Dannenbergi krahvkond

Dannenbergi krahvkond (saksa: Grafschaft Dannenberg) oli lään Saksimaa hertsogiriigis. Selle südamaa oli suuresti identne tänapäeva Samtgemeinde Elbtalaue alaga Põhja-Saksamaal.

Selle ajaloolised juured lähevad tagasi 12. sajandi keskpaika, kui Heinrich Lõvi asutas Ida koloniseerimise (Ostsiedlung) ajal viis krahvkonda (Holstein, Ratzeburg, Schwerin, Dannenberg ja Lüchow), Elbe jõesuust Brandenburgi margi lõunapiirini, et kaitsta tema territooriumi uusi alasid ja piire.

Dannenbergi krahvkonda on ürikutes esmamainitud aastal 1153; selle esimene krahv (aastani 1169) oli Volrad I von Dannenberg. Ta tuli Edlerite aadliperekonnast Salzwedelist. Krahvkond kestis aastani 1303, kui viimane krahv Nikolaus von Dannenberg andis kõik oma õigused Elbe ja Jeetzeli jõe vahel hertsog Otto Rangele, ja ürikutes on seda viimati mainitud aastal 1311.

Ajalugu 

Tol ajal elasid talunikud ja käsitöölised krahvilossi ümber ning tekkis Dannenbergi küla, kuigi nimi Dannenberg oli varem olemas. Aastatel 1223 kuni 1225 hoidis krahv tänapäevani säilinud lossitornis (Valdemari torn) vangistuses Taani kuningat Valdemar II ja tema poega, kelle oli siia toonud Heinrich von Schwerin. Aastal 1303 loovutas viimane krahv Nikolaus krahvkonna 40 margase aastarendi eest Braunschweigi ja Lüneburgi hertsogile Otto Rangele. Sealt alates kuulus endine krahvkond Lüneburgi vürstkonnale. Aastal 1306 suri Dannenbergi liin välja. 15. sajandi alguses jagati Dannenberg taas välja kui hüvitise vorm uuele liinile, kuid valitsev hertsog Celles säilitas konkreetsed suveräänsed õigused.

Sugupuu 

 Volrad I, Edlerite aadliperekonnast Salzwedelist, Friedrich von Salzwedeli vend, esimene Dannenbergi krahv, ürikutes Dannenbergi krahvina aastatel 1153–1166, kuid arvatavasti valitses 1145–1169
 Heinrich I, 1169–1209 Dannenbergi krahv
 Volrad II, suri arvatavasti aastal 1226 lahingus Valdemar II vastu Rendsburgi juures, 1207–1226 Dannenbergi krahv; abiellus krahv Bernhard II von Wölpe kolmanda tütre Jutta von Wölpega
 Heinrich III, 1233–1237 Dannenbergi krahv
 Heinrich II, 1203–1236 Dannenbergi krahv; abiellus Adolf III von Holsteini tütrega
 Bernhard I, suri arvatavasti 1266/67, aastast 1276 on ülestähendus surmast, 1227–1266 Dannenbergi krahv; abiellus Schwerini krahvinnaga
 Heinrich V, suri enne 1303. aastat, mainitud ka Grabow krahvina, Dannenbergi krahv umbes aastatel 1273–75
 Adolf II, suri enne 1303. aastat, mainitud ka Dömitzi krahvina, Dannenbergi krahv umbes 1273. aastal
 Volrad IV, viimane ülestähendus aastast 1306
 Johann, suri enne 1306. aastat
 poeg
 Bernhard II, suri enne 1303. aastat, Dannenbergi krahv umbes aastatel 1283–1293
 Gunzel
 Nikolaus, Dannenbergi krahv umbes aastatel 1289–1303, viimane Dannenbergi krahv aastal 1303, viimati mainitud aastal 1311
 tütar; abiellus Johann Gans zu Putlitziga
 Adolf I, suri aastal 1266/67, 1245–1266 Dannenbergi krahv; abiellus Matildaga, kes suri umbes aastal 1259
 Volrad III
 Friedrich, Dannenbergi krahv umbes aastatel 1274–1285
 Bernhard III
 tütar; abiellus Helmhold III von Schweriniga
 Matilda, nunn Püha Lorenzi kloostris, Magdeburgis
 tütar
 Heinrich IV, kanoonik
 Gerburge
 Sophie

Saksimaa hertsogiriik
Saksimaa ajalugu