Löwis of Menar

Löwis of Menar, ka Loewis of Menar on šoti päritolu baltisaksa aadlisuguvõsa. Algselt Loewis, alates 1857. aastast lisandus perekonnanimele liide Menar.

Ajalugu
Suguvõsast on teated aastast 1434 Šotimaalt Peeblesi krahvkonnast. Suguvõsa esindaja Wilhelm Loewis (ka William Lewis) teenis Rootsi sõjaväes ning 1630 sai ta läänina kaks Liivimaa mõisat (tänapäeval jääksid Läti alale). Wilhelmi järeltulijad kanti 1742 Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. 

Suguvõsa esindaja Peter Frommhold von Löwis of Menar ostis 1827. aastal talle 1810. aastal panditud Virumaal asuva Saka mõisa. Peter kanti ka Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

Suguvõsa liikmeid
Heinrich Johann I von Löwis of Menar (1707–1748), Pantene, Nurmi, Jeri mõisnik
Reinhold Friedrich von Löwis of Menar (1731–1794), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), Nurmi mõisnik. Nurmi (saksa k. Nurmis) suguvõsaliin
Heinrich Johann II von Löwis of Menar (1773–1800), Venemaa keisririigi sõjaväelane (leitnant), Orajõe mõisa rentnik, Orajõe (saksa k. Orrenhof) suguvõsaliin

Nurmi  suguvõsaliin
  Reinhold Friedrich von Löwis of Menar (1731–1794), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), Nurmi mõisnik. Nurmi (saksa k. Nurmis) suguvõsaliin
Alexander von Löwis of Menar (1765–1830), Kuramaa kubermangu Talsi kreisi Talsi kihelkonna Nurmuiža mõisnik
Friedrich von Löwis of Menar (1767−1824), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant), Liivimaa maamarssal, Saverna, Valgjärve, Ülenurme ja Berģumuiža mõisnik
Gotthard August von Löwis of Menar (1801–1849), kreisisaadik, Liivimaa õuekohtu president, Liivimaa Riia kreisi Ādaži kihelkonna Berģumuiža, Jürgensburgi mõisnik
Friedrich Wilhelm Moritz von Löwis of Menar (1842–1901), Berģumuiža mõisnik
Friedrich Eduard von Löwis of Menar (1847–1902), Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik), Berģumuiža mõisnik
Georg August von Löwis of Menar (1877–1921), Venemaa sõjaväelane (polkovnik),
Peter Frommhold von Löwis of Menar (1769−1829), Kandle, Saka mõisnik, Ranna-Viru adrakohtunik
Alexander Otto Eduard von Löwis of Menar (1801–1866), Virumaa  Lüganuse kihelkonna Saka mõisnik,
Johann Friedrich Alexander von Löwis of Menar (1831–1891), Venemaa keisririigi sõjaväelane (rittmeister)
Richard Georg Arthur von Löwis of Menar (1833–1882), Võrumaa Anne, Koigu, Rõngu, Vana-Prangli mõisnik, Liivimaa Maakrediitseltsi Eesti distrikti direktsiooni direktor
Karl Eugen Wilhelm von Löwis of Menar (1839–1912), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant)
Oskar Gustav Konrad Woldemar von Löwis of Menar (1813−1888), Eestimaa rüütelkonna  kantselei sekretär, Eestimaa rüütelkonna maanõunik, Saka ja Maidla mõisnik
Andreas von Löwis of Menar (1777−1839), põllumees, kunstnik, Liivimaa Üldkasulik ja Ökonoomiline Sotsieteedi sekretär

Orajõe suguvõsaliin 
Heinrich Johann II von Löwis of Menar (1773–1800), Venemaa keisririigi sõjaväelane (leitnant), Pärnumaa Häädemeeste kihelkonna  Orajõe mõisa rentnik, Orajõe (saksa k. Orrenhof) suguvõsaliin

Pantene suguvõsaliin 
Moritz Woldemar von Löwis of Menar (1773–1812), Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik), Woldemar Anton von Löwis of Menari (1741 Jõgeva –
1818) poeg, Pantene (saksa k. Panten) suguvõsaliin
Alexander Woldemar Löwis of Menar (1802 Valka –), Dole, Kekkau, Pulkarni, Ķeipene mõisnik, kreisisaadik
Woldemar Karl Julius Moritz von Löwis of Menar (1807−1884),  kreisisaadik (1844−1857), Volmari kreisi Väike-Salatsi kihelkonna Pantene mõisnik
Alexander Woldemar Oskar von Löwis of Menar (1836–1876), Liivimaa Maakrediitseltsi Läti distrikti direktsiooni ametnik-raamatupidaja
Oskar Engelhard von Löwis of Menar (1838–1899), baltisaksa päritolu Läti ornitoloog
Hermann Oskar von Löwis of Menar (1863−1935), Eestimaa rüütelkonna maanõunik, Maidla, Aidu ja Rääsa mõisnik
Karl von Löwis of Menar (1855−1930), arheoloog, kartograaf
Moritz Anton von Löwis of Menar (1808–1890), Aderkaši mõisnik

Löwis of Menari suguvõsa mõisavaldused
Eestimaa:
Kandle (Kandel) (1793−1805, pandivaldus), Maidla (Wrangelstein) (1890−1919), Saka (Sackenhof) (1810−1827 pandi-, 1827−1919 pärusvaldus)
Kuramaa:
Grobiņa (Amt Grobin) (oli 1816, rendivaldus), Lēņi (Groß-Lehnen) (1801−1807), Plepji (Pleppen) (1880−1920)
Liivimaa eesti distrikt: 
Ahja (Aya) (1790−1819 pärus-, 1819 pandivaldus), Anne (Annenhof) (1862 − XIX sajandi 2. pool), Kiuma (Kioma) (1839−1840 pandi-, 1840−1856 pärusvaldus), Koigu (Koik) (1862 − XIX sajandi 2. pool), Orajõe (Orrenhof) (rendivaldus), Pangodi (Spankau) (oli 1811, rendivaldus), Saarjärve (Saarjerw) (1862–1871, pandivaldus), Saverna (Sawwern) (1818–1830), Suure-Kambja (Groß-Kamby) (1903–1919), Valgjärve (Weißensee) (1818–1830), Vana-Prangli (Alt-Wrangellshof) (1878–1919), Ülenurme (Uellenorm) (1820–1830)
Liivimaa läti distrikt: 
Aderkaši (Fistehlen) (1837–1844 pandi-, 1844−1920 pärusvaldus), Berģumuiža (Bergshof) (1767–1837 ja 1848−1920), Dole (Dahlen) (u 1778–1827), Jaunpils (Schloß Jürgensburg) (1839–1847, pandi- ja pärusvaldus), Ķeipene (Kaipen) (1832–1841 pandi-, 1841−1903 pärusvaldus), Ķekava (Keckau) (pärast 1778–1827), Lakstene (Hohenheyde) (1866–1903), Luke ehk Lugaži (Schloß Luhde) (1897–1920, fideikomiss), Nurmi (Nurmis) (1630–1846), Pantene (Panten) (1630–1920), Pavasari (Pawassern) (1877–1879), Pulkārtne (Pulkarn) (1781–1827 ja 1861−1903)
Mecklenburg:
Rotenstein (alates 1920)

Vaata ka
Eesti šotlased

Viited

Aadlisuguvõsad
Eestimaa aadlisuguvõsad
Eestimaa matrikliaadel
Kuramaa aadlisuguvõsad
Kuramaa matrikliaadel
Liivimaa aadlisuguvõsad
Liivimaa matrikliaadel
 
Piltene aadlisuguvõsad
Piltene matrikliaadel