Näärmed

Nääre (ladina glandula) on tsirkulatsioonisüsteemidega elusorganismi kudede epiteelrakkudest moodustunud elund, mille funktsioonideks on ka nõristus (ehk sekretsioon).

Näärmed on:
 ainuraksed 
 hulkraksed

Näärmerakud (nii ainu- kui ka hulkraksete omad) saavad lähteaineid vereringe kudedest. Rakkude sünteesitud ja edastatava nõre alusel jaotatakse näärmed ka: 
 eksokriinnäärmed on harilikult varustatud juhadega, mis suunavad nõre limaskestale, st väliskeskkonda;
 endokriinnäärmed suunavad nõre vereringesse so sisekeskkonda.

Roomajatel

Maolistel

Madudel on tuvastatud mitmeid sisenõristusnäärmeid: ajuripats, käbinääre, harknääre, kilpnääre, kõrvalkilpnäärmed, neerupealised, munandid, munasarjad.

Mao peas paikneb hulgaliselt näärmeid, nagu süljenäärmed ja Harderi nääre. Lisaks paiknevad madude peas Duvernoy näärmed, v.a inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatud madudel, neil loetakse Duvernoy näärmete derivaadid mürgiaparaadi osaks ja neid nimetatakse vahel ka mürginäärmeteks. 

Nii emastel kui ka isastel madudel paiknevad kloaagiavausest saba suunas kõhu pool paarilised kloaaginäärmed.

Imetajatel

Inimestel
Tuntumad inimorganismi sisenõrenäärmed ehk endokriinnäärmed on:

ajuripats ehk hüpofüüs
käbikeha
kilpnääre
kõrvalkilpnääre
tüümus ehk harknääre 
neerupealis
kõhunäärme (ehk pankrease) sisesekretoorsed saared
sugunäärmed: munasari (naistel) ja munand (meestel)
maonääre, maolukutinääre,soolenääre, väikesed keele süljenäärmed, väikesed süljenäärmed suulaes, süljenäärmed, keelealune süljenääre, söögitorunäärmed jpm näärmed.

Vaata ka
ainete transport
Duvernoy nääre
endokriinsüsteem
hormoonide loend
näärmete loend
rakk
vitamiinid

Viited

Kirjandus