Juhuslik suurus

Tõenäosusteoorias ja matemaatilises statistikas nimetatakse juhuslikuks suuruseks suurust, mille väärtus sõltub juhusest. Formaalsema definitsiooni järgi on juhuslik suurus funktsioon, mis seab juhusliku katse igale võimalikule tulemusele (elementaarsündmusele) vastavusse mingi suuruse. Suurust , mille võrdumine katse käigus etteantud väärtusega  on juhuslik sündmus, nimetatakse juhuslikuks suuruseks.

Kui see väärtus on arvuline, siis räägitakse juhuarvust. Juhuarvude näiteid: kahe täringu veeretamise silmade summa ja võidu suurus õnnemängus; rahvastiku hulgast juhuslikult valitud inimese vererõhk; aktsia sulgumishind börsipäeva lõppedes. Juhuslikud suurused võivad olla ka keerukamad matemaatilised objektid, näiteks juhuslikud liikumised, juhuslikud permutatsioonid ja juhuslikud graafid.

Ühel juhuslikul katsel põhinevad paljud erinevad juhuslikud suurused. Üksikut väärtust, mille juhuslik suurus juhusliku katse tegemisel omandab, nimetatakse  realisatsiooniks või juhusliku protsessi puhul ka trajektooriks.

Termin "juhuslik suurus" (zufällige Gröβe) pärineb Andrei Kolmogorovilt (Die Grundbegriffe der Wahrscheinlichkeitsrechnung 1933).

Formaalse mõiste motivatsioon 
Juhusliku suuruse  väärtused  sõltuvad juhust esindavast suurusest . Näiteks võib   olla kulli ja kirja viskamise juhuslik tulemus. Siis võib näiteks kihlvedu kulli ja kirja viskamise tulemuse peale modelleerida juhusliku suurusega. Oletame, et veeti kihla arvu peale, nii et õige äraarvamise puhul makstakse välja 1 euro, vastasel korral ei maksta midagi. Olgu   väljamakstav summa. Et -i väärtus sõltub juhusest, siis  on juhuslik suurus, täpsemalt reaalarvuline juhuslik suurus. Ta kujutab visketulemuste hulga  võimalike väljamakstavate summade hulgale :

Viited 

Tõenäosusteooria