mis väljutatakse looduslikult suguti kaudu valdavalt seemnepurske ajal.

Seemnevedeliku moodustumine, seotud elundid, morfoloogia, bakterid, viirused, hormoonid ja histoloogia, käivitatavad protsessid ning patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Roomajatel

Maolistel 
Teadlaste arvates koguneb isastel madudel seemnevedelik jahedama kliimaga maades talvise puhkeseisundi ajal hoopis abisuguelundites ehk neeru-sugusegmentides, mis näiteks harilikul rästikul võivad moodustada kuni 1/2 neerust. Seemnevedelik väljutatakse, tihti pärast kurnavaid võitlusi, kuid võimalusel kopulatsiooni ajal emase partneri kloaagiavaustesse.

Seemnevedeliku kogused sõltuvad mitmest tegurist, näiteks isase mao suurusest, eelnenud kopulatsioonide hulgast, vanusest jne, nii näiteks on maisi-roninastiku ühe ejakulaadiportsjoni maht keskmiselt 0,01 ml.

Imetajatel 

Mitmete imetajate (laamade, pullide, meeste) seemnevedeliku rakuvaba osa sisaldab närvirakkude kasvufaktorit, mis emaste vastavasse avausse sisestatuna stimuleerib ovulatsiooni.

Mehel 
Enamikul täiskasvanud meestest moodustub seemnevedelik munandites spermatosoididest ja lisasugunäärmetes (seemnepõiekesed, eesnääre ja sugutisibulanäärmed (ladinakeelse nimega glandulae bulbourethrales)) tekkinud sekreedist.

Seemnepõieke valmistab suurema osa seemnevedeliku rakuvabast osast – seemneplasmast.

Sperma biokeemiline koostis 

Seemnevedelikus on rohkelt fruktoosi, prostaglandiine ja ensüüme ning palju muid aineid.

Patoloogia 
Seemnevedeliku väljutamise käigus võib toimuda nakatumine ja/või mitmete sugulisel teel levivate haiguste ülekanne.

Ebola viirushaigus 

Ebola viirushaiguse, mida põhjustavad mitmed perekonda Ebolavirus liigitatud viiruseliigid, sh Ebola viirus, edasikandumine seemnevedelikuga oli pikka aega vaidluse all. Üksnes üksikud teadlased julgesid kirjutada sellesse haigusse nakatumisest seemnevedelikuga ning sellest, et see võib toimuda ka veel kuni 7 nädalat pärast haigusest tervenemist.

Viiruseosakesi on tuvastatud reproduktiivelundite eritistes ka kuni 80 ja rohkem päeva (kuni 6 kuud) pärast haigusest tervenemist.

Vaata ka 

FIV
HIV
impotentsus
kopulatsioonikork
spermaanalüüs
spermapank
suguühe

Viited

Välislingid 
Eesti nõukogude entsüklopeedia. 7. köide: RUND-TING. Tallinn: Valgus, 1975, lk 252.
Hector E.Chemes ja Vanesa Y.Rawe, Sperm pathology: a step beyond descriptive morphology. Origin, characterization and fertility potential of abnormal sperm phenotypes in infertile men, Human Reproduction Update, Vol.9, No.5 pp. 405±428, 2003, Veebiversioon (vaadatud 11.12.2013) (inglise keeles)
Leah Klemmt ja Anthony R. Scialli, The Transport of Chemicals in Semen, Birth Defects Research (Part B) 74:119–131 (2005), 2005 Wiley-Liss, Inc., veebiversioon (vaadatud 12.06.2014) (inglise keeles)

Kehavedelikud
Sigimiselundkond