Ameeriklased

Ameeriklased on Ameerika Ühendriikide põhirahvus, suuremalt jaolt kodanikud – ameeriklaste identiteedis on sidemed oma riigiga üldjuhul esikohal. Päritolult on ameeriklased eelkõige Euroopa kolonistide ja Aafrika neegerorjade järeltulijad, vähem on Aasia sisserändajate ja Ameerika põlisrahvaste (indiaanlaste ja inuittide) mõju.

Sarnased on ka ameeriklaste kultuuri alged: peamiselt Euroopa ja Aafrika, vähemal määral Aasia ja kohalikest mõjudest kujunes hiljemalt 18. sajandi lõpuks iseseisev ameerika kultuur omanäolise kunsti ja kirjandusega. Kunagiste immigrantide identiteetide sulandumine ja Ameerika elanike eristumine Euroopa emamaadest (peamiselt Suurbritanniast) viis Ameerika iseseisvussõjani, milles sündinud Ameerika Ühendriikide riiklik iseseisvus omakorda kinnistas kultuurilist identiteeti. Algse päritolu mõjul domineerivad siiski ameeriklaste seas esimese keelena tänini inglise ja hispaania keel, teised euroopa keeled (prantsuse, saksa, hollandi) on jäänud piirkondlikeks, nagu ka indiaanisõdades tugevalt kannatada saanud (ja kohati hääbunudki) põliskeeled.

Rassiline jaotus
Rassiliselt on ameeriklaste seas siiani ülekaalus valgete Euroopast, Lähis-Idast või Põhja-Aafrikast tulnud kolonistide järeltulijad, neil on enamus ka 49 osariigis 50-st (ainus erand on Hawaii). Kui jätta valgete seast kõrvale hispaania ja ladina päritolu ameeriklased, jääb mitteladina valgete ülekaal püsima 46 osariigis. Ülejäänud neli osariiki on California, Texas, New Mexico ja Hawaii; samuti on mittevalged enamuses Columbia föderaalringkonnas. Viiendik Ühendriikide elanikkonnast, 60 miljonit inimest, peab ennast Suurbritannia sisserändajate järeltulijaks.

Usk
Usuliselt kuuluvuselt on ameeriklased enamjaolt kristlased, täpsemalt protestandid. Levinud on ka katoliiklus ja mormonism, mittekristlikest usunditest judaism ja islam. Kuna algsed kolmteist kolooniat Uus-Inglismaa rannikul pärinesid eri usulistest traditsioonidest (Massachusettsi lahe koloonia rajasid inglise puritaanid, Pennsylvania iiri ja inglise kveekerid, Marylandi inglise ja iiri katoliiklased ning Virginia inglise anglikaanid), sai Ameerika Ühendriikidest maailma esimene riik, kus puudus riigiusk. Seetõttu on ka ameerika kultuuris ja ideoloogias usuline sallivus tänini väga tähtsal kohal.

Jaotus riigiti
Kõige rohkem elab ameeriklasi Ameerika Ühendriikides: 314 440 000. Teisel ja kolmandal kohal on Mehhiko ja Kanada, kus ameeriklasi on vastavalt 738 100–1 000 000 ja 688 000–1 000 000. Järgnevad Filipiinid 250 000, Suurbritannia 224 000, Brasiilia 170 000, Libeeria 160 000, Prantsusmaa ja Iisrael mõlemad 100 000 ning Saksamaa 99 600 ameeriklasega.

Laiem tähendus
Harva kasutatakse sõna ameeriklased ka laiemas tähenduses, pidades silmas kõiki Ameerika kontinendi asukaid.

Vaata ka

 Põlisameeriklased

Rahvad
Ameerika Ühendriigid