Arvi Tavast

Arvi Tavast (sündinud 27. aprillil 1969 Tallinnas) on eesti keeleteadlane (tõlketeoreetik ja terminoloog) ning ettevõtja. 2020. aasta septembrist on ta Eesti Keele Instituudi direktor.

Haridus
1993. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli arvutisüsteemide ja -võrkude süsteemiinsenerina. Magistrikraadi sai Tartu Ülikoolist 2002. aastal tööga "Onomasioloogia ja semasioloogia vahekorrast oskuskeeles" (juhendaja Mati Erelt).

Doktorikraadi sai ta Tartu Ülikoolist 2008. aastal tööga "The Translator is Human too: A Case for Instrumentalism in Multilingual Specialised Communication" ["Ka tõlkija on inimene: mitmekeelse oskussuhtluse instrumentalistlik käsitlus"] (juhendaja Mati Erelt). Oli järeldoktorantuuris Tübingeni ülikoolis kvantitatiivse lingvistika alal.

Töö

Aastatel 1995–1996 oli Tavast Eesti Informaatikafondi (Informaatikakeskuse) infotehnoloogia terminite standardimise töörühma sekretär ja 1997–2000 sama töörühma juhataja. 1995–2001 oli ta ajakirja Arvutimaailm toimetaja, 2000–2006 eesti keele juhtspetsialist Microsoftis. 

2002. aastast on ta töötanud Tallinna Ülikoolis (algul lektorina, hiljem kirjaliku tõlke dotsendina) ja 2005. aastast ka Tartu Ülikoolis (algul filosoofiateaduskonna teadurina, hiljem eesti keele dotsendina), õpetades tõlketeooriat ja terminoloogiat. 2011–2013 oli Tavast Eesti Keele Instituudis (EKI) keeletehnoloogia osakonna juhataja. Oli e-keelenõu tehnilise väljatöötamise ja juurutamise projekti juht; e-keelenõu pälvis 2015. aastal aasta keeleteo auhinna. Seejärel tegeles Eesti Keele Instituudi uue sõnastikusüsteemi Ekilex arendusega.

19. juunil 2020 valiti Arvi Tavast Eesti Keele Instituudi direktoriks, tema viieaastane ametiaeg algas 1. septembril 2020.

Sõnastikureform
Tema EKI direktoriks oleku ajal algatatud sõnastikureform on tekitanud ühiskonnas rohkesti kriitilist vastukaja. 

Jaanuaris 2021 teatasid Margit Langemets ja Peeter Päll EKI veebilehel: "Eesti Keele Instituudil on käsil põhjalik sõnastikureform, mille tulemusel jõuab kasutajani edaspidi mitme senise sõnaraamatu asemele üks ja ühine sõnastik. Nimetame seda EKI ühendsõnastikuks ning see on ühtlasi EKI keeleportaali Sõnaveeb keskne koostisosa. Sõnastikureformi tulemusel loob EKI mitme senise sõnaraamatu asemele ühe ja ühise sõnastiku, mida hakatakse nimetama ühendsõnastikuks." Samade autorite selgitav artikkel "Muutuv ÕS" ilmus ajalehes Sirp sama aasta jaanuari lõpus.

Seepeale väljendasid mitmed keeleinimesed ja -asutused tekkinud segaduse pärast muret ning koostasid 21. aprillil 2021 EKI direktorile Arvi Tavastile kirjaliku pöördumise sooviga saada selgitusi instituudi kavandatava sõnastikureformi kohta. Pöördumise tekst ilmus kultuurilehes Sirp 4. juunil 2021. Samas ajalehenumbris ilmus ka Arvi Tavasti vastus sellele pöördumisele. 

Ühiskondlik diskussioon on jätkunud keelepäevadel ja muudel keeleüritustel, raadiosaadetes ja kümnetes ajaleheartiklites.

Ühiskondlik tegevus
Arvi Tavast on olnud 2001. aastal asutatud Eesti Terminoloogia Ühingu initsiaator, asutajaliige ja esimene juhatuse esimees.

Alates 2011. aastast on ta mitmel aastal olnud Vikipeedia tõlketalgute žürii liige.

Looming

Raamatud

"Arvutikasutaja sõnastik"
Arvi Tavast on koos Vello Hansoniga koostanud 1996. aastal ilmunud "Arvutikasutaja sõnastiku: inglise-eesti" (toimetaja Ustus Agur), millest sai nii populaarne eestikeelse IT-terminoloogia allikas, et paberkandjal ilmus sellest veel mitu ajakohastatud ja uute märksõnadega täiendatud trükki (1999, 2003, 2008) . Sõnastikust tehti ka elektrooniline versioon, mis algul oli kõigile tasuta kättesaadav iseseisva veebisõnastikuna, kuid 2005. aastal täiendatuna liideti Keeleveebi kaudu kasutatavate veebisõnastike valikusse.

Tõlkeõpik
Arvi Tavast, Marju Taukar. Mitmekeelne oskussuhtlus. Valgus 2013.

Muid raamatuid
 Arvi Tavast. Tagantjäreletarkusi. Imprimaatur, 2009 – autor
 Tiiu Erelt, Arvi Tavast. Eesti oskuskeelekorralduse seisund. EKSA, 2003 – kaasautor
 Merle Madisson, Aive Mandel, Tauno Nõulik, Anita Tannenberg, Arvi Tavast. Läti-eesti sõnaraamat / Latviešu-igauņu vārdnīca. EKSA, 2015 – kaasautor

Artikleid
 Arvi Tavast: mis asi see on, mida me keeleks nimetame? (artikkel ajalehes Postimees, 14.02.2009)
 Arvi Tavast "Inglise keel polegi veel võitnud" (artikkel ajakirjas Oma Keel 2002 (nr 1))

Liikmesus
 2001–2002 Eesti Terminoloogia Ühingu asutajaliige ja juhatuse liige ning 2002–2007 juhatuse esimees
 2002–2009 Euroopa Terminoloogialiidu (European Association for Terminology) juhatuse liige 
 2007–2009 Põhjamaade doktorikoolide võrgustiku Nordling juhatuse liige

Tunnustus
 2002 – ajakirja Keel ja Kirjandus aastaauhind
 2015 – Aasta Keeleteo auhind Eesti Keele Instituudi e-keelenõu ja tasuta keelenõuande (üks tehnilise lahenduse loojatest) eest

Isiklikku
Arvi Tavast on Roman Tavasti pojapoeg ning ta jätkab vanaisa rajatud ja isa taastatud ettevõtte OÜ Roman Tavast juhtimist. 

Ta on olnud kaks korda abielus, teisest abielust on tal pojad Ottomar, Norman ja Aksel.

Harrastused
Aastatel 2005–2015 kuulus Vabatahtlikku Reservpäästerühma. Tegeleb triatloni, akrojooga, rahvatantsu ja motomatkamisega. Tema moto on "Kahtlen kõiges, eriti ilmselgetes asjades".

Viited

Välislingid

 Koduleht
 
 Tanel Veenre. Arvi Tavast — mees keset keele- ja teenetemärke, Eesti Päevaleht, 27. veebruar 2010
 Jaanus Vogelberg. Tavastite pere lugu: ellu äratati eestiaegne ehtefirma. Delfi, 25. jaanuar 2018
 IT terministandardi projekti (1998-2001) sõnastik. Keeleveeb.ee.
 IT terministandardi sõnastik (ITS). EKI veebiportaal
 "Arvi Tavast: milleks meile eesti keel?" ERR, 11. mai 2022

Eesti tõlkijad
Eesti keeleteadlased
Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased
Sündinud 1969