Polli mõis

Polli mõis (saksa keeles Pollenhof) oli endisaegne rüütlimõis Karksi kihelkonnas Pärnu kreisis. Tänase haldusjaotuse järgi jääb mõisaansambel Viljandi maakonda Mulgi valda.

Ajalugu 
Polli mõis oli esilagu Karksi mõisa karjamõis. Polli sai iseseisvaks rüütlimõisaks 1724–1731. aastatel, mil Karksi mõisa edela- ja läänepoolsed 17 7/8 adramaa suurused alad eraldati. 1744. aastal kinkis Venemaa keisrinna Jelizaveta Petrovna mõisa oma ülemkantslerile krahv Aleksei Petrovitš Bestužev-Rjuminile, kes 1747. aastal müüs mõisa edasi Liivimaa maanõunik von Taubele. Taubede kätte jäi mõis enam kui 30 aastaks.

1780. aastal omandas Polli mõisa Liivimaalt pärit Otto Magnus von Dunten, kes 1787. aastal sai krahviks. Krahv pärandas mõisa oma pojale Carl Wilhelm von Duntenile. Nende perekonnanime järgi on Tallinnas nime saanud Tondi linnaosa. 

1826. aastal omandas Duntenite priiskava elustiili tagajärjel pankrotistunud mõisa 65 400 hõberubla eest kreissaadik George Constantin von Stryk (1797–1886), kes 1863. aastal pärandas mõisa oma nooremale pojale Edgar von Strykile (1848–1894), kelle surma järel sai mõisnikuks tema vennapoeg Friedrich Wilhelm von Stryk (1870–1934).

Mõisa peahoone ja Inglise stiilis park 
Mõisa kahekorruselise varaklassitsistlikku peahoone ehitasid 1770. aastatel Duntenid. Duntenite ümber ehitatud peahoone oli ühekorruseline, kõrge sokli ja keskosas ka kõrgema pealisehitusega tellishoone, mida kattis plekist katus. Samuti laiendasid Duntenid mõisaparki.

Strykid viisid mõisa heale järjele, tööl oli 104 teenijat ja elatise teenimise võimalust pakuti tuhandele talupojale. Riigitöö kõrvalt tegeles Stryk metsade majandamisega. Stryki noorim poeg Edgar von Stryk võttis 1887. aastal ette ulatuslikud peahoone rekonstruktsioonitööd. Peahoonele lisati ühte otsa poolümar tiib nagu Abja mõisas, pargipoolne otsafassaad sai pitoreskse uusgooti astmikviilu. Hoonele lisati kolm keerulise kujuga puitpitsilist väänkasvudesse uppunud varikatust. Siseruumides valmis uus söögisaal uusbarokse figuraalmotiividega kahhelahju, väärispuidust seinapaneelide, tahveluste ja kassettlaega. 1880. aastatel rekonstrueeriti mõisa Inglise stiilis vabakujundusliku moega 170 liiki puudega park 18 ha suurusel alal. Väidetavalt telliti pargi projekt Riia linnaaednikult Georg Kuphaldtilt. Pargituuma moodustavad kaks telge, üks viib härrastemaja ümbrusest pargisügavikku, teine otsafassaadilt langusega pargiaasale ja paisjärvele all orus. Parki ehitati mitmeid paviljone ja sildu, mis kahjuks pole säilinud. Korrastati mõisa suuri maakivist ja punastest tellistest majandushooneid.

Kõrvalhooned 
Polli mõisasüdames on palju kõrvalhooneid, mis moodustavad huvitava tervikliku mõisakompleksi. Ehitusväärtuslik on ümmarguse põhiplaaniga ja koonusekujulise algselt õlg, nüüd laastkatusega, võlvitud maakividest jääkelder. Suurt rohtaeda piiras pikk ja kõrge punastest tellistest kivimüür. Polli mõisa juurde kuulus lisaks suurtele tallidele ja aitadele ainulaadne koertemaja. See on väike ja dekoratiivne historitsistlik tellishoone. Hiiglasuures sõiduhobuste tallis oli kohti üle 124 hobusele.

Polli mõisa viinavabrik on massiivne ehitis historitsistlikus stiilis. Madalamale ühekordsele maakiviseintega poolkelpkatusega hoonele liitub kahekordne krohvitud seintega viilkatusega ehitis, mille nurgas on silmapaistev massiivsel soklil kõrge ahenev telliskivist korsten. Kõrval paikneb maakivist ja punastest tellistest viinaait, mis algselt oli ehitatud kui õlle- ja pesukoda. Viinavabriku kõrval on 19. sajandi lõpust pärinev viinameistri puitpitsi ja algupäraste konstruktsioonidega säilinud maakivisokli peale ehitatud viilkatusega puitmaja. 

Polli mõisaansamblisse kuulus ka sajandivahetusel lammutatud puitpitsiline puukuur, mis sarnanes tänini säilinud Õisu ja Loodi mõisate kuuridega, olid arvatavasti ühe meistri tehtud.

Polli mõis 20. ja 21. sajandil 
Polli Strykid on rahvatraditsiooni jäädvustunud ebameeldivate tegelastena, keda on oma teostes värvikalt kirjeldanud Polli vallamajas vallakirjutajana töötanud kirjanik August Kitzberg. Strykide käes püsis mõis kuni 1919. aasta maareformini. 1921. aastal avati häärberis põllumajanduskool, mis 1944. aastal reorganiseeriti Polli aiandustehnikumiks, mis 1947. aastal juba suleti. Nõukogude ajal tegutses mõisa peahoones Eesti Põllumajandusülikooli Aianduse ja Mesinduse Uurimise Instituut. Nüüdseks on Eesti Maaülikooli Polli Aiandusuuringute Keskus on mõisast välja kolinud ja jätkab teadustööd läheduses uues hoones.

Mõisa peahoone läks erakätesse 2003. aastal, paljud mõisa majandushooned on samuti eraomandis. Konsultatsioonibüroo Lainurm & KO kavandas mõisahoonetesse koolitus- ja arenduskeskust ning mõisa tallidesse külalistemaja, kõrtsi ja spaakompleksi.

Viited

Välislingid

 Epp Kangilaski, Polli mõis. Ajalooline õiend. (Tallinn: MKA,1984) https://register.muinas.ee/public.php?menuID=archivalmaterial&action=view&id=1860) (vaadatud 29.04.2023).
 Polli mõis http://entsyklopeedia.ee/artikkel/polli_mõis1, EE 12, 2003; muudetud 2013 (vaadatud 22.04.2023).

Viljandimaa mõisad
Mulgi vald
Karksi kihelkond
Strykide mõisad