Hemipeenis

Hemipeenis (inglise keeles hemipenis) soomuseliste seltsi isasloomade üksik ja või paarissuguti, ka kopulatsioonielund, mis kopulatsioonil, läbi kloaagi nende kehast välja sopistub. Hemipeenisele omistatakse oluline bioloogline roll soomuseliste seksuaalsel käitumisel (nende kaudu ei väljutata uriini) nagu territooriumi märgistamine, paaritumisrituaalid jt. Sigimisel sisestavad isased korraga üksnes ühe hemipeenise emase hemikliitorisse.<ref>Laurence M. Klauber. ], Transactions of the San Diego Society of Natural History. San Diego: Volume 10, nr. 17, lk 323, 1946 Veebiversioon (vaadatud 18.09.2013) (inglise keeles)</ref>

Erinevatel liikidel on ka hemipeenise kuju ja suurus erinev. Enamik neist on hemipeenis varustatud ogade ja konksukestega, mille suurus on liigiti erinev, nii on Arizona perekonna liigi Arizona elegans isasloomadel hemipeenis (üks) osaliselt kaetud 0,5–1 mm suuruste punktikestega.Jean-Claude Monney REPTILES (pdf)
<ref>Laurence M. Klauber. [http://archive.org/stream/cbarchive_51374_theglossysnakearizonawithdescr1905/theglossysnakearizonawithdescr1905#page/n13/mode/2up], Transactions of the San Diego Society of Natural History. San Diego: Volume 10, nr. 17, lk 323, 1946 Veebiversioon (vaadatud 18.09.2013) (inglise keeles)</ref> Mõnel liigil ja/või perekonnal, näiteks rästikutel on ka kummagi paarilise hemipeenise ots harunenud kaheks. 

Isastel lõgismadudel on kaks kahe otsaga sugutit, mis kloaagist välja sopistununa sarnanevad keskaegse oganuiaga millel tahapoole suunatud konksud küljes. John Sparks arvab, et hemipeenise varustatus mitmesuguste ogade ja konksukestega takistab isasloomade paarissuguti enneaegset väljatulekut emaslooma kopulatsioonielundist. Sarnaselt garanteerivad näiteks konksude põhjustatud rebendid selle, et emasloom ei sooviks käimasoleval sigimisperioodil enamates kopulatsiooniaktides osaleda ja isaslooma seemnerakkudel on võimalus edasi kantud saada.   

 Mõlemasoolised maod 

Mitme maoliigi, nagu Bothrops insularis, Pareas stanleyi ja Pseudoficimia frontalis emastel madudel on tuvastatud samuti toimiv hemipeenis.

 Vaata ka 
Suguti

 Viited 

Kirjandus
M. Allaby (1992) "The Concise Oxford Dictionary of Zoology". 213 lk. ISBN 0-19-286093-3
R. McNeill Alexander (1981) "The Chordates" ISBN 978-0521236584

 Välislingid 
P.Ax,Multicellular Animals: Order in Nature - System Made by Man, lk 241, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 18.09.2013) (inglise keeles)
Bulletin of The Natural History Museum Zoology Series,[http://cluster.biodiversitylibrary.org/b/bulletinofnatura682natur/bulletinofnatura682natur.pdf Hemipenial variation in the African snake genus Crotaphopeltis Fitzinger, 1843, (Serpentes, Colubridae, Boiginae), THE NATURAL HISTORY MUSEUM, VOLUME 68, NUMBER 2, 28 NOVEMBER 2002, ISSN 0968-0470, Veebiversioon (vaadatud 23.09.2013) (inglise keeles)
Marcovan Porto, Marco Antonio de Oliveira, Lorenzo Pissinatti, Renata Lopes Rodrigues, Julio Alejandro Rojas-Moscoso, José Carlos Cogo, Konradin Metze, Edson Antunes, César Nahoum, Fabíola Z. Mónica, Gilberto De Nucci,The Evolutionary Implications of Hemipenial Morphology of Rattlesnake Crotalus durissus terrificus (Laurent, 1768) (Serpentes: Viperidae: Crotalinae), June 26, 2013, Veebiversioon (vaadatud 28.09.2013) (inglise keeles)

Roomajate anatoomia
Soomuselised