Metsaökosüsteem

Metsaökosüsteem on ökosüsteem, milles püsivalt domineerivad puittaimed.

Metsaökosüsteemi moodustavad selle elustiku (kõigi elusorganismide) omavahelised suhted ja nende seosed keskkonnaga, sealhulgas aineringe kaudu. Metsaökosüsteemi funktsioneerimist kirjeldab metsaökoloogia.

Komponendid
Metsaökosüsteem on keeruliste komponentide omavaheline toimimine, millel on teatav kooskõla ja tasakaal. Metsaökosüsteemi aineringe oluliseks tahuks on seos fotosünteesi ja hingamise vahel.

Ökosüsteemi oluliseks osaks on muld – selle elustik, toitainete rikkus, temperatuur ja niiskuse. Mulla dünaamika sõltub, temperatuurist, organismide aktiivsusest ning hüdroloogilistest aspektidest.

Häiringud
Metsaökosüsteemide uurijatele pakuvad suurt huvi häiringud ning pärast häiringut metsa taastumine ja selleks kuluv aeg. Tavalisemateks häiringuteks on:
 putukakahjustused
 metsapõlengud
 tuuleheited
 lageraie
Need häiringud mõjutavad metsaökosüsteemi elustikku väga suurel määral ja vähendab potentsiaali liigirikkuseks. Häiringutest taastumiseks võib metsaökosüsteemil kuluda aastaid, enne kui suudab täisväärtuslikku funktsioneerimist taas jätkata.

Pärast häiringut on metsaökosüsteem võimeline kasvama ja taastuma alles teatud ajaperioodi järel. Selleks, et  puude kasv jõudsalt edeneks, neelavad puud süsinikdioksiidi suurtes koguses endasse. Seepärast ei tohi ka raiuda maha suuri metsa-alasid (vaata metsatustumine), mis ei ole raieküpsust saavutanud. Troopikas on see suureks probleemiks, kui raiutakse maha hektareid metsi, et saada juurde põllumajanduseks kõlblikku maad.

Vaata ka
agroökosüsteem
mets
metsa süsinikuringe
metsaökosüsteemi õhuniiskusega manipuleerimise eksperiment
veeökosüsteem

Viited

Välislingid
 Meelis Pärtel, Martin Zobel. Loodusmets ja tulundusmets elurikkuse kandjana. Sirp, 22.12.2017

Ökoloogia