Yangbeni keel

Yangbeni keelt kõneldakse peamiselt Kesk-Kamerunis. Seda nimetatakse ka kalongi, nuasue ja nukalonge keeleks . See kuulub Nigeri-Kordofani keelkonda (peetakse maailma suurimaks keelkonnaks ning Aafrikas kõneldakse selle keelkonna  keeli suurimal alal). 

Yangbeni keele rääkijaid on 2300: Kesk-Kamerunis, Mbamis, Bokitos. See keel on üks elujõulisemaid Kameruni keeli. Yangbeni keel koosneb kolmest dialektist: nukalonge, numende, nutanga.

Keel on kasutusel usulistel eesmärkitel ning keele kõnelejad ei usu, et prantsuse keel võiks asendada yangbeni keelt. Yangbeni keel kasutab ladina tähestikku.

Ortograafia

Yangbeni tähestik koosneb 16 konsonandist ning 7 täishäälikust.

A a, B b, D d, E e, ε ε, F f, G g, H h, I i, K k, L l, Mm, N n, Ny ny, Ŋ ŋ, O o, ɔ ɔ, P p, S s,
T t, U u, W w, Y y .

Yangbeni keelest järgneb peaaegu alati tähtedele N ja M konsonant, mis muudab sõnas häälduse nasaalseks.

/Ns/	[ns]	kiansε	-	maja		Sõna keskel tekib nasaalne hääldus.

Teine iseärasus yangbeni keeles on palatalisatsioon pärast konsonanti. Kui I-täht järgneb konsonandile, siis hääldub see peenendatult.

/Tj/	[tj]	tiεkiε	-	kuidas		Sõnas tekib palatalisatsioon pärast t-d ning k-d.

Keelel on neli kõnetooni. Kõrge toon, madal toon, langev toon ning tõusev toon.

Grammatika

Yangbeni keeles on ka eessõnu. Näiteks „na“, mis tähendab koos või sidesõna ja ning „á“, mis tähendab peal või sees. Kuid eessõna „á“ võtab enda ette k-tähe, kui järgnev sõna algab täishäälikuga (nagu inglise keele a/an).

Keeles kasutatakse samu kirjavahemärke ning samade tähendustega nagu eesti keeleski (nt punkt, hüüumärk, küsimärk). Samuti võib täheldada ütte eraldamist komaga.

Hεn 	Taat, 	    imεkuεl	kiak ?
Heh	isa, 	ma sulle tegin		mida?

Kuude ja päevade nimetused 

Jaanuar: pikítíkítie, oólí ú kutúan (o.1)		
Veebruar: siɛyɛ, oóli ú kándíɛ (o.2)
Märts: ɔnsúmbɔl, oóli ú kátátúɛ (o.3)
Aprill: mesiŋ, oóli ú kénie (o.4)
Mai: ensil, oóli ú kátánuɛ (o.5)
Juuni: ɔsɔn (o.6)
Juuli: efute (o.7)
August: pisuyú (o.8)
September: imɛŋ i puɔs (o.9)
Oktoober: imɛŋ i putúk,oóli ú kátíɛ (o.10)
November: makandikɛ (o.11)
Detsember: pilɔndɔ (o.12)

Esmaspäev: móndie (md, m)
Teisipäev: muányáŋmóndie (mw, m)
Kolmapäev: metúkpíápɛ (et, e)
Neljapäev: kúpélimetúkpiapɛ (kl, k)
Reede: feléte (fl, f)
Laupäev: séselé (ss, s)
Pühapäev: sɔndiɛ (sd, s)

Viited

Nigeri-Kongo keeled