Ämblikuvõrkkest

Ämblikuvõrkkestaks ehk arahnoideaks (ladina keeles arachnoidea mater) nimetatakse kesknärvisüsteemiga loomadel peaaju ja seljaaju ühte kesta.

Ämblikuvõrkkesta areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Roomajatel

Madudel
Madudel on ämblikuvõrkkesta vähe uuritud.

Imetajatel

Inimestel

Suuraju ämblikuvõrkkest
Ämblikuvõrkkest on kolmest ajukesta kihist keskmine. 

Kesta ja peakolju vahel paikneb aju-kõvakest (dura mater encephali) ja nende vahel on subduraalruum, mis sisaldab ajuvedelikku. 

Ämblikuvõrkkestale järgneb peaaju kattev pehmekest (pia mater) ja nende vahel on subarahnoidaalruum (cavitas subarachnoidealis), mis sisaldab aju ainevahetuses osalevat lümfitaolist ajuvedeliku.

Aju pehmekesta ja ämblikuvõrkkesta nimetatakse koos vahel ka leptomeningeseks. 

Ämblikuvõrkkest on õhuke, veresoonteta läbikumav leste. 

Ämblikuvõrkkestast sopistuvad veenide sisse kurrud- ämblikuvõrkkesta sõmervohandid (granulationes arachnoideae), nende kaudu imendub aju-seljaajuvedelik venoossesse vereringesse.

Seljaaju ämblikuvõrkkest

Seljaaju ämblikuvõrkkest (arachnoidea mater spinalis) on seljaajukestadest keskmine.

Patoloogia

Inimestel seostatakse ämblikuvõrkkestaga mitmeid haiguslikke seisundeid.
Ämblikuvõrkkestapõletik on arahnoidiit. 
Pehmekesta ja ämblikuvõrkkesta põletik on leptomeningiit. 
Subarahnoidaalne hemorraagia on ämblikuvõrkkestaalune verejooks. 

Ämblikuvõrkkestaga seostatakse ka hea ja pahaloomulisi kasvajaid.

Viited

Välislingid 

Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
 Sissekanne Terminologia Anatomicas
 A14.1.01.201: Arachnoidea mater. Ämblikuvõrkkest
 A14.1.01.204: Arachnoidea mater cranialis
 A14.1.01.218: Arachnoidea mater spinalis

Anatoomia
Meditsiin
Närvisüsteem
Neurobioloogia
Neuroloogia