Balti provintsiaalseadustik

Balti provintsiaalseadustik (ka Balti provintsiaalõigus, lühend BPS; saksa keeles Provinzialrecht der Ostseegouvernements) oli 19. sajandil koostatud Eestimaa, Liivimaa, Kuramaa ja Narva seaduste kodifikatsioon. Seadustik puudutas eelkõige aadlikke, vaimulikke ja linnaelanikkke; talupoegi aga peaaegu üldse mitte.

Seadustikust kavatseti välja anda 5 jagu nii saksa kui vene keeles, ent kodifitseeritud kujul avaldati 3 osa:
I Behörden-Verfassung, Verfassung der Obrigkeiten und Behörden der Gouvernementsverwaltung (1730 §§, sellest §§ 1–3 üldine sissejuhatus) 1846 kubermangu ametiasutuste korraldus
Einleitung
Erstes Buch. Von der Verfassung der Behörden in den Ostseegouvernements in Allgemeinen
Zweites Buch. Verfassungen des Gouvernements Livland
Drittes Buch. Verfassungen des Gouvernements Esthland
Viertes Buch. Verfassungen des Gouvernements Kurland
Fünftes Buch. Verfassungen der Stadt Narva
II Ständerecht, Ständerecht der Ostseegouvernements (1502 §§), 1846 seisusteõigus
Allgemeine Bestimmungen
Erstes Buch. Von dem Adel
Zweites Buch. Von der Geistlichkeit
Drittes Buch. Von den Bürgern
III Privatrecht, Liv-, Est- und Curlaendisches Privatrecht (XXXVIII + 4600 §§) 1865 tsiviilseadustik (Balti eraseadus)
Einleitung
Erstes Buch. Familienrecht
Zweites Buch. Sachenrecht
Drittes Buch. Erbrecht
Viertes Buch. Recht der Forderungen
IV Civilprozeß
V Kriminalprozeß

IV ja V jagu jäid venestamise tõttu ametlikult välja andmata ja Baltimaades kehtestati vastavad Vene seadused.

Eesti esimeses vabariigis jäi kehtima Balti provintsiaalseadustikust 3. jagu ehk tsiviilseadustik.

Viited 

Eesti varauusaeg
Õigusteadus
Baltisakslased
Eesti seadused