Harilik köömen

Harilik köömen (Carum carvi) on sarikaliste sugukonda köömne perekonda kuuluv kaheaastane rohttaim.

Kirjeldus
Kaheaastane rohttaim tugeva peajuurega. Kehval kuival pinnasel on köömen õitsemise ajal vaevu 30 cm kõrgune. Viljakal põllumullal kasvades võib ta sirguda aga kuni meetriseks. Vars on püstine, oksine, paljas. Lehed kahelisulgjad, sulglõhiste lehekestega, lehekeste tipmed lineaalsed. Alumised sulglehekesed asetsevad risti, ülemised lehekesed on väiksemad. Leherootsud pikkade lehetuppedega. 

Õied valged või roosakad, koondunud varre ladvas liitsarikõisikus, kätis puudub või on vaid üheleheline. Sarikakiired, mille külge õied kinnituvad, on kõik väga erineva pikkusega. Ta on üsna varane ja pikaaegne õitseja. Soojas tuulte eest kaitstud metsaservas võib juba mais näha esimesi köömneõisi. Aga sama vaatepilti võib mõnes teises kohas kohata ka augustis. 

Köömne vili on ehituse poolest kaksikseemnis. Viljad on tömpide roietega, kandilised, paljad ja pruunid. Vilja sõrmede vahel hõõrudes või kriimustades on tunda iseloomulikku head lõhna.

Levila ja kasvukoht
Kasvab laialdasel alal Euroopas, Siberis, Kaukaasias, Aasias ja Vahemere maades. Põhja-Ameerikasse on ta jõudnud inimese kaasabil ja on seal täiesti kodunenud. Eestis pärismaine. Kasvab teeservadel ja niitudel.

Kasutamine
Hariliku köömne vilju ehk köömneid tarvitatakse droogi ja maitseainena. Köömen kuulub vanimate maitsetaimede hulka, mida inimkond on kasutanud. Rikkalikud eeterlikud ja rasvased õlid (umbes 3–7%), park- ja mõruained teevad köömnest suurepärase seedimist soodustava taime. Eeterlikud õlid leevendavad kõhukrampe ja puhitust, rahustavad magu ja ergutavad söögiisu.  

Kasutatakse parfümeerias ja likööritööstuses. Kulinaarias on kasutusel hapukapsa ja kartulite maitsestamisel.

Vaata ka
Köömned

Viited

Välislingid 
 

Sarikalised
Ravimtaimed
Maitsetaimed