Askania dünastia

Askania dünastia () oli Saksa valitsejasugu, mida tunti nendele kuulunud kõige pikaajalisema valduse Anhalti järgi ka kui Anhalti dünastiat.

Oma nime said nad Ascania (või Ascaria) linnuse järgi, mis asus Ascherslebeni lähedal ja nimetati selle järgi. Linnus oli Askania krahvi residents, tiitel lisati hiljem Anhalti vürstide tiitlitele.

Ajalugu 
Varaseimat teadaolevat dünastia liiget, krahv Esico von Ballenstedti, on esimest korda ürikutes mainitud aastal 1036, ja ta arvatakse olevat Odo I tütrepoeg. Odolt päris suguvõsa suure kinnisvara Saksimaa idamargis.

Esico pojapoeg oli krahv Otto von Ballenstedt, kes suri aastal 1123. Otto abielu tõttu hertsog Magnuse tütre Eilikaga sai Askania suguvõsa pärandiks poole endiste Saksimaa hertsogite Billungite kinnisvarast.

Otto pojast, Albrecht Karust, tuli aastal 1139 ema pärandi abiga esimene Askania soost Saksimaa hertsog. Kuid varsti kaotas ta kontrolli Saksimaa üle oma rivaalile Welfide suguvõsast.

Siiski päris Albrecht aastal 1157 Brandenburgi margi selle viimaselt vendi valitsejalt, Pribislavilt, ja temast tuli esimene Askania soost markkrahv. Albrecht ja tema Askania soost järeltulijad saavutasid märkimisväärset edu maa ristiusustamisel ja saksastamisel. Piirialana saksa ja slaavi kultuuride vahel oli maa tuntud kui mark.

Aastatel 1237 ja 1244 asutati markkrahv Albrecht Karu pojapojapoegade Otto ja Johanni ühisvalitsemise ajal kaks linna, Cölln ja Berliin (hiljem ühendati need üheks linnaks, Berliiniks). Askania dünastia vapiloomad, punane kotkas ja karu, said ka Berliini vapiloomadeks.

Aastal 1320 jõudis Brandenburgi Askania liin lõpule.

Pärast seda, kui keiser aastal 1180 Saksimaa Welfi valitsejad võimult kukutas, naasis Askania dünastia valitsema Saksimaa hertsogkonda, mis oli keisri poolt vähendatud tema idapoolseks osaks. Siiski suutis Askania dünastia isegi Ida-Saksimaal kontrollida ainult piiratud ala, peamiselt Elbe jõe ääres.

13. sajandil eraldus hertsgkonnast Anhalti vürstkond ja hiljem jagunes ülejäänud riik Saksi-Lauenburgiks ja Saksi-Wittenbergiks. Askania dünastiad kahes sakside riigis jõudsid lõpule vastavalt aastatel 1689 ja 1422, kuid Askania suguvõsa jätkas valitsemist väiksemas Anhalti riigis ja selle erinevates alljaotustes kuni monarhia kukutamiseni aastal 1918.

Christian Augusti tütar Katariina Suur, Venemaa keisrinna aastatel 1762–1796, oli Askania suguvõsa liige.

Riikide loend, mida valitsesid Askania suguvõsa liikmed 

 Anhalti krahvkond, vürstkond ja hertsogiriik: u. 1100–1918
 Saksimaa hertsogkond ja kuurvürstkond: 1112, 1139–1142, 1180–1422
 Weimar-Orlamünde krahvkond: 1112–1486
 Brandenburgi markkrahvkond: 1157–1320
 Saksi-Lauenburg: 1269–1689
 Lüneburgi vürstkond: 1369–1388
 Anhalt-Bernburgi vürstkond ja hertsogkond: 1252–1468 ja 1603–1863
 Anhalt-Zerbsti vürstkond: 1252–1396 ja 1544–1796
 Anhalt-Ascherslebeni vürstkond: 1252–1315
 Anhalt-Kötheni vürstkond ja hertsogiriik: 1396–1561 ja 1603–1847
 Anhalt-Dessau vürstkond ja hertsogiriik: 1396–1561 ja 1603–1863
 Anhalt-Plötzkau vürstkond: 1544–1553 ja 1603–1665
 Anhalt-Harzgerode vürstkond: 1635–1709
 Anhalt-Mühlingeni vürstkond: 1667–1714
 Anhalt-Dornburgi vürstkond: 1667–1742
 Anhalt-Bernburg-Schaumburg-Hoym: 1718–1812
 Venemaa Keisririik: 1762–1796

Askania suguvõsa vapid

Valitsejaloendid

Esimesed 

 Esico († u. 1060)
 Adalbert (II) († u. 1080)
 Otto Rikas († 1123), Ballenstedti krahv
 Albrecht Karu († 1170), Ballenstedti, Ascherslebeni ja Anhalti krahv, Saksimaa hertsog, Nordmarki ja Lausitzi markkrahv, Brandenburgi markkrahv
 Siegfried I († 1113), Weimar-Orlamünde krahv, Reini pfaltskrahv
 Siegfried II († 1124), Weimar-Orlamünde krahv, Reini pfaltskrahv
 Wilhelm († 1140), Weimar-Orlamünde krahv, Reini pfaltskrahv (Weimar-Orlamünde läks Albrecht Karu kätte)

Askania soost Brandenburgi markkrahvid

Weimar-Orlamünde Askania soost krahvid

Saksimaa Askania soost hertsogid

Lüneburgi Askania soost vürstid

Askania soost Anhalti vürstid ja hertsogid

Anhalt-Aschersleben 

 1252–1266 Heinrich II Paks
 1266–1304 Otto I
 1266–1283 Heinrich III (oma venna Otto I kaasvalitseja)
 1304–1315 Otto II (vürstkond läks Halberstadti piiskopkonnale, aastal 1648 koos sellega Brandenburgi markkrahvkonnale)

Anhalt-Bernburg 

 1252–1287 Bernhard I
 1287–1318 Bernhard II
 1287–1291 Johann I (Bernhard II kaasvalitseja)
 1318–1348 Bernhard III
 1348–1354 Bernhard IV
 1354–1374 Heinrich IV
 1374–1404 Otto III
 1404–1420 Bernhard V
 1404–1415 Otto IV (Bernhard V kaasvalitseja)
 1420–1468 Bernhard VI
(maa läks Georg I kätte, aastal 1570 toimus pärimise kaudu ühinemine Anhaltiga, aastal 1603 toimus valduse jaotamine: Anhalt-Dessau, Anhalt-Bernburg, Anhalt-Köthen, Anhalt-Plötzkau ja Anhalt-Zerbst)
 1603–1630 Christian I
 1630–1656 Christian II
 1656–1718 Victor Amadeus
 1718–1721 Karl Friedrich
 1721–1765 Victor Friedrich
 1765–1796 Friedrich Albrecht
 1796–1834 Alexius Friedrich Christian (aastast 1806 hertsog)
 1834–1863 Alexander Carl (maa läks Leopold IV Friedrichile)

Anhalt-Bernburg-Schaumburg-Hoym 

 1707–1727 Lebrecht
 1727–1772 Viktor I Amadeus Adolf
 1772–1806 Karl Ludwig
 1806–1812 Viktor II Karl Friedrich

Anhalt-Harzgerode 

 1635–1670 Friedrich
 1670–1709 Wilhelm (maa läks tagasi Anhalt-Bernburgile)

Anhalt-Köthen 

 1382–1424 Albrecht III
 1424–1436 Adolf
 1424–1471 Waldemar IV (kaasvalitseja)
 1471–1508 Waldemar VI
 1471–1475 Albrecht V
 1475–1500 Philipp
 1508–1562 Wolfgang Usutunnistaja
 1562–1586 Joachim Ernst (aastal 1570 toimus pärimise kaudu ühinemine Anhaltiga, aastal 1603 toimus valduse jaotamine: Anhalt-Dessau, Anhalt-Bernburg, Anhalt-Köthen, Anhalt-Plötzkau ja Anhalt-Zerbst)
 1603–1650 Ludwig I
 1650–1653 August valitses oma vennapoja Wilhelm Ludwigi eestkostjana
 1653–1659 Leberecht ja Emanuel valitsesid oma nõo Wilhelm Ludwigi eestkostjana
 1650–1665 Wilhelm Ludwig (Anhalt-Kötheni liin hääbus, Anhalt-Plötzkau liin päris Kötheni trooni) 
 1665–1669 Leberecht
 1665–1670 Emanuel (oma venna Leberechti kaasvalitseja)
 1670–1690 Anna Eleonore, Stolberg-Wernigerode krahvinna (valitses oma poja Emanuel Lebrechti eestkostjana)
 1671–1704 Emanuel Lebrecht
 1704–1715 Gisela Agnes von Rath (valitses oma poja Leopoldi eestkostjana)
 1704–1728 Leopold
 1728–1755 August Ludwig (Leopoldi vend)
 1755–1789 Karl Georg Lebrecht
 1789–1812 August Christian Friedrich (aastast 1807 hertsog)
 1812–1817 Leopold III Friedrich Franz valitses alaealise Ludwig August Friedrich Emili eestkostjana
 1817–1818 Leopold IV Friedrich valitses alaealise Ludwig August Friedrich Emili eestkostjana
 1812–1818 Ludwig August Friedrich Emil (Anhalt-Köthen-Plötzkau liin hääbus. Anhalt-Köthen-Pleßi liin päris.)
 1818–1830 Friedrich Ferdinand
 1830–1847 Heinrich (Friedrich Ferdinandi vend ja viimane Anhalt-Kötheni hertsog)
Maad läksid Anhalt-Bernburgi ja Anhalt-Dessau liinidele (enamik Anhalt-Dessaule). Jaotus pidas silmas saabuvat Anhalt-Bernburgi liini hääbumist ja sellele järgnevat Anhalt-Dessau pärimisest loobumist.

Anhalt-Plötzkau 

 1544–1553 Georg III Õnnistatud (maad läksid tagasi Anhalt-Zerbstile)
 1611–1653 August (eraldumise läbi Anhalt-Bernburgile)
 1653–1654 Leberecht ja Emanuel (valitsesid oma venna Ernst Gottliebi eestkostjana)
 1653–1654 Ernst Gottlieb
 1654–1665 Leberecht ja Emanuel üheskoos (Anhalt-Kötheni omandamine; Anhalt-Plötzkau läks tagasi Anhalt-Bernburgile)

Anhalt-Köthen-Pleß 

 1755–1797 Friedrich Erdmann
 1797–1818 Ferdinand Friedrich
 1818–1830 Heinrich
 1830–1841 Ludwig (maad läksid tagasi Heinrichile, Anhalt-Kötheni hertsogile)
 1841–1847 Heinrich (pärandina vennapojale Hochberg-Fürstensteini krahvile Hans Heinrich X)

Anhalt-Zerbst 

 1252–1298 Siegfried I
 1298–1316 Albrecht I
 1316–1362 Albrecht II
 1316–1362 Waldemar I (kaasvalitseja)
 1362–1382 Johann II
 1362–1370 Waldemar II (kaasvalitseja)
 1382–1392 Waldemar III (kaasvalitseja)
 1382–1396 Sigismund I (kaasvalitseja)
 1382–1396 Albrecht III (valduste jaotamine: Anhalt-Köthen ja Anhalt-Dessau)
 1405–1474 Georg I
 1480–1508 Adolf
 1544–1551 Johann IV (aastal 1544 valduste jaotamine: Anhalt-Plötzkau, Anhalt-Dessau ja Anhalt-Zerbst)
 1551–1561 Karl
 1565–1570 Bernhard VII (kaasvalitseja)
 1561–1586 Joachim Ernst (aastal 1570 ühinemine pärimise kaudu, aastal 1603 jaotamine: Anhalt-Dessau, Anhalt-Bernburg, Anhalt-Köthen, Anhalt-Plötzkau ja Anhalt-Zerbst)
 1603–1621 Rudolf I (aastal 1603 valduste jaotamine: Anhalt-Dessau, Anhalt-Bernburg, Anhalt-Köthen, Anhalt-Plötzkau ja Anhalt-Zerbst)
 1621–1642 August von Anhalt-Plötzkau (valitses oma vennapoja Johanni eestkostjana)
 1621–1667 Johann VI
 1667–1674 Sophie Auguste von Schleswig-Holstein-Gottorf (valitses oma poja Karl Wilhelmi eestkostjana)
 1667–1718 Karl Wilhelm
 1704–1718 Johann Ludwig I (kaasvalitseja)
 1718–1742 Johann August
 1742–1747 Christian August
 1742–1746 Johann Ludwig II (kaasvalitseja)
 1747–1752 Johanna Elisabeth von Holstein-Gottorf (valitses oma poja Friedrich Augusti eestkostjana)
 1747–1793 Friedrich August
 1793–1796 Sophie Friederike Auguste von Anhalt-Zerbst (maad jaotati Anhalt-Dessau, Anhalt-Kötheni ja Anhalt-Bernburgi vahel)

Anhalt-Dessau 

 1382–1405 Sigismund I
 1405–1417 Waldemar V (oma venna Georg I kaasvalitseja)
 1405–1448 Sigismund II (oma venna Georg I kaasvalitseja)
 1405–1448 Albrecht VI (oma venna Georg I kaasvalitseja)
 1405–1474 Georg I (valduste jaotamine: Anhalt-Dessau ja Anhalt-Köthen)
 1474–1487 Sigismund III (kaasvalitseja)
 1474–1509 Georg II (kaasvalitseja)
 1474–1510 Rudolf IV (kaasvalitseja)
 1474–1516 Ernst (aastal 1544 valduste jaotamine: Anhalt-Plötzkau, Anhalt-Dessau ja Anhalt-Zerbst)
 1509–1561 Joachim
 1516–1551 Johann IV (kaasvalitseja)
 1530–1553 Georg III, Õnnistatud (kaasvalitseja)
 1561–1586 Joachim Ernst von Anhalt (aastal 1570 pärimise kaudu Anhalti ühendamine)
 1586–1618 Johann Georg I (aastal 1603 valduste jaotamine: Anhalt-Dessau, Anhalt-Bernburg, Anhalt-Köthen, Anhalt-Plötzkau ja Anhalt-Zerbst)
 1618–1660 Johann Kasimir
 1660–1693 Johann Georg II
 1693–1747 Leopold I, Vana Dessaulane
 1693–1698 Henriette Katharina, Johann Georg II lesk oma poja Leopold I eestkostjana
 1747–1751 Leopold II
 1751–1758 Dietrich (valitses oma vennapoja Leopold III eestkostjana)
 1751–1817 Leopold III Friedrich Franz, Isa Franz
 1817–1863 Leopold IV Friedrich

Anhalt

Askania soost abtissid

Gernrode klooster 

 1044–1046 Hazecha von Ballenstedt
 1221–1244 Sophia von Anhalt
 1267–1296 Mathilde I von Braunschweig
 1348–1374 Adelheid III von Anhalt
 1445–1463 Mechthild II von Anhalt
 1469–1504 Scholastica von Anhalt
 1565–1569 Elisabeth III von Anhalt
 1570–1577 Anna Maria von Anhalt
 1578–1581 Agnes Hedwig von Anhalt
 1586–1593 Dorothea Maria von Anhalt
 1593–1610 Sophia Elisabeth von Anhalt

Gandersheim klooster 
 1485–1504 Agnes III von Anhalt

Välislingid 
 An Online Gotha

Saksi-Anhalt
Saksamaa keskaeg
 
Dünastiad