Arabia Terra

Arabia Terra on mägine piirkond Marsil, mis paikneb peamiselt Arabia nelinurgas, kuid piirkonna väike osa ulatub ka Mare Acidaliumi nelinurka. Ala on tihedalt täis kraatreid ning on tugevalt erodeerunud. Selline topograafia viitab pinnase kõrgele vanusele ning Arabia Terra pinnast peetakse planeedi üheks vanimaks. Ala läbimõõt on kahe kaugeima punkti vahel 4500 kilomeetrit ning keskpunkti asukoha koordinaadid on hinnanguliselt 19.79°N 30°E.

Pinnavormid 

Arabia Terra aladel leidub mitmeid huvitavaid pinnavorme. Näiteks on seal pjedestaalkraatreid. Pjedestaalkraatrist väljapaiskunud aine on kõrgemal, kui seda ümbritsevad alad. Tihti on väljapaiskunud materjalist moodustunud järsk kalju. Tikhonravovi kraatris on vaadeldud nn tumedaid nõlvavööte. Viimased asuvad järskudel nõlvadel ning muutuvad ajas. Alguses on need tumedad, kuid ajapikku muutuvad heledamaks, arvatavasti peenikese heleda tolmu sadestumise tõttu. Teadlased arvavad, et vöödid tekivad nõlvast alla liikuva pinnase tõttu, nähtus sarnaneb lumelaviinidega Maal. Arabia Terra nimetati aastal 1879 vastava albeedoformatsiooni järgi Giovanni Schiaparelli kaardil. Schiaparelli nimetas selle Araabia poolsaare järgi.

Kivimikihid 
Nagu mitmetes Marsi piirkondades, leidub Arabia Terral kihtidena paiknevaid kivimeid. Kivimikihid võivad tekkida vulkaanide, tuule või vee toimel.

Kanalid 
Arabia Terra aladel paiknevad ka erinevate suurustega kanalid, millest paljudes voolas tõenäoliselt minevikus vesi. Ühes HiRISE piltidele tuginevas uuringus leiti Arabia Terralt üle 17 000 km ulatuses kuivanud jõeorgusid, mis suubusid kuivanud järvesängidesse. Ühe järve (hüüdnimega Heart Lake) maht oli suurem, kui Maal asuval Ontario järvel.

Kõrgete tasandike piirkond 
Osa kõrgete tasandike piirkonnast ulatub Arabia Terra aladele. Kõrgete tasandike piirkonnas leidub mitmeid kraatreid ja mesasid. Mõnedel piirkonna aladel esineb suuri kõrgete servadega pinnasepragusid. Teadlased usuvad, et need murrangud on alguse saanud väikestest pragudest.

Võimalik tektonism 
1997. aastal viidi läbi Arabia Terrat käsitlev uuring. Avastati, et ekvaatoril paiknevad kraatrid on märgatavalt nooremad kui piirkonna põhjapoolsete alade pind ning lõunas paikneva Noachis Terra pinnas. See võib olla märk piirkonnas esinenud tektonismist.

Võimalik vulkanism 
2013. aastal tehtud uuringus toodi välja võimalus, et mitmed kraatrid Arabia Terra aladel võivad olla hilisel Noa ja varasel Hesperi ajastul supervulkaanide pursete tagajärjel tekkinud kaldeerad. Selliste kraatrite hulka kuulub näiteks Eden Patera. Need vulkaanid näivad olevat vanemad kui Hesperi-aegsed kilpvulkaanid Tharsise ja Elysiumi regioonides.

Hiljutine meteoroidikokkupõrge 
30. juuni 2002 ja 5. oktoobri 2003 vahel toimus Arabia Terral meteoroidikokkupõrge. Selle tagajärjel tekkis 22,6-meetrise läbimõõduga kraater.

Kultuurilised mõjud 
Novellis Marslane jääb peategelane Arabia Terra aladel tolmutormi kätte.

Interaktiivne Marsi kaart

Viited 

Marss