Mohri maja

Mohri maja on elamuks ehitatud hoone Pärnus aadressil Rüütli tänav 23. Mohri maja kompleksi juurde kuuluvad veel hooned Rüütli 21 ja Rüütli 25.

Elamu koos selle kõrval asuva aidaga (Rüütli 21) lasi ehitada kaupmees ja raehärra Christoph Heinrich Mohr. Hooned valmisid 1681. aastal. Pärnus on sellest majast vanem vaid Steineri maja.

Nii eluhoone kui ka ait on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Tänapäeval on toimub majas mitmeid kultuuriüritusi.

Ajalugu 
Kaupmehe ja raehärra Christoph Heinrich Mohri maja valmis 1681. aastal. Maja on tähelepanuväärne, kuna see on ehitatud tänavale, pikem külg ees. Tolle ajani oli tavaks ehitada majad otsaga tänava poole. Maja külitsi tänava äärde ehitamise põhjus oli Lastepargi kohal asunud turuplats, mis maja ees avanes.

Kuna Mohr maja oli Pärnu üks esinduslikumaid hooneid, siis peatusid seal külaskäigul Pärnusse nii Rootsi kuningas Karl XII (1700) kui ka tõenäoliselt ka Venemaa tsaar Peeter I (1720) ja keisrinna Katariina II (1764).

18. sajandi lõpus ehitati majast paremal oleva astmikviiluga hoone I korrus.

1820. aastal lasi hoone üks järgmisi omanikke Hans Christian Erler elamu ümber ehitada. Hoone üldilme muudeti klassitsistlikuks, suurendati aknaid, uksi ja lisati tänavale ulatuv trepp. Ümberehituse käigus lisati majast paremal olevale hoonele puitkonstruktsioonis II korrus ja astmikviil.

1838. aastal ostis kinnistu kaubakompanii „Jacob Jacke & Co“. 1860. aastatel elas seal üks kompanii juhte, Rootsi-Norra ja Taani aukonsul Carl Nicolai Frey. Hiljem renditi hoone postiametile ja seal tegutsesid post ja telegraaf. Telegraafiameti laiendamiseks ehitati 1902-.1903. aastal maja idapoolsele küljele astmikrinnatisega juurdeehitus.

Kaubakompanii käes olid hooned 1940. aastani, mil need natsionaliseeriti.

1996.-1997. aastal uuendati maja välisilmet.

2007. aastal avati maja ees Johann Voldemar Jannseni skulptuur.

1980. aastatel viidi maja juurde kuulunud vapp puhastamiseks Tallinna, kuid see läks seal kaduma. Vapp leiti uuest üles 2016. aastal ja Pärnu linnavalitsusel oli plaan maja osalt Euroopa Liidu raha eest restaureerida ning vapp uuesti majale paigaldada. Kuna loodetud toetust ei saadud, jäi projekt katki ning Mohri maja vapp jäi Muinsuskaitseameti kätte Tallinna.

Ait 
Koos peamajaga valmis 1681. aastal ka sisehoovis olev kaubaait. 1780. aastal toimunud ümberehitusega lisati algselt kahekorruselisele hoonele mansardkorrus, tõsteplokk kaubaluukidega tõsteti ümber lõuna poole ja ehitati kahekorruseline pultkatusega juurdeehitis. 

1940. aastani kasutas aita kaubakompanii „Jacob Jacke & Co“. Nõukogude perioodil kasutati aidahoonet ladude tarbeks.

Aida katust renoveeriti 1996.-1997. aastal, kuid 21. sajandi alguses jäi ait kasutuseta.

2016. aastal pani Pärnu linn aida enampakkumisele alghinnaga 64 000 eurot. 2018. aastal müüs Pärnu linn aidahoone koos juurdeehitusega osaühingule Mohri Ait, kes on hoone prahist puhastanud, teinud avariiremonttööd ning alustanud restaureerimistööde projekteerimist. 2020. aastal sai Mohri Ait OÜ hoonele muinsuskaitselised eritingimused. Linnaga sõlmitud lepingu järgi peab hoone olema korda tehtud 2023. aastaks.

Viited

Välislingid

Pärnu täna: Mohri maja ja naabrid – Pärnu Postimees

Pärnu maakonna kultuurimälestised
Pärnu ehitised