Hasartmängud Eestis

Eestis reguleerivad hasartmänge loteriiseadus ja hasartmänguseadus.

Kasiinod
Nõukogude ajal olid kasiinod keelatud, kuid sellest   hoolimata töötas paar kasiinot. 

Aastal 1995 võeti vastu hasartmänguseadus, 2008. aastal uus hasartmänguseadus. 

Kõige rohkem kasiinosid asub Tallinnas. Septembri 2010  seisuga oli Tallinnas 33 kasiinot. Võrreldes 2008. aastaga oli kasiinode arv vähenenud ligi kolm korda. Ekspertide sõnul põhjustas selle majandussurutis ja uue hasartmänguseaduse vastuvõtmine 2008. aastal. 

Seaduse järgi võib kasiinodes mängida alates 21. eluaastast.

Loteriid
Eestis võib loteriisid korraldada ainult heategevuslikel eesmärkidel.
Lotto, keno, bingo ja kriimukaartide loteriid Eestis pakub peamiselt riigile kuuluv Eesti Loto. Ettevõte asutati 1991. aastal ja on sellest ajast alates jäänud peamiseks loteriiteenuse pakkujaks. Enne 2010. aastat omastas Eesti Loto 90% turuosa. 2010. aastal lõppes enamiku teiste loteriiteenuse pakkujate litsents ja uue hasartmänguseaduse kohaselt kehtestati uue litsentsi saamiseks üsna ranged reeglid, mis muutsid Eesti Loto monopoliks. 2009. aastal soovitas Eesti peaminister Andrus Ansip ettevõtte erastamist, et aidata kaasa Eesti eelarvele, kuid seisuga 2011. aastal jäi see riigi omandisse.

Eesti Loto käive oli 2009. aastal 33 miljonit eurot, millest 47% maksti välja auhindadena. Kasum jaotati järgmiselt: 32% teaduse ja hariduse, 22% Olümpiakomitee, 10% muud spordiprojektid, 32% heategevusprojektid, 4% kultuuriprojektid.

Suvel 2011 alustas Eesti Tarbijakaitseamet võitlust Eesti Loto vastu. Nende tegevuse põhjuseks oli asjaolu, et Eesti Loto avaldas nädalas jackpot'i hinnangud kahe populaarseima loteriimängu puhul. Tarbijakaitseamet väitis, et seda võib pidada hasartmängude reklaamimiseks, mis on keelatud 2008. aasta reklaamiseadusega. Pärast kohtusse pöördumist anti Eesti Lotole õigus jätkata oodatavate jackpot'i summade avaldamist.

Eestis on loteriimängude mängimiseks seaduslik vanusepiir 16 aastat.

Viited