Pasta

Pasta on teraviljajahust ja veest valmistatud toiduaine. Pasta tähendab itaalia keeles tainast. Pastad jaotuvad kahte kategooriasse: kuivatatud pasta (pasta secca) ja värske (pasta fresca). Enamus kuivatatud pastatoodetest valmistatakse tööstuslikult, kuigi neid on võimalik valmistada ka kodus. Värsket pastat valmistatakse traditsiooniliselt käsitsi või lihtsate pastamasinate abil. Suurem osa poes müüdavatest värsketest pastadest valmistatakse samuti tööstuslikult.

Koostis

Läänepoolkeral valmistatakse kvaliteetset pastat kõvanisu- ehk durumjahust. Pastatooteid valmistatakse ka hariliku nisu, tatra- ja riisijahust, harvemini maisijahust. Pastatoodetesse lisatakse soja- ja mungoajahu, gluteeni, vadakut, mune, ürte ja maitseaineid. Pastatooteid värvitakse spinatiga (roheliseks), tomatiga (punaseks), peediga (tumepunaseks), seepia või kalmaari tindiga (mustaks).

Valmistamine

Jahu, vesi ja muud koostisained segatakse, sõtkutakse ja rullitakse õhukesteks lehtedeks, mis lõigatakse hiljem ribadeks või vormitakse spetsiaalsete pressidega erikujulisteks pastatoodeteks. Terminoloogiliselt eristatakse kahte tüüpi pastasid: pasta secca (kuivatatud) ja pasta fresca (värske). Viimase sideaineks on muna ja seetõttu saab seda säilitada ainult paar päeva külmkapis. Poelettidele jõuab pasta tavaliselt kuivatatult. Kuivatamiseks töödeldakse pastatooteid kuuma niiske õhuvooluga, kuni nende niiskusesisaldus väheneb 12%-ni.

Toitainete sisaldus
Pasta sisaldab rikkalikult süsivesikuid, proteiine ja kiudaineid.

Pastasorte

Eri kujuga pastatooted läksid moodi pärast ühendatud Itaalia riigi sündi (1870) ja koos Vahemere dieedi moodiminekuga. Pastasid liigitatakse kuju ja suuruse ning koostisainete järgi. Pastasorte on väga palju, ainuüksi Itaalias ligi 300 sorti.

Alfabeto – väikesed "tähestikupasta" kujundid suppidele
Anellini – väikesed rõngad, mida kasutatakse suppides ja puljongites
Canneroni – pastarõngad
Chifferi piccoli lisci – juuspeened pastaniidid
Chifferi poccoli rigati – eelmise ribiline variant
Conchigliette – väikesed teokarbid
Conchigliette rigati – suured ribilised teokarbid
Ditali – lühikesed torukesed
Ditalini – Ditali väiksem variant
Ditalini lisci – Ditali pehmem variant
Elicoidali – pikemad torukesed
Fagiolini – aedoakaunakujuline pasta
Farfalle – liblikakujuline pasta
Fusilli – spiraalikujuline pasta
Fusilli integrali – täisteranisuspiraalid
Fusillata casareccia – kruvikujuline pasta
Gnocchi – teokarbid
Gnocchi integrali – täisteranisust teokarbid
Gnocchetti sardi – sardiinia teokarbid
Lasagne doppia riccia – sakilise servaga lasanjeplaat
Lasagne verdi – spinatiga roheliseks värvitud lasanjeplaat
Lingue di passero – jämedamad spagetid
Linguine, Bavettine – Lingue peenem variant
Lumache rigate grandi – suured ribilised teokarbid
Macaroni – jämedad torukujulised pastad
Mafaldine – lainelise servaga pastaribad
Mezze penne rigate tricolori – itaalia lipu värvides penned
Orecchiette – kausikujuline pasta
Penne lisce – viltuse lõikepinnaga torupasta
Penne rigate – ribiline viltuse lõikepinnaga torupasta
Pennoni rigati – suur ribiline viltuse lõikepinnaga torupasta
Peperini – pastaterad
Perciatellini – õõnesspagetid
Pipe rigate – ribilised kõrred
Puntalette – riisiterakujuline pasta
Rigatoni – jämedad torupastajupid
Ruote – pastarattad 
Spaghetti integrali – täisteraspagetid
Spaghettini – peenikesed spagetid
Stelline – väikesed tähed
Tagliatelle – keras lintnuudlid
Tagliatelle verdi – kuivatatud spinatimaitselised keras lintnuudlid
Tomato spirali – tomatimaitselised spiraalid
Tortellini – väikesed klimbid
Tortelloni – pastaklimbid
Zite – pikk õõnes pasta

Tänapäeval nimetatakse pastaks nii pastatainast valmistatud tooteid kui ka nendest valmistatud roogi.

Vaata ka
 Nuudel

Viited

Itaalia köök
Teraviljatooted