Hilda Sabbo

Hilda Sabbo (sündinud 29. aprillil 1930 Uus-Eesti külas Krasnodari krais) on Eesti meedik ja harrastusajaloolane.

Elulugu
Hilda Sabbo on talupidaja tütar, ta isa arreteeriti ja hukati Krasnodaris 1938. aastal.

Hilda Sabbo lõpetas 1951. aastal Tšerkesski velskrite kooli. Aastatel 1951–1952 töötas ta Stavropoli krais Ptitše külas velskrina. Ta asus 1952. aastal elama Eestisse ja oli aastatel 1952–1963 Elva haigla velsker ja pediaatri kohusetäitja, 1963–1984 Punase Risti Seltsi  organisatsiooni ja  osakonna juhataja, ühtlasi kiirabivelsker, 1984–1988 Tallinna Vabariikliku Psühhoneuroloogiahaigla  velsker narkoloogia alal, 1988–1991 Tallinna Kiirabi velsker. Hilda Sabbo tegeles sanitaarharidustööga, doonorluse propageerimisega. Ta on otsinud andmeid sõja ajal kadunud inimeste kohta ja abistanud omakseid hukkunud sugulaste välismaal asuvate haudade külastamisel. 1992. aastal alustas ta Abhaasia eestlaste evakueerimist sõja jalust Eestisse ja nende abistamist.

Teadustöö
Hilda Sabbo on uurinud üle 30 aasta Kaukaasia eestlaste ajalugu ja Nõukogude võimu repressioone Eestis, niisamuti Venemaal ja Nõukogude Liidu teistes piirkondades elanud eestlaste vastu toime pandud repressioone. Hilda Sabbo elutööks kujunes Nõukogude Liidu õigusjärglase Venemaa Föderatsiooni arhiivide rohkem kui 10 000 säilikust (1917–1991) kogutud eestlaste represseerimist tõendavatest dokumentidest tehtud koopiate avaldamine põhjalikus seitsmeköitelises raamatusarjas "Võimatu vaikida". Ta koondas sarja alusmaterjali arhiivifondiks, mida säilitatakse Eesti Rahvusraamatukogus. 

Hilda Sabbo on võtnud osa filmide "Ma tahaksin kodus olla" (režissöör Irene Lään, Tallinnfilm-Mosfilm, 1992), "Rezistentsija v Stranah Baltii ("Резистeнция в странах Балтии") (Vilnius-Filmi ja NATO koostöö, 1999) ja "Tõrjutud mälestused" (režissöör ja stsenarist Imbi Paju, Soome-Eesti Allfilm, 2003–2005) tegemisest. Ta esines 2000. aastal Vilniuse rahvusvahelisel avaliku tribunali istungil tunnistajana ning andis tribunalile materjalid kommunismi kuritegude kohta eesti rahva suhtes Nõukogude Liidus.

Tunnustus
 1997 Riigivapi III klassi teenetemärk
 1997 Złoty Medal Opiekuna Miejsc Pamięci Narodowej, Varssavi 1998.

Teoseid
 Häving. Põhja-Kaukaasia Uus-Eesti külast. Tallinn, 1990 pdf
 Võimatu vaikida I. Tallinn, 1996
 Võimatu vaikida II. Невозможно молчать. Tallinn, 1996
 Võimatu vaikida III. Eesti inventuur. Невозможно молчать III. Инвентаризация Эстонии. Tallinn, 1998
 Võimatu vaikida IV. Vägivalla sajand. Невозможно молчать IV. Век насилия. Tallinn, 1999
 Võimatu vaikida V. Hukatud ja hüljatud. Невозможно молчать V. Отверженные и истребленные. Tallinn, 2000
 Võimatu vaikida. VI. Hukatud ja hüljatud. Невозможно молчать VI. Отверженные и истребленные. Tallinn, 2002
 По оценке преступлений коммунизма. // Anti-Communist Congr. and Proc. International Public Tribunal in Vilnius. Evaluation of the Crimes of the Communism. Vilnius, 2002
 Võimatu vaikida VII. Hukatud ja hüljatud. Невозможно молчать VII. Отверженные и истребленные. Tallinn, 2005.
 Venemaa eestlased XX sajandil. Tallinn, 2022.

Viited

Kirjandus
 I. Holvandus. Trotsides saatust. // Kultuur ja Elu (2000) 4, 15
 V. Helk. Järjekordne suurteos Eesti rahva kannatustest. // Akadeemia (2002) 5
 Глушковская Л. Крестовый путь веры. Соловетский этап. // Вышгород (2000) 6
 Olesk, P. Kodu-Eesti, pagulas-Eesti, välis-Eesti, küüditatud-Eesti. // Välis-Eesti. Tallinn, 2005.
 Isiklik fond: Eesti Rahvusraamatukogu, f. 19, n 1.
  

Eesti koduloolased
Riigivapi III klassi teenetemärgi kavalerid
Eestlased Venemaal
Sündinud 1930