Badžau keel

Badžau keel (Indoneesia badžau keeles ja lääneranniku badžau keeles Sama) on keel, mida kõnelevad badžaud Kagu-Aasias, peamiselt Kalimantani ja Sulawesi saartel.

Badžau keel jaguneb teisenditeks, millest suurimad on Indoneesia badžau keel ja Lääneranniku badžau keel. Käesolev artikkel keskendub peamiselt Lääneranniku badžau eripäradele.

Staatus ja kõnelejad

Badžau keelel on tänapäeval umbes 205 000 kõnelejat (kellest 150 000 kõneleb Indoneesia badžaud ja 55 000 Lääneranniku badžaud). Mõlemad suuremad badžau keeled kuuluvad ohustatud keelte hulka.

Lääneranniku badžaud räägitakse peamiselt Sabah' osariigi läänerannikul, Malaisias ning väiksematel aladel Borneo saare põhja- ja idaosas.

Morfoloogia ja struktuur

Badžau keeles kasutatakse ladina tähestikku, kirjaviis välja töötatud 1998. aasta paiku.
Verbimorfoloogia kohapealt on lääneranniku badžaule omane tegija märkimine ja sihitise mittemärkimine nii transitiivsete kui ka intransitiivsete tegusõnade tüvedes.

Fonoloogia

Badžau keeles on 23 foneemi, neist 17 on kaashäälikud ja 6 täishäälikud.
Kaashäälikud – k, p, t, g, b, d, dʒ (j), g, m, n, ɲ (ny), ŋ(ng), r, s, j (y), w, l
Täishäälikud – a, e, i, o, u, ə

Pikemad vokaalid moodustatakse sarnaselt eesti keelega kahekordselt märkides.
Suurem osa laensõnu pärineb malai keelest, väike osa inglise keelest.
Malaikeelsete laensõnade puhul asendatakse häälikuid mida badžau keeles ei kasutata:

Nt. Malai [tʃ] -> badžau keeles [s] ; [h] kaotatakse ära; [f] -> [p];
cara -> sara (meetod)
habis -> abis (lõpetatud, läinud)
faham -> paam (aru saama, mõistma)

Morfoloogia

Üldnimisõnad koosnevad tavaliselt kahest või kolmest silbist
Nt uran (vihm); tengangang (ämblik)

Isikulised asesõnad: 
aku, kiti/kami, kau, kaam, iyo, gai

Küsivad asesõnad:
sian (kes), iyan (mis)

Kohamäärused: 
jata – kohal/peal
dia – all
diam – sees
luar – väljas 
bunda – ees
buli''' – tagasedi – kõrval tenga – keskeltorong – ääres, servaldembila – teisel pool, vastaskuanan – paremalgibang – vasakulkon – kuni (selleni)

Liitsõnamoodustus: bue' susu – piim (bue – vesi + susu – rind)bue' moto – pisar (bue' – vesi + moto – silm)langallaw – lõuna (langa – kõrgus, tipp + ellaw – päev)manuk taun – metskana, metsik kana (manuk – kana + taun – mets)

Arvsõnad 1–10:
1 – isa'/dikau2 – duo
3 – telu
4 – empat
5 – limo
6 – enam
7 – pitu'''
8 – wau
9 – siam
10 – sepu

Keelenäide:
Suap-suap tu nya’ ke-tentu-an ruo ni, podo enggai ko’ t-in-unggu-an
(Hütt oli lagunenud, kuna selle eest ei hoolitsetud)

Vaata ka
Badžau keel ingliskeelses Vikipeedias
Badžau rahvas ingliskeelses Vikipeedias

Viited

Barito keeled
Indoneesia keeled
Malaisia