Nama keel

Nama keel, Khoekhoegowab (endise nimetusega hotentoti või damara keel, mõnedes allikates khoekhoe keel) kuulub khoisani keelkonda keskkhoisani keelte hulka . Seda kõneldakse Namiibias, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Botswanas. Nama keeles on kasutusel ladina kiri.

Nama keele rääkijaid on 251 100: Namiibias räägib seda keelt 200 000 inimest, Lõuna-Aafrika Vabariigis 50 900 ja Botswanas 200 inimest. Nendes riikides räägitakse nama keelt enim Oranje jõe ja Namakwalandi piirkonnas . Nama keel on oma rääkijate arvu poolest khoisani keelte seas üks elujõulisemaid.

Nama keel on Namiibia riigikeel. Nama keelt õpetatakse alg- ja põhikoolides, Namiibia Ülikoolis on seda keelt võimalik õppida doktoriõppe tasandini; loodud on namakeelsed raadiosaated ja grammatika ning välja antud sõnaraamatuid. Piibel tõlgiti nama keelde 1966. aastal. Keel on kasutusel ka asjaajamiskeelena.

Nama keelel on neli dialekti: kesk-damara, damara, namidama ja sesfonteini damara.

Fonoloogia
Nama keelele on iseloomulikud oraalse ehk suus tekitatud õhuvooluga ingressiivsed (sissehingamisel moodustatavad) konsonandid – imihäälikud. Need on ainulaadsed, esinedes vaid Namiibia ja Lõuna-Aafrika khoisani keeltes, millest viimaste hulka nama keel kuulub.

Nama keeles on 5 vokaali: /i e a o u/, millest kolmel, /ĩ ã ũ/, esineb ninahääliku allofoon. /a/ hääldub [ə] -na enne /i/ -d või /u/ -d.</ref name=Haacke/>

Konsonante on 31, nende hulgas 20 imihäälikut.

Egressiivsed konsonandid (õhk voolab heli tekitamisel väljapoole):

Imihäälikud:

Nama keel kuulub toonikeelte hulka, st intonatsioonierinevused eristavad sõnade tähendusi. Nama keeles on neli distinktiivset tooni /a̋, á, à, ȁ/. Kõrge toon hääldub kõrgemalt (esinedes kõrgetel vokaalidel (/í, ú/ või nasaalidel /ń, ḿ/)) kui keskkõrgetel või madalatel (/é, á, ó/).

Diakriitikud:

á – tõusev toon

a – muutumatu toon

à – langev toon

ā – pikendatud häälik

ã – nasaal e ninahäälik

ä – eraldab vokaali diftongist e täishäälikuühendist

Rõhk asub enamasti esimesel silbil.

Ortograafia

Nama keeles on kasutatud erinevaid ortograafiavariante. Kõige levinuma kohaselt kasutatakse konsonante b, d, g madala tooniga sõnades ja konsonante p, t ja k kõrgema tooniga sõnades. W esineb ainult vokaalide vahel ja vastavalt tonaalsusele võib seda asendada b või p.

Grammatika
Nama keeles esineb laiemalt levinud sõnajärje tüüp: subjekt-objekt-verb (SOV). Keeles on kolm sugu: meessugu, naissugu ja kesksugu. Mees- ja naissoost sõnadel esineb ainsus, duaal (kaksus) ja mitmus, ent kesksoost sõnadel saab esineda ainult ainsus ja mitmus.

Üldstruktuurilt on nama keel sünteetiline: paljud sõnad koosnevad lauses mitmest morfeemist (tüvimorfeemist ja muutemorfeemidest (aglutinatsioon)). Nama keel on flektiivne, st sõnad esinevad mitmesugustes käänetes ja pööretes: seal on palju tüvesiseseid, tähendust mõjutavaid häälikuvariatsioone.

Keelenäiteid

'Mees seisis seal.' 

'Mees nägi koera.' 

Levinud fraase:

ǃGãi tses – Tere päevast!

ǃGãi ǁhoas – Tere hommikust!

ǃGãi ǃhoes – Tere õhtust!

Matisa – Kuidas läheb?

ǃGãise ǃgu re – Head aega!

ǃHaese mugus – Peatse nägemiseni!

Arvsõnu nama keeles:

üks – /úí
kaks – /ám
kolm – !noná
neli – hàká
viis – kóro
kuus – !naní
seitse – huu
kaheksa – //xáísá
üheksa – kxòese 
kümme – tìsí
sada – káí tìsí (otsetõlkes 'suur kümme')

Viited

Välislingid
Nama keele leviala kaart Kasutatud 17.11.2013
Nama (KhoeKhoegowab) Phrase Video Lessons Kasutatud 17.11.2013
An 8-minute clip of spoken Hottentot (khoekhoegowab) Kasutatud 17.11.2013
Khoekhoe phonology and a story by Johanna Brugman Kasutatud 17.11.2013. Inglise keeles. 
Nama keele sõnastik Kasutatud 17.11.2013. Inglise keeles.

Khoisani keeled