Subfaktoriaal

Subfaktoriaal ehk de Montmorti arv ehk korratuste arv (tähis ) on peamiselt kombinatoorikas kasutatav funktsioon, mis seab igale naturaalarvule  vastavusse -elemendilise hulga korratuste ehk püsipunktita permutatsioonide hulga. 

!n näitab näiteks, mitmel viisil saab n inimest vahetada kingitusi nii, et igaüks annab ühe kingituse kellelegi teisele ja saab täpselt ühe kingituse kelleltki teiselt.   

Subfaktoriaal on tihedalt seotud faktoriaaliga , mis annab -elemendilise hulga permutatsioonide koguarvu, ning on faktoriaali järgi ka nime saanud. Subfaktoriaal ei ületa kunagi faktoriaali: 
.

Subfaktoriaal on ligikaudu võrdne faktoriaali ja arvu e jagatisega.

Definitsioon 

Naturaalarvu  subfaktoriaal defineeritakse faktoriaali kaudu valemiga 

.

Subfaktoriaal  vastab -elemendilise hulga püsipunktita permutatsioonide (korratuste) arvule, faktoriaal  aga kõigi võimalike permutatsioonide arvule.

Näide 

Oletame, et meil on kuus eri värvi kuulikest ja iga kuulikese jaoks kast, mis on sellega ühte värvi. Tuleb leida, mitu võimalust on jagada kuulikesed kastidesse nii, et igas kastis on täpselt üks kuulike, aga ükski kuulike ei ole kastis, mis on sellega ühte värvi. Neid võimalusi on täpselt

.

Teised esitused

Ümardusesitused 

Kehtib valem
, 

kus  on arv e ja  on mittetäielik gammafunktsioon. 

Väga hea lähendus on 

.

Ümardamise abil saab  kohta anda isegi täpse valemi

,

kus  tähistab arvule  lähimat täisarvu. 

Kui viimasesse valemisse lisada enne jagamist veel ühe liitmine, siis ei ole enam tarvis vahet teha, kas ümardatakse alla- või ülespoole. Selle asemel kasutatakse lihtsalt täisosa, nii et : avaldub nii:

, 

kus  tähistab arvu  täisosa.

Rekursiivsed esitused 

Subfaktoriaali saab arvutada ka rekurrentselt valemite  

 ()

ja

 ()

järgi. Avaldis  vastab -elemendilise hulga püsipunktita permutatsioonide arvule ühe fikseeritud elemendi korral (jada A0002555 saidil OEIS). 

Veel üks rekurrentne valem binoomkordajate kaudu on järgmine: 

Selle saame järgmistel kaalutlustel. Permutatsioone on kokku .  püsipunkti saab valida  viisil. Püsipunktita permutatsioone ülejäänud  elemendiga on .

Integraalesitus 

Järgnev integraalesitus päratu integraali kaudu üldistab subfaktoriaali naturaalarvudelt kompleksarvudele, mille reaalosa on suurem kui math>-1</math>:

.

Maatriksesitus
!n on sellise n-nda astme ruutmaatriksi permanent, mille peadiagonaalil on nullid ja mille ülejäänud elemendid on ühed.

Umbraalarvutus 
Umbraalarvutuses kehtivad formaalsed samasused 
 

ja
 , 

kus  tähistab  ja  tähistab .

Väärtuste tabel 
 !1 = 0
 !2 = 1
 !3 = 2
 !4 = 9
 !5 = 44
 !6 = 265
 !7 = 1 854
 !8 = 14 833
 !9 = 133 496
 !10 = 1 334 961
 !11 = 14 684 570
 !12 = 176 214 841
 !13 = 2 290 792 932
 !14 = 32 071 101 049
 !15 = 481 066 515 734
 !16 = 7 697 064 251 745
 !17 = 130 850 092 279 664
 !18 = 2 355 301 661 033 953
 !19 = 44 750 731 559 645 106
 !20 = 895 014 631 192 902 121
 !21 = 18 795 307 255 050 944 540

Meelelahutusmatemaatika 
Ainus subfaktorioon, st ainus arv, mis võrdub oma kümnendesituse numbrite subfaktoriaalide summaga, on 

.

Mängus "Neli nelja" mõne variandi puhul on kasulik teada, et !4 = 9.

Tähis
!n on kõige levinum tähis, kuid see on ebamugav, sest faktoriaali tähisega segiajamise vältimiseks tuleb kasutada sulgi. Muud tähised on M(n) (pärineb Pierre Rémond de Montmortilt), h(n, 0) (pärineb Donald Knuthilt), Mn ja n¡ .

Ajalugu
Korratuste arvuga tegelesid esimestena Leonhard Euler ja Nikolaus II Bernoulli.

Viited

Kirjandus
David Wells. The Penguin Dictionary of Curious and Interesting Numbers, 2. trükk. 1997, 1997, ISBN 0140261494, lk 104.
Joseph S. Madachy. Madachy's Mathematical Recreations, New York: Dover 1979, lk 167.

Välislingid 

 Eric W. Weisstein. Subfactorial, MathWorld.
 Jada A000166, OEIS

Kombinatoorika

en:Derangement#Counting derangements
fr:Analogues_de_la_factorielle#Sous-factorielle