MDMA

Metüleendioksümetamfetamiin ehk MDMA (3,4-metüleen-dioksü-N-metüülamfetamiin) on amfetamiini derivaat ja psühhoaktiivne aine, millel on stimulandi ja nõrga psühhedeelikumi omadused ja empaatiatunnet soodustav mõju.

Metüleendioksümetamfetamiin kuulub paljudes riikides, sealhulgas Eestis, narkootiliste ja psühhotroopsete ainete I nimekirja.

Toime

Suu kaudu võetud MDMA toime algab 20–60 minutit pärast sissevõtmist ja kestab 3–5 tundi, järelmõju kuni 24 tundi ja pohmelus kuni 72 tundi. MDMA võib tekitada eufooriat ja lähedustunnet teiste inimestega, suurenenud soovi teiste inimestega suhelda, neid puudutada ja kallistada. MDMA tõstab energiataset, vähendab väsimustunnet, und ja söögiisu, võib vähendada ärevust ja anda kerge psühhedeelse efekti (nt meeletajude intensiivistumine).

Katsed rottidega näitasid, et pärast MDMA manustamist suurenes veres märgatavalt oksütotsiini sisaldus.

Uimasti farmakoloogiline koostis

Enamikus riikides, sealhulgas Eestis, on MDMA tarvitamine ebaseaduslik.
MDMA illegaalse uimastina on rahva seas tuntud nimetusega ecstasy (lühendid "E", "X" ja "XTC"). Biokeemiliste analüüside põhjal sisaldasid ecstasy tabletid 1980. ja 1990. aastatel peaaegu alati MDMA-d.

Aastatel 1999–2005 laboratoorselt testitud ecstasy tablettidest 39% sisaldasid toimeainena MDMA-d ja 15% olid segud MDMAst ja teistest ainetest.

Selle nime all ebaseaduslikus käibes olevad tabletid ja kapslid sisaldavad sageli lisaks MDMA-le või selle asemel teisi aineid, millest osad võivad olla ohtlikult mürgised. Ka pulbri kujul leviv MDMA (kasutajate seas tuntud kui "Molly") ei pruugi vastupidi kasutajate seas levinud eelarvamusele kuigi puhas olla.

Ohtlikkus

Öistel tantsupidudel MDMA tarvitajaid ohustavad mitmesugustest lisanditest ja aseainetest tingitud kõrvaltoimed, näiteks võivad nad tunda üleväsimust ja ülekuumenemist, neid võib tabada hüponatreemia ja veekaotus, samuti veekaotuse ja ülekuumenemise vältimiseks ette võetud ülemäärasest veejoomisest tingitud elektrolüütide kontsentratsiooni häire (veemürgitus). Pärast tarvitamist võib esineda meeleolu langust, väsimust ja pohmelust, mis võivad kesta mitmeid päevi. On andmeid MDMA tarvitamise võimaliku neurotoksilisuse kohta. MDMA kahjustavad mõjud mälule, unele, vaimsele tervisele ja serotoniinisüsteemile on teadlastevahelise vaidluse objektiks
.

MDMA võib anda ohtlikke koostoimeid serotoniinisüsteemi mõjutavate ravimite ja uimastitega, nt serotoniini tagasihaarde inhibiitoritega (SSRI) (mille hulka kuuluvad enamus levinud antidepressante) ja monoamiini oksüdaasi inhibiitoritega (MAOI) (nt ayahuascas sisalduvad harmiin ja harmaliin; mõned antidepressandid, nt moklobemiid) .

Kasutamine psühhoteraapias

Psühhoteraapias on katsetatud MDMA kasutamist abistava vahendina. Käimas on kliinilised katsetused MDMA kasutamiseks traumajärgse stressihäire ja ärevuse ravis.

Viited

Välislingid 
Garland A. Campbell, Mitchell H. Rosner, The Agony of Ecstasy: MDMA (3,4-Methylenedioxymethamphetamine) and the Kidney, August 2008, doi:10.2215/CJN.02080508CJASN November 2008vol. 3 no. 6 1852-1860, Veebiversioon (vaadatud 07.04.2014) (inglise keeles)

Narkootilised ained
Psühhofarmakoloogia
Farmaatsia