Aserbaidžaani-Armeenia konflikt 2016. aastal

Aserbaidžaani-Armeenia konflikt 2016. aastal algas 2. aprillil 2016, mil ühelt poolt Mägi-Karabahhi Vabariigi kaitsejõude ja Armeenia kaitseväge ning teiselt poolt Aserbaidžaani kaitseväge eraldaval kontrolljoonel Mägi-Karabahhis algasid kokkupõrked. Samal päeval teatas Aserbaidžaani kaitseministeerium tulevahetuse ühepoolsest lõpetamisest, kuid Mägi-Karabahhi Vabariigi kaitsejõudude teatel rünnakud jätkusid. Osapoolte ametlike teadete kohaselt sai kokkupõrgetes surma 18 Armeenia ja Mägi-Karabahhi ning 12 Aserbaidžaani sõdurit, samuti hävitati mõlema poole lahingumasinaid ja muud sõjavarustust.

Kokkupõrked
Kumbi pool süüdistas vastast vaenutegevuse alustamises, mis rikkus Biškeki kokkuleppega kehtestatud relvarahu tingimusi. Aserbaidžaani allikate kohaselt jäid 2. aprillil Armeenia sõjaväe tule alla Aserbaidžaani kaitsepositsioonid ja rindelähedased asulad, mitu tsiviilisikut said surma või haavata. Aserbaidžaani armee läks vasturünnakutele Aghdara, Tartari, Agdami, Khojavendi ja Füzuli linnade läheduses. Väidetavalt jäid Aserbaidžaani üksused eesliinil ootamatult miinipildujate ja suurekaliibriliste granaatide tule alla, enne kui jõudsid sellele reageerida. Aserbaidžaani kaitseministeeriumi teatel murti vasturünnakul mitmes kohas läbi Armeenia kaitseliinidest ning vallutati mitu strateegilist kõrgendikku ja asulat, nende seas strateegiliselt oluline Lala Tepe küngas. Aserbaidžaani pool väitis, et suutis haarata mõned alad, sealhulgas kõrgendikud Talışi küla lähistel ja Seysulani küla. Armeenia ametlike teadete kohaselt evakueeriti kõik Talışi ja lähedase Madagizi küla elanikud, kes said peavarju piirkonna teistes osades.

Armeenia kaitseministeeriumi kõneisik Artsrun Hovhannisjan süüdistas seevastu teravalt Aserbaidžaani, kes tema sõnul "alustas provotseerimatut koordineeritud maismaarünnakut Armeenia vägede vastu", kasutades sõjalennukeid, tanke ja kahurväge, et murda läbi Mägi-Karabahhi sisealadele. Esimese võitluspäeva jooksul hävitasid Armeenia väed enda kinnitust mööda vähemalt kolm Aserbaidžaani tanki, kaks sõjaväehelikopterit (sealhulgas vähemalt üks relvastatud Mil Mi-8/17 ja kaks mehitamata drooni, millest jõudsid internetti ka fotod ja videod).

Armeenia positsioone eesliinil tugevdati, kohale toodi raskesuurtükid ning teenistusse kutsuti Mägi-Karabahhi Vabariigi pealinna Stepanakerti reservväelased. 3. aprillil teatasid Armeenia sõjaväevõimud, et Mägi-Karabahhi väed vallutasid tagasi mõned alad Talışi ümbruses. Aserbaidžaani kaitseministeerium lükkas armeenlaste väite ümber.

3. aprillil andis Aserbaidžaani kaitseministeerium teada vaenutegevuse ühepoolsest lõpetamisest. Armeenia kaitseministeerium seevastu väitis, et tulevahetus ei ole lõppenud.

Kokkupõrgete käigus tabas Mägi-Karabahhist pärinev miinipildujatuli ka küla Iraani Ida-Aserbaidžaani provintsis, kuid teateid purustustest ja haavatutest pole.

Rahvusvaheline reaktsioon
Organisatsioonid ja liidud
Euroopa Liidu kõrgesindaja välisasjus Federica Mogherini ärgitas osapoole "võitlust kohe lõpetama ja järgima relvarahu tingimusi".
ÜRO peasekretär Ban Ki-moon nõudis, et kõik konflikti osapooled lõpetaks kohe relvastatud vaenutegevuse ning järgiksid relvarahu tingimusi.
Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee president Pedro Agramunt kutsus mõlemaid pooli üles austama relvarahu ning jätkama rahuläbirääkimisi. Samuti kutsus ta üles tõmbama Armeenia väe okupeeritud Aserbaidžaani aladelt tagasi vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele.
Islami Koostööorganisatsioon mõistis hukka "Armeenia vägede rünnaku  Aserbaidžaani okupeeritud alade piiridele" ja Jerevani "austuse puudumise ühepoolse relvarahu vastu", mille Bakuu oli välja kuulutanud.
CSTO juhi kõneisik Nikolai Bordjuža teatas, et konflikt tuleb lahendada läbirääkimiste teel ning Aserbaidžaani pool "viib olukorra ja konflikti eskaleerumiseni".

OSCE Minski grupp ja selle juhtriigid
OSCE Minski grupp – Grupi juhtriigid väljendasid ühisavalduses "sügavat muret relvarahu suuremastaabiliste rikkumiste vastu, mis toimuvad Mägi-Karabahhi konfliktipiirkonna kontrolljoonel", mõistsid karmilt hukka jõukasutuse ja "kahetsesid asjatut inimelude kaotust, sealhulgas tsiviilelanikkonnas".

Konflikti on hukka mõistnud ka USA, Venemaa, Valgevene, Saksamaa, Iraan, Kasahstan, Läti ja Norra.

Türgi president Recep Tayyip Erdoğan helistas Aserbaidžaani presidendile Ilham Alijevile ja avaldas kaastunnet langenud sõdureist "märtrite" surma puhul. Türgi välisministeerium mõistis hukka "Armeenia rünnaku tsiviilelanikkonnale" ja kutsus Armeeniat üles relvarahule. Türgi lubas samuti toetada Aserbaidžaani Mägi-Karabahhi kokkupõrgetes, teatades, et "Türgi toetab aserbaidžaanlasi Armeenia vastu lõpuni".

Viited

Välislingid
Raimo Poom Pingeline sõjanädalavahetus Mägi-Karabahhis. Kohalik tüli või suurem geopoliitiline mäng? EPL 4. aprill 2016
Silvia Pärmann Kuidagi teavad kõik kedagi, kes on sõjas lähedase kaotanud EPL 4. aprill 2016

Mägi-Karabahh
Armeenia ajalugu
Aserbaidžaani ajalugu
Sõjad
2016