Kuklatagused näärmed

Kuklatagused näärmed (ka kuklatagused mürginäärmed, inglise keeles nuchal glands) on mitmete kahepaiksete ja madude nahas paiknevad juhadeta näärmed, mille sisaldised toimivad kiskjatele toksiinina.   

Kuklataguste näärmete areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia ja histoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.

Roomajatel

Madudel

Madude nahk on kuiv ja enamikul peaaegu näärmeteta. 

Mitmetel maoperekondadel, nagu Rhabdophis, Macropisthodon, Balanophis on pea piirkonnas, naha all selgmiselt, tuvastatud hulgaliselt paarilisi juhadeta kuklataguseid mürginäärmeid. 

Kuklataguseid näärmeid kirjeldati esmakordselt 1935. aastal Rhabdophis tigrinus 'el. 

Näärmete otstarve pole praegu päris selge. Uuringud näitavad, et näärmete eritised võivad pärineda madude saakloomadelt, on steroidilaadsed, ja maod kasutavad neid enesekaitsel. 

Rhabdophis tigrinuse näärmete histoloogiliste uuringute käigus ei tuvastatud kukla-selja näärmetel näärmerakke ja arvatakse, et toksiinina toimivad ained transporditakse näärmetesse verega. 

Väljapigistatud eritisest on uurijad leidnud verd, lümfi- ja pigmentrakke.

Uurijate arvates ei saa kuklatagused näärmed väljutada eritisi madudel, keda peetakse vangistuses ja toidetakse kunstlikult.

Viited

Välislingid 
 Herpetological Review 43(3), 2012, 497, veebiversioon (vaadatud 16.08.2014) (inglise keeles)
  
Näärmed
Roomajate anatoomia