Hallaine

Hallaineks ehk hallolluseks (ladina keeles substantia grisea) nimetatakse paljude selgroogsete loomade kesknärvisüsteemi närvikude.

Imetajatel

Inimestel

Seljaajus paikneb hallaine tsentraalselt. Seljaajus paikneb ka nii valge- kui hallainest koosnev kiuvõrgustik ehk retikulaarformatsioon (formatio reticularis), mis kontrollib südame-veresoonkonda ja hingamist.

Peaajus aga paikneb hallollus väike- ja suuraju poolkerade pinnal, moodustades ajukoore.

Vaheaju ülemises osas paiknev talamus on samuti hallainest moodustunud.

Peaaju valgeaines aga paikneb hallollus mitmete eraldi tuumadena.

Ajutüves paikneb hallaine aga valgeainega võrgutaoliselt vaheldumisi (ajutüve retikulaarformatsioon).

Hallaine koosneb närviraku kehadest ja nende vahele jäävatest närvikiudude algus- ja lõpposadest ning neurogliiarakkudest.

Patoloogia

Inimestel seostatakse hallainega mitmeid haiguslikke seisundeid.

Polüskleroosi seostatakse enim valgeainega, kuid polüskleroosihaigetel on leitud haiguskoldeid (koeproovides) ka hallaines.

Hallaine massilist vähenemist on täheldatud ka Alzheimeri tõve põdevatel patsientidel.

Nimi

Nimetus hall tuleneb hallaine värvumisest halliks formaliin-preparaadis.  Elavas kehas on hallollus tõenäoliselt roosaka värvusega.

Viited

Välislingid 
Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.1.04.201: Substantia grisea. Hallaine

Närvisüsteem
Neurobioloogia
Neuroloogia