Riigiprokuratuur

Riigiprokuratuur on Eesti Prokuratuuri põhiüksus, mida juhib riigi peaprokurör. Riigiprokuratuurile alluvad neli ringkonnaprokuratuuri. Riigiprokuratuuri tööpiirkond hõlmab kogu Eestit.

Riigiprokuratuuri prokurörid tagavad kohtueelse menetluse seaduslikkuse ja tulemuslikkuse ning esindavad riiklikku süüdistust kohtus ja täidavad teisi seadusega neile pandud ülesandeid. Riigiprokuratuuri prokurörid on riigi peaprokurör, juhtivad riigiprokurörid, riigiprokurörid ja abiprokurörid.

Riigiprokuratuuri ülesanded 
 tagab kohtueelse kriminaalmenetluse seaduslikkuse ja tulemuslikkuse ning esindab riiklikku süüdistust kõigi astme kohtutes ametialastes, majandusalastes, kaitseväeteenistusalastes, keskkonnavastastes, õigusemõistmisevastastes ning organiseeritud kuritegevusega seotud kuritegudes, mis on piiriülesed või mille puhul esineb suur avalik huvi, samuti inimsuse- ja rahvusvahelise julgeoleku vastastes kuritegudes, raskemates riigivastastes kuritegudes, prokuröride poolt toime pandud kuritegudes ning teistes riigi peaprokuröri poolt määratud kuritegudes;
  analüüsib, nõustab, koordineerib ja kontrollib ringkonnaprokuratuuride tegevust;
   analüüsib ja üldistab kohtu- ja prokuratuuripraktikat;
   täidab rahvusvahelisest koostööst tulenevaid kohustusi, sh osaleb Eurojusti töös;
   osaleb prokuratuuri tegevust käsitlevate seaduste, Vabariigi Valitsuse määruste ja korralduste ning valdkonna eest vastutava ministri määruste ja käskkirjade eelnõude väljatöötamisel;
   osaleb prokuratuuri ja prokuratuuri ülesannetega seotud arengukavade väljatöötamisel;
   korraldab prokuratuuri suhtekorraldustegevust ning teavitab avalikkust prokuratuuri tegevusest;
  korraldab prokuratuuri personali- ja koolitustööd ning ametnike ja töötajate töötervishoiu ja tööohutuse küsimusi, peab personaliarvestust;
   korraldab prokuröride konkursikomisjoni asjaajamist;
   koostab prokuratuuri eelarve eelnõu ja tagab eelarvevahendite sihipärase kasutamise;
   korraldab prokuratuuri vallata antud riigivara haldamist;
   täidab muid talle seaduse, Riigikogu otsuse, Vabariigi Presidendi seadluse, Vabariigi Valitsuse määruse ja korralduse ning valdkonna eest vastutava ministri määruse ja käskkirjaga pandud ülesandeid.

Riigiprokuratuur jaguneb järelevalve ja rahvusvahelise koostöö osakonnaks, süüdistusosakonnaks ja haldusosakonnaks

Riigi peaprokurörid
16. märts 1993 – 16. märts 1998, Indrek Meelak, riigiprokurör
1998, Alar Kirs, riigiprokuröri kohusetäitja ja riigi peaprokuröri kohusetäitja
27. mai 1998 – 27. mai 2003, Raivo Sepp, riigi peaprokurör
16. juuni 2003–2005, Jüri Pihl, riigi peaprokurör
2005–2014, Norman Aas, riigi peaprokurör
31. oktoober 2014 – 30. oktoober 2019, Lavly Perling, riigi peaprokurör
2019–2020, Lavly Perling, riigi peaprokuröri kohusetäitja
3. veebruar 2020 – , Andres Parmas, riigi peaprokurör

Ajalugu
Eesti Vabariigi Prokuratuur moodustati 18. novembril 1918 vastu võetud määrusega ajutiste kohtute sisseseadmise kohta, millega loodi ka Eesti Vabariigi prokuröri ametikoht Kohtuministeeriumi alluvuses. Ajutise Valitsuse otsusel määrati Eesti Vabariigi prokuröriks Jaan Teemant, kes oli selles ametis kuni 8. maini 1919.

1920. aasta aprillis kaotati Vabariigi prokuröri amet ja moodustati eraldi Kohtupalati Prokuratuur ja Riigikohtu Prokuratuur. Riigikohtu prokuratuur oli peamiselt seaduslikkuse kaitsja ja arvamuse avaldaja. Kohtukoja prokuratuuri töö sisuks oli süüdistuse esitamine ja selle toetamine. Riigikohtu prokuratuur esines sisulise prokuratuurina ainult neil kordadel, kui Riigikohus lahendas sisuliselt mõnda konkreetset kohtuasja.

Eesti kohtusüsteemi Eesti Vabariigi prokuratuurisüsteem taastati Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi 1991. aasta 27. augusti otsusega «Eesti Vabariigi Prokuratuuri lahutamise kohta NSV Liidu Prokuratuurist» moodustati Eesti Vabariigi Prokuratuur. Aastatel 1991–1993 oli Eesti Vabariigi peaprokurör Leo Urge.

Viited

Välislingid
Eesti Prokuratuuri koduleht

Prokuratuur