Tartu katoliku kirik

Tartu katoliku kirik (Tartu Pühima Neitsi Maarja Pärispatuta Saamise kirik) on tänapäeval Tartu ainuke katoliku kirik.

Tartu katoliku kirik asub aadressil Veski 1a.

Arhitektuur
Tartu katoliku kirik valmis vahemikus 1862–1899 Wilhelm Schillingi projekti järgi. Kaudseks eeskujuks on peetud Hannoveris olevat Apostelkirchet (arhitekt Conrad Wilhelm Hase). Tartu katoliku kirik on üks hilisemaid uusgooti stiili näiteid Eesti arhitektuuris, mis on laotud Tartule tüüpiliselt punastest tellistest.

Kiriku lõunaküljel on püha Joosafati kabel. Hoone eksterjööri ilmestavad tugipiilarid, külgedel kandilised trepitornid ja telkkiivrid. Kirikul on neljatahuline kellatorn, mis ulatub osaliselt pikihoonesse. Tornikiivri nurkadest kõrguvad omakorda fiaalid. Vahetult tornikiivri all on dekoratiivne telliskarniis.

Kirik on ühelööviline, võlvitud. Põhiplaanilt ristkülikukujuline pikihoone jätkub sama laia hulknurkse kooriruumiga.

Portaalipoolset fassaadi ilmestavad nii lantsettaknad, harilikud teravnurksed aknad kui ka roosaken, kasutatud on vitraaže. Reljeefornamentikaga peaportaali kohal on ehisviil ja kolmekordne arhivoldi astmestik. Viilu keskmes on sissepoole eenduv risti kujutis.

Koguduse preestrid 

23. oktoobril 1849 avati Tartu ülikooli kabel katoliiklastest üliõpilaste, professorite ja muude linnas ning ümbruses asuvate kiriku liikmete jaoks. Venemaa keisri Nikolai I korraldusel palkas Tartu ülikool selleks preestri, kelle kohustuseks oli pidada ka loenguid katoliku usu kohta. Katoliku Tartu  kogudus tegutses aastatel 1849–1893, kui "ülikooli-kogudus", aastatel 1894–1924 , kui Mohilevi peapiiskopkonna kogudus ja aastatel 1924–1999, kui Eesti Apostelliku Administratuuri kogudus.

Tartu Pühima Neitsi Maarja Pärispatuta Saamise kogudust teeninud preestrid:
 1849–1851 Josef Berzhanski
 1851–1854 Felix Kamieniecki
 1854–1860 Alfons Leszczynski
 1860–1863 Heinrich Kossowski
 1863–1867 Kasimir Fr. Soroczynski
 1867–1868 Karl Marcinkiewicz
 1868–1873 Eduard L. von Landsberg
 1873–1874 Adolf Martinoff
 1874–1875 Alois Amman
 1875 Eduard Glass
 1876–1892 Christoforus von Pietkiewicz
 1892–1893 Alexander Platpir
 1893–1899 Friedrich Zhyskar (Giscard)
 1899–1900 Andreas Kantynik
 1900–1909 Mieczyslaw Tabenski
 1909–1910 Dominik Tavjenis
 1910–1911 Peter Silovicz
 1911–1912 Vincas Dejnis
 1912–1915 Friedrich Zhyskar
 1915 Alfons Jendrzejewski
 1915–1920 Casimir Zhylewicz
 1920–1923 Michael Dukalski
 1923 Kaczinski
 1923–1931 Henri Werling  (1879–1961)
 1931–1934 Robert Lenzbauer 
 1934–1941 Berard Huber 
 1941–1942 Charles Bourgeois (1887–1963)
 1942–1944 Aleksander-Erik Dordett  (1916–1984)
 1945–1964 Tadeusz Kraus 
 1964–1977 Andreas Pavlovskis 
 1977–1986 Miķelis Krumpāns (1916–1987)
 1986–1991 Rein Õunapuu (1957)
 1991–1994 Väino Niitvägi/ Herodion Niitvägi
 1994–1996 Zbigniew Piłat 
 1996–1997 Hugon A. Prochon 
 1997– Miguel Angel Arata Rosenthal

Pildid

Viited

Välislingid

Tartu kirikud
Tähtvere
Tartu kultuurimälestised
Katoliku kirik Eestis
Uusgooti ehitised Eestis