Stryk

Stryk, varem Vogt von Elspe (vene keeles Штрюк, ka Штрик) on Vestfaalist pärit baltisaksa vana aadlisuguvõsa.

Suguvõsa liikmeid
Heinrich Stryk (suri enne 1585), Narva ja Trikāta lossipealik, Liivimaa Strykide esiisa, mõisaomanik
Gotthard Stryk (suri u 1601), rüütelkonna peamees, mõisaomanik
Magnus Stryk (suri pärast 1629), Helme lossipealik, mõisaomanik
Hans Heinrich von Stryk (u 1680−1726), justiitsnõunik, Liivimaa rüütelkonna maanõunik, mõisaomanik
Bernhard Heinrich von Stryk (1746−1829), Venemaa keisririigi sõjaväelane (porutšik), Riidaja ja Taagepera mõisa mõisaomanik
Bernhard Friedrich Magnus von Stryk (1795–1827),  Taagepera mõisnik
Bernhard Heinrich Konstantin von Stryk (1827–1912),  Taagepera mõisnik
Hugo Ferdinand Bernhard von Stryk (1860–1941),  Taagepera mõisnik
Leonhard Friedrich Stryk (1763−1808), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), Keeri mõisnik
George Constantin von Stryk (1797−1886), Liivimaa maanõunik, kihelkonnakohtunik, kreisisaadik, Polli mõisnik
Wilhelm Arend Peter von Stryk (1803−1890), maakohtu assessor, kreisisaadik,  Liivimaa maanõunik (1841–1872), Liivimaa Evangeeliumi Luteriusu Konsistooriumi president (–1872) Kriimani mõisnik
Alexander Oskar von Stryk (1830−1902), mõisaomanik
Leonhard Gottlieb Karl von Stryk (1834−pärast 1882), ajaloolane, Liivimaa krediidiseltsi esimene sekretär (1867−1882)
Wilhelmine von Stryk (1842−1906), Stryki suguvõsa kroonika autor
Wilhelm Gustav von Stryk (1850−1927), põllumajandusteaduse kandidaat, astronoom, kirjanik, Liivimaa sotsieteedi alaline sekretär

Stryki suguvõsa mõisavaldused

Eestimaa:
Annikvere (Annigfer) (1671), Koila (Koil) (1630−1671), Kossaste (Kossas) (XVIII sajandi algus), Niinja (Niens) (1835−1856), Nutu (Nutz) (u 1683−XVIII sajandi algus), Salla (Sall) (1630−1671), Suure-Lähtru (Groß-Lechtigall) (1835−1856), Triigi (Kau) (u 1683−XVIII sajandi algus), Triigi (Ottenküll) (enne 1641−XVII sajandi lõpp)
Liivimaa eesti distrikt:
Kivijärve (Kibbijerw) (1630−1716 ja 1870−1909), Kärsu (Kersel) (1784−1786 pandi-, 1786−1919 pärusvaldus, a-st 1871 fideikomiss), Leebiku (Abenkat) (1600ndad), Lõhavere (Lehowa) (1902−1919), Pala (Palla) (1716−1919), Polli (Pollenhof) (1826−1919), Riidaja (Morsel-Podrigel) (1562−1919, fideikomiss a-st 1822), Roobe (Ropenhof) (1836−1848 ja 1857), Suure-Kõpu (Groß-Köppo) (1805−1820 pandi-, 1820−1919 pärusvaldus), Taagepera (Wagenküll) (1819−1919), Vanamõisa (Althof) (1600ndad), Vana-Puka (Alt-Bockenhof) (1775−1798), Vana-Võidu (Alt-Woidoma) (1834−1835 pandi-, 1835−1919 pärusvaldus), Veelikse (Felix) (1855−1874 ja 1893−1919), Vesneri (Wesslershof) (1842−1919), Voltveti (Tignitz) (1784−1786 pandi-, 1786−1919 pärusvaldus, a-st 1871 fideikomiss)
Liivimaa läti distrikt:
Araksti (Arras) (1797−1802 pandi-, 1802−1920 pärusvaldus), Kürble (Kürbelshof) (1859−1920), Laatre (Moiseküll) (1855−1920)
Peterburi kubermang:
Terpelits
Saaremaa:
Ariste (Arrust) (1740ndad)
Uppsala lään:
Norrby, Skogs-Ekeby

Kirjandus
Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 452-453.
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 727-729 .
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Livland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929. Lk 130-147 .
Genealogisches Handbuch des Adels. Adelige Häuser A. Band XXII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1992. Lk 343-367.
Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd XIV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2003. Lk 226-227.
Stryk, Wilhelmine von. Familien-Chronik der Freiherren Vogt von Elspe, derer von Stryk und der Stryk von Elspe. Leipzig: Druck von Breitkopf und Härtel, 1901 .

Viited 

 
Liivimaa aadlisuguvõsad