Briti Betšuaanamaa

Briti Betšuaanamaa oli Suurbritannia kroonikoloonia, mis eksisteeris lühiajaliselt Lõuna-Aafrikas alates loomisest 1. septembril 1885 kuni liitmiseni Kapimaa kolooniaga 16. novembril 1895. Briti Betšuaanamaa pindala oli 133 190 km² ja rahvaarv 84 210. Tänapäeval on Briti Betšuaanamaa alad Lõuna-Aafrika Vabariigi koosseisus.

Ajalugu
Betšuaanamaa tähendas tsvaanade maad ning halduse lihtsustamiseks jaotati see kaheks osaks. Põhjaosa oli tuntud kui Betšuaanamaa protektoraat ja lõunaosa, st Molopo jõest lõunas asetsevad alad, kandsid Briti Betšuaanamaa kroonikoloonia nime. 1882. aastal lõi Betšuaanamaast lahku buuride Stellandi riik. Alates 1883. aastast nõudis ühiskondlik surve, et Briti valitsus võtaks midagi ette surumaks alla Betšuaanamaa piirkonna rahutusi.

29. oktoobril 1884 määras Briti valitsus Sir Charles Warreni Betšuaanamaa erikomisjonäri ametisse. 13. novembril hääletas Suurbritannia parlament programmi poolt, millega kulutati 675 000 naela (mis oleks tänapäeval umbes 32 miljonit naela) sõjalisteks operatsioonideks Betšuaanamaal. Warrenile anti luba värvata lisaks piirkonda saadetavatele Briti sõjaväelastele erikorras armeesse ka 1500 aafriklast. 4000-meheline sõjavägi, mida juhtis Sir Chareles Warren, saadeti Stellandi tagasi vallutama. 7. veebruaril 1885 jõudis salk Vryburgi, Stellandi pealinna. 8. aprillil 1885 saatis Warren Suurbritanniasse teate, et on Betšuaanamaa okupeerinud ning korra täielikult taastanud. Buuride vabariik varises ilma verevalamiseta.

30. septembril moodustati Stellandist ja teistest Molopost lõunas asetsevatest aladest Briti Betšuaanamaa. 1891 laienes piirkonda Lõuna-Aafrika tolliliit. 1895. aastal liideti need alad Kapimaa kolooniaga, mis kuulub tänapäeval Lõuna-Aafrika Vabariigi koosseisu, olles Mahikengi linna ümbritsevad alad.

Briti endised kolooniad
Aafrika ajalugu
Aafrika ajaloolised riigid
Aafrika uusaja riigid