Kõrgenenud vererõhk

Kõrgenenud vererõhk ehk hüpertensioon (ladina keeles hypertensio) on vereringe haiguslike seisundite ja häirete kompleks inimestel ja paljudel imetajatel, mil arterites on korduvate mõõtmiste tulemusel püsivalt normaalsest vererõhust kõrgem vererõhk ja selle tulemusel tekivad organismis muutused (sealhulgas patoloogilised), aga võivad kaasneda ka kriitilised olukorrad, mis vajavad kohest erakorralist meditsiinilist abi (hüpertensiivne kriis, kõrgrõhuline ajuhaigus, aordidissektsioon, kopsuturse jt).

Normaalseks peetav vererõhk sõltub konkreetsest indiviidist ja tema vanusest, soost, tervislikust seisundist, toitumisest, elukutsest, geneetikast jm teguritest.
Vererõhu mõõtmine on tundlik protsess ja sõltub paljuski ka mõõtmisseadmest. Näiteks on normaalne vererõhk kaelkirjakul (süstoolne vererõhk/diastoolne vererõhk) 280/180 mm/Hg.

Hüpertensioon võib olla ka indutseeritud ja põhjustatud ravimite (nt kemoteraapia ravimite) manustamisest.

Inimene

Kõrgvererõhkhaiguste klassifikatsioon Eestis
Kõrgvererõhkhaigusi (Morbi hypertensivi) klassifitseerivad Eesti tervishoiusüsteemis töötavad arstid RHK-10 alusel, peatüki IX (Vereringeelundite haigused) alampeatükkides, mida vajadusel täpsustatakse teistesse peatükkidesse klassifitseeritud alamjaotistega.

Kõrgvererõhkhaiguste rahvusvahelise klassifikatsiooni kohandused RHK-10 alamjaotistena

Vaata ka 
neerupealise hüpertensioon
hüpertensiivne kriis
hüpoksia
hüpotoonia
NYHA südamepuudulikkuse funktsionaalne klassifikatsioon 
reniin-angiotensiin-aldosteroonsüsteem (RAAS)  
südamepuudulikkus

Viited

Välislingid
Robert M. Carey.Hypertension and Hormone Mechanisms (Contemporary Endocrinology), Humana Press; 2007 edition (November 19, 2007), ISBN 978-1588294081 Google'i raamat veebiversioon vaadatud (26.09.2013) (inglise keeles)

Füsioloogia
Pulmonoloogia
Kardioloogia