Vahuvein

Vahuvein on vein, milles on märkimisväärne kogus süsinikdioksiidi, mis teeb joogi kihisevaks. Süsinikdioksiidi saadakse veinisse kas loomuliku fermenteerumise tulemusena – veini kääritamisel pudelis (nn Champagne'i meetod, méthode champenoise) või suurt rõhku taluvas tsisternis (nn Charmat' meetod) – või siis hiljem veinisse lisades. 
 
Vahuvein on tavaliselt kas valge või roosa, aga leidub ka punaseid vahuveine nagu Itaalia Brachetto või Austraalia Sparkling Shiraz. Samuti varieerub vahuveinide magusus – need võivad olla väga kuivad ja hapud (brut), mille parimaks näiteks on Champagne, kuid võib olla ka väga magusaid (doux) vahuveine.

Prantsusmaa 
Tuntuim vahuvein on kahtlemata Champagne. Seda toodetakse ainult Champagne'i piirkonnas Prantsusmaal. Peamised viinamarjasordid, mida seal kasutatakse, on Pinot noir, Chardonnay ja Pinot Meunier. 

Kõiki ülejäänud Prantsusmaal toodetud vahuveine nimetatakse Crémant. Vastavalt Prantsuse kvaliteedisüsteemile on ühtekokku 7 liiki Crémant'i:
 Crémant d'Alsace
 Crémant de Bordeaux
 Crémant de Bourgogne
 Crémant de Die
 Crémant du Jura
 Crémant de Limoux
 Crémant de Loire
Mousseux'ks nimetatakse vahuveini, mis ei ole valmistatud traditsioonilisel Champagne'i meetodil, samal ajal kui Crémant'iks saab nimetada ainult neid vahuveine, mis on valmistatud traditsioonilisel Champagne'i meetodil.

Luksemburg 
Luksemburg järgib Prantsusmaa eeskuju ja sealsed vahuveinid valmistatakse traditsioonilisel Champagne'i meetodil. Luksemburgi vahuveine nimetatakse Crémant de Luxembourg.

Saksamaa 
Saksamaa vahuvein on Sekt. Suurem osa (u 95%) vahuveine tehakse Charmat' meetodil ja ülejäänud osa vahuveinidest tehakse traditsioonilisel Champagne'i meetodil. Odavaid vahuveine tehakse Saksamaal ka süsinikdioksiidi hilisemal lisamisel veini sisse, aga neid vahuveine ei tohi nimetada Sektiks, neid veine kutsutakse nimega Schaumwein, mis otsetõlkes tähendabki vahuveini.

Hispaania 
Cavaks nimetatakse valgeid ja roosasid vahuveine, mida toodetakse Hispaanias ning mida säilitatakse pudelis pärast villimist vähemalt üheksa kuud. Peamiseks veine tootvaks piirkonnaks on seal Kataloonia (Penedese), vähesel määral toodetakse Cavasid ka Valencias, La Rioja piirkonnas, Aragonis ja Extremaduras. Hispaania Cavat valmistatakse Champagne'i meetodil, aga selle valmistamiseks kasutatakse teisi viinamarjasorte kui Prantsuse Champagne'is.
 
Cavat valmistatakse erineva kuivusastmega: brut nature, brut (eriti kuiv), sec (kuiv), semisec (keskmiselt kuiv/magus) ja dolç (magus).
 
Vastavalt Hispaania kvaliteedistandarditele tohib cavat valmistada traditsioonilisel meetodil (koos teise fermenteerimisega pudelis) ja kuues regioonis ning viinamarjasortidest tohib kasutada vaid viinamarju Macabeu, Parellada, Xarel·lo, Chardonnay, Pinot noir ja Subirat.
 
Cava valmistamisel pressitakse viinamarjakobarad õrnalt võimalikult ruttu pärast korjet. Seejärel segatakse ülalmainitud viinamarjasordid baasveiniks, mis käärib vaadis 9-11 promilliseks kuivaks veiniks. See villitakse pudelitesse koos suhkru ja pärmiga. Pudelitele pannakse kroonkorgid. Suhkur ja pärm käärib süsihappegaasiks. Keldris pannakse pudelid alustele ja raami, mis soodustab tihke pärmimassi väljumist. Pärast settimist pudelikaelad külmutatakse ja kroonkork eemaldatakse, mistõttu jääklomp purskab välja. Viimases etapis lisatakse vahuveinile veini ja suhkrusiirupi segu.
 
Cavat juuakse vahuveiniklaasist.

Itaalia 
Vahuveine tehakse mitmel pool Itaalias, kuid kõige tuntumad vahuveinid on järgmised:
 Asti – toodetakse Piemontes;
 Lambrusco – toodetakse Emilias;
 Prosecco – toodetakse Venetos;
 Franciacorta – toodetakse Lombardias.
 
Kuigi Franciacorta vahuveine tehakse traditsioonilisel meetodil, on enamik Itaalia vahuveine, nagu Asti ja Prosecco, tehtud siiski Charmat' meetodil.

Välislingid 

 Veiniguru: Hispaania veinid

Vein