Palavik

Palavikuks ehk püreksiaks nimetatakse normaalsest kõrgemat kehatemperatuuri. 
Harilikult seostatakse palavikku mõne haigusega ja seda peetakse haiguse sümptomiks. Nii näiteks algab Ebola viirushaigus gripile omaste sümptomitega: väsimusega, kõrge palavikuga (38,9 °C ja enam) koos külmavärinatega, liigesevaluga, lihasevaluga ja valuga rinnus, iiveldusega koos kõhuvalu, kõhulahtisuse, oksendamisega ja isutusega.

Palaviku korral tuleks kindlasti teha eristusdiagnoos ja võimalusel teha mitmed laboratoorsed uuringud, selgitamaks välja palavikku põhjustavad tegurid.

Inimesel loetakse normaalseks kehatemperatuuriks vahemikku 36,5–37,5 °C, kuid see on siiski varieeruv – inimesel võib kehatemperatuur digitaalse termomeetriga mõõtes olla ka 35,5 °C ja seega temperatuuri tõus 37 °C-ni näitab sellel inimesel juba kõrgemat palavikku.

Palavik üle 42 °C võib olla eluohtlik.

Palavikuga käivad tavaliselt kaasas loidus, isutus, unisus ja keskendumisraskused.

Palavikku mõõdetakse haiguste diagnoosimisel ka koduloomadel.

Mesilaste letaalne kehatemperatuur on 48–50 °C.

Metsloomadel sõltub kehatemperatuur nii elupaigast kui ka aastaajast. Nii on rästikute jaoks surmav kehatemperatuur 37 °C, mis toob kaasa ülekuumenemuse.

Tundmata päritoluga palavik 

Tundmata päritoluga palavikku põhjustavad mitmed pahaloomulised kasvajad – kroonilised leukeemiad, lümfoomid, metastaseerunud vähkkasvajad, neeruvähk, kolorektaalvähk, rinnanäärmevähk jt.

Vaata ka 
hüpertsütokineemia
ravimipalavik
palavikuunenägu

Välislingid 

 Margus Lember, Ene Anijalg, Tundmata päritoluga palavik, Eesti Arst 2009; 88(1):62–68, veebiversioon (vaadatud 30.09.2014)

Onkoloogia
Tervis