Digitaalallkiri Eestis

Digitaalallkiri võimaldab kasutajatel elektrooniliselt teha toiminguid, mida eelnevalt tuli allkirjastada paberil. Eesti digitaalallkirja süsteem on aluseks mõnedele riigi populaarsematele e-teenustele, sh ettevõtte registreerimine võrgus, e-pangad, e-hääletamine ja elektrooniline maksude esitamine – sisuliselt mistahes teenused, millel on kehtivuse tõestamiseks vaja allkirja.

Ajalugu

Esimene digitaalallkiri anti 2002. aastal. Lõppkasutajate ja süsteemiintegraatorite jaoks lasti välja mitmeid vabavaraprogramme. Kõik tarkvara komponendid töötlesid sama dokumendiformaati, milleks oli Digidoc.

Oktoobris 2014 võttis Riigikogu vastu seaduseelnõu, mis annab inimesele tema kodakondsusest või elukohast olenemata võimaluse taotleda Eesti digitaalset identiteeti (E-residentsus), et anda digitaalseid allkirju ja kasutada Eesti internetiteenuseid. Seadus jõustus 1. detsembril 2014.
2013. aasta oktoobri seisuga oli Eestis antud üle 130 miljoni digitaalse allkirja.

2014. aastal alustas tööd SignWise Portal, aadressil https://portal.signwise.org/, mis võimaldab anda digiallkirju Eesti, Šveitsi, Belgia, Soome, Läti, Leedu ja Portugali riigi poolt väljastatud eID omanikele. 

2015. aastal alustas tööd SignWise Services, aadressil https://signwiseservices.com/, mis võimaldab digiallkirjastada dokumente digitaalsete identiteetidega järgmistest riikidest: Austria, Eesti, Läti, Belgia, Leedu, Hispaania, Portugal, Island, Soome, Norra, Omaan, Armeenia, Georgia, Luksemburg, Rootsi ja Türgi.

Eesti digitaalallkirja seadus muutus kehtetuks 26. oktoobril 2016 ja selle asemel võeti vastu e-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seadus.

Vaata ka
 Digiallkiri

Viited

Internet Eestis
Krüptograafia
Dokumendid