Saarte Instituut

Saarte Instituut (lühend SI) oli iseseisev teadusasutus aastatel 1991–1998, seejärel aga aastatel 1998–1999 Tallinna Tehnikaülikooli Saarte Instituut ja 1999–2012 Tallinna Tehnikaülikooli Kuressaare Kolledži osakond. Asutuse tegevus lõpetati 2012. aastal.

Ajalugu 
Saarte Instituudi idee algatati 1980. aastate lõpus ajurünnakutega, mida organiseerisid tollased Saare- ja Hiiumaa maakonna juhid Ants Tammleht ja Tarmo Mänd koostöös saartelt pärit teadlastega. Professorid Juhan Peegel ja Herbert Ligi koostasid 1989. aastal Saarte Instituudi projekti, mis võeti aluseks instituudi loomisel. Nemad nägid Saarte Instituudi peaülesandena Lääne-Eesti saarestiku looduse ja rahva ning viimase loodud ainelise ja vaimse kultuuri võimalikult igakülgset ja põhjalikku uurimist. Selle töö üheks olulisemaks tulemuseks pidi aga olema majandusliku ja sotsiaalse arengu niisuguse tee leidmine, mis võimalikult säilitaks saarte kordumatu omapära. 

8. oktoobril 1990 toimus Saarte Instituudi asutav kogu, kus võeti vastu instituudi põhikiri ning anti volitused tollasele TA Keemia Instituudi teadussekretärile Maret Pankile edasiseks organisatoorseks tööks. 15. jaanuaril 1991 arutas tolleaegne Eesti Teadusnõukogu akadeemik Arno Köörna juhtimisel Saarte Instituudi loomise vajalikkust ja arutelu tulemusena tehti Saarte Instituudi loomiseks Vabariigi Valitsusele ettepanek, millele järgnes sellekohane korraldus nr 89-k 3. veebruarist 1991. 

Saarte Instituudi juht alguspäevilt kuni selle likvideerimiseni 2012. aastal oli Maret Pank. Instituudi volikogus osalesid aktiivselt Ülo Kaevats, Aado Keskpaik, Arvo Kullapere, Anti Liiv, Heidi-Ingrid Maaroos, Sulev Mäeltsemees, Ülo Rehepapp, Jüri Kann, Olavi Pesti, Paul Tamkivi, Laine Tarvis jt.

Kuna 1996. aastal vastu võetud teaduskorralduse seaduse alusel pidi Saarte Instituut ühinema kas ülikooli või ministeeriumiga, siis allkirjastati 1998. aastal ühinemisleping Saarte Instituudi ja Tallinna Tehnikaülikooli vahel, mille tulemuseks oli autonoomne Tallinna Ülikooli teadus- ja arendusasutus Tallinna Tehnikaülikooli Saarte Instituut, millel oli oma põhikiri, bilanss ja eelarve. Instituut sai Tallinna Tehnikaülikooli regionaalseks teadus- ja arenduskeskuseks, mille põhieesmärk oli kõigi Eesti asustatud saarte elanikkonna, ettevõtete ja asutuste huvidele vastava, riikliku ja omavalitsusliku juhtimise jaoks vajaliku teadusteabe tootmine, levitamine ja rakenduste väljatöötamine. 

Edasise arengu järgmine tähtsam daatum oli 30. aprill 1999. Nimelt sõlmiti siis Tallinna Tehnikaülikooli ja Saaremaa Omavalitsuste Liidu vahel Pädaste mõisas Tallinna Tehnikaülikooli Kuressaare Kolledži (TTÜ KK) asutamise leping. Lepingus nähti ette TTÜ KK moodustamine, lähtudes Saare maakonna, Eesti saarte ja Lääne-Eesti regiooni arengu vajadustest. Endistele ülesannetele lisandus rakendusliku suunaga kõrghariduse andmine. Saarte Instituut säilis kui TTÜ KK osakond, mis tegeles uurimis- ja arendusprojektidega kuni 2012. aasta lõpuni. Tänapäeval on kolledžist saanud taas TTÜ Kuressaare kolledž.

Tegevuse lühikokkuvõte  
Suurte muutuste aastal 1991 alustati ajaloolis-ülevaatlike uurimustega koguteose "Saaremaa" koostamiseks. Koguteose I osa väljaandmiseni Entsüklopeediakirjastuse poolt jõuti alles 2002. aastal ning II osa ilmus 2007. aastal Koolibri poolt kirjastatuna. Tehti ka mitmeid rakendusuuringuid ning arendati koostööd Saare maakonna ja ülikoolide vahel: 1995. aastal allkirjastati instituudi eestvedamisel leping Tartu Ülikooli ja Saare maavalitsuse vahel, mille tulemusena hakkas maakonnas tööle Tartu Ülikooli esindus ning 1996. aastal sõlmiti leping Tallinna Tehnikaülikooliga. 

Kuna Saarte Instituudi põhieesmärk oli kõigi Eesti asustatud saarte heaks töötamine, siis oli Saarte Instituut tihedas koostöös Eesti Saarte Koguga (ESK) kui sotsiaalse partneriga (asutatud 1992. aastal). Kohe peale ESK asutamist hakati ühiselt tegelema saarte seaduse väljatöötamisega. Esimese seadusevariandiga mindi Riigikogu ette juba 1993. aastal. Vabariigi Valitsus ei toetanud saarte seaduse väljatöötamist, vaid tegi ta ettepaneku hakata välja töötama Saarte arengukava (1994, tellijaks Keskkonnaministeerium) ja sellel põhinevat Saarte programmi (1995, tellijaks Siseministeerium). Mõlema ülesandega tegeles Saarte Instituut. Kui 1996. aastal käivitati kuus regionaalpoliitilist programmi vastavalt Eesti regionaalarengu strateegiale, siis oli Saarte programm üks neist. Eesmärk oli tagada saarte elanikele põhiteenuste kättesaadavus ning tugevdada saarte majanduse arengu- ja konkurentsivõimet. Programmi käivitamise ja esialgse juhtimisega tegeles Saarte Instituut. Saarte seadus võeti Riigikogus vastu püsiasustusega väikesaarte seadusena 2003. aastal ning Saarte programm asendati Väikesaarte programmiga 2011. aastal Riigikogu tellitud ja Saarte Instituudi poolt läbi viidud mõjuanalüüsi tulemusena tehtud ettepaneku alusel.

Trükised, käsikirjad  
 Saare maakond. Lühiülevaade. Saaremaa in Brief. Koost. Eelma, K., Halliko, K., Pank, M . Kuressaare, 1993, 29 lk.
 Eesti saarte arengukava. Käsikiri, koost. Keskpaik, A., Raagmaa, G., Pank M. jt. Keskkonnaministeerium, 1994, 87 lk.
 Eesti saarte infrastruktuuri arendamise riikliku programmi projekt. I osa. Käsikiri, koost. Einer, L., Siseministeerium, 1995, 86 lk.
 Eesti saarte infrastruktuuri arendamise riikliku programmi projekt. II osa. Käsikiri, koostaja Lauri Einer, Siseministeerium, 1995, 83 lk.
 Reisijate- ja kaubaveovood Lääne-Eesti parvlaevaliinidel. Käsikiri, koost. Pank, M., Eelma, K. jt, Kohaliku Omavalitsuse ja Regionaalse Arengu Amet, 1996, 89 lk.
 Saaremaa turismiuuring 1995. Käsikiri, koost. Pank, M., Turismiamet, 59 lk.
 Estonia’s Islands. Past and Present. Koost. Pank, M., Eelma, K., 1996, 64 lk.
 Pank, M. Estonia’s Islands. – Islander, Skye International Teleservice Centre (Scotland), 1997, Issue 4, lk 33–37.
 Maaroos, J., Nemvalts, V., Tamkivi, E., Pank, M., Eelma, K., Maaroos, H.-I. Südame-isheemiatõve riskitegurid ja individuaalse tervisekasvatuse tulemused projektis “Inimesed ja keskkonna tervis Eesti saartel. – Eesti Arst, 1997, nr 5, lk 402–404.
 Eelma, K., Pank, M. Eesti saarte elanike elustiil ja toimetulek. – Saarte elu murdlainetes. Toim. Assmuth, L., Kelam, A., Tallinn: TA Kirjastus, 1998, lk 75–99.
 Tamkivi, E., Nemvalts, V., Maaroos, H.-I., Pank, M., Maaroos, J. Suuõõne tervise näitajad projektis “Inimese ja keskkonna tervis Eesti saartel”. – Eesti Arst, 1998, nr 2.
 Sargma, M. Saare maakonna rahvastikusituatsiooni arengutendentsid. Käsikiri, Kuressaare: TTÜ Kuressaare Kolledž, 1999, 26 lk.
 Suure väina püsiühenduse sotsiaal-majanduslik mõju. Käsikiri, koostaja Eelma, K., Saare Maavalitsus, 2000, 49 lk.
 Pank, M., Eelma, K. Living Standard and Quality of Life on Estonian Islands. – The Baltic Sea Islands of Estonia: A Periphery in Transition. Eds. Assmuth, L.Kelam, A., Tallinn, 2001, lk 27–44.
 Pank, M. Specific Features of the Islands. – The Baltic Sea Islands of Estonia: A Periphery in Transition. Eds. Assmuth, L., Kelam, A., Tallinn, 2001, lk 18–26.
 Eesti saared – osa Eestist ja Euroopast. Koost. Pank, M., Keskpaik, A., Eelma, K. TTÜ Kuressaare Kolledži Saarte Instituut, 2001, 80 lk.
 Uibokand, E., Pruusapuu, L., Eelma, K. Nasva–Mändjala–Järve piirkonna sotsiaalmajandusliku, puhkemajandusliku ja keskkonnakaitselise tähtsuse uuring. Käsikiri, Kuressaare 2001, 31 lk. 
 Saaremaa I Loodus. Aeg. Inimene. Toim. Mardiste, H., Nelis, R., Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2002, 623 lk.
 Edukas väikeettevõtlus ääremaal. Ettevõtluse käsiraamat. Toim. Pank,M., Kuressaare: TTÜ Kuressaare Kolledž, 2006, 178 lk.
 Saaremaa II Ajalugu. Majandus. Kultuur. Toim: Kärt Jänes-Kapp, Enn Randma, Malle Soosaar, Tallinn: Koolibri, 2007, 1136 lk.
 Keskpaik, A., Eelma, K., Pank M. Püsiasustusega väikesaarte seaduse mõju ning teiste püsiasustusega saarte vajadused. Riigikogu kantselei, 2009, 66 lk.
 Keskpaik, A., Eelma, K., Pank M. Eesti saared 21. sajandi hakul – mahajäämus või toimetulek. Riigikogu Toimetised, 2009 (19), lk 171–180.
 Keskpaik, A., Pank, M., Salong, H. Eesti väikesaared. Tallinn: Koolibri, 2009, 239 lk.
 Tallinna Tehnikaülikooli Kuressaare Kolledži kümme aastat 1999-2009. Kuressaare: TTÜ Kuressaare Kolledž, 2009, 96 lk.

Allikad 
 Rihvk, R. Asutamisel on Saarte Instituut. Eesti Päevaleht, 12. mai 1990, lk 5
 Ligi, H., Peegel J. Milline peaks olema Saarte Instituut, Meie Maa, 11. mai 1990
 Saarte Instituut kui Kuressaare kolledži eelkäija, kogumikus Tallinna Tehnikaülikooli Kuressaare Kolledži kümme aastat 1999-2009, koostajad Eelma K., Nelis R., Pank M., Kuressaare: TTÜ Kuressaare Kolledž, 2009, lk 9–16
 Rüütel, H. Regionaalsete kõrgkoolide osa regionaalses arengus. Tallinna Tehnikaülikooli Kuressaare Kolledži näitel. Bakalaureusetöö, TTÜ Humanitaar- ja sotsiaalteaduste instituut, Tallinn, 2003
 Andres Sepp. Saarte instituut jäi riigi rahalisest toetusest ilma. Eesti Päevaleht, 17. veebruar 1999

Eesti teadusasutused
Tallinna Tehnikaülikool