Väike vereringe

Väike vereringe ehk kopsuvereringe (circulatio pulmonalis) on vereringe osa suletud kardiovaskulaarsüsteemiga organismides. Kopsuvereringe on ka kopskaladel ja kahepaiksetel.

Inimene
Enamiku inimeste kopsuvereringes voolab veri (sünnijärgselt) südame paremast vatsakesest mööda kopsutüve, jagunedes paremasse ja vasakusse kopsuarterisse ning voolates kapillaaride kaudu edasi kopsudesse. Kopsukapillaaridest voolab veri väikeses vereringes nelja kopsuveeni (kummaski kopsus 2), mis väljuvad kopsuvärati kaudu, südame vasakusse kotta ja edasi vasakusse vatsakesse.

Vererõhk väikeses vereringes on madalam kui suures vereringes.

Ajaloolist
R. A. Young (1940) arvab, et kopsuvereringet püüdsid kirja panna ka Hippokrates ning kreeka arst ja anatoom Herophilus (335–280 eKr); 
Galenos (129 – ) olevat aga tõestanud, et arterites voolab veri; 
 Kopsuvereringe esmakirjeldajaks peetakse siiski araabia arsti Ibn al-Nafist (1213–1288); 
1546. aastal kirjeldas kopsuvereringet hispaania teoloog ja arst Michael Servetus (algul teoses "Manuscript of Paris" ja hiljem teoses "Christianismi Restitutio" (1553));
William Harvey (1578–1657), inglise arst ja anatoom, lahkas palju loomi ning jõudis oma uurimistöös ka mitme järelduseni, mis puudutasid kopsuvereringet.
 Kopsukapillaaride avastajaks peetakse itaalia arsti ja loodusteadlast Marcello Malpighit (1628–1694).
...

Vaata ka
Pulmonaalhüpertensioon
Suur vereringe
Šunt

Viited

Välislingid 
Walter Nienstedt, Osmo Hänninen, Antti Arstila, Stig-Eyrik Björkqvist. "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Werner Söderström Osakeyhtiö, Kirjastus Medicina, 6. trükk, lk 186, 2011, toimetaja Georg Loogna, tõlkija Heli Kõiv, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, ISBN 9985-829-36-0.

Vereringeelundkond