Cucuteni-Tripilja kultuur

Cucuteni-Tripilja kultuur (ka Cucuteni kultuur, Tripilja kultuur või Tripolje kultuur) on neoliitikumi ja halkoliitikumi arheoloogiline kultuur, mis asus 4800–3000 eKr aladel Karpaatidest Dnestri ja Dneprini tänapäeva Rumeenia, Moldova ja Ukraina aladel, kokku enam kui 35 000 ruutkilomeetril. Kultuur on saanud nime kahe asula järgi: Cucuteni Rumeenias ja Tripilja Ukrainas.

Tripilja faasides BII, CI ja CI-II rajasid Cucuteni-Tripilja kultuuri inimesed kiviaegse Euroopa suurimaid asulaid, millest mõnes oli ligi 1600 ehitist. Enamik Cucuteni-Tripilja asustusest koosnes siiski väikestest tihedatest asulatest, mis asusid üksteisest 3-4 kilomeetri kaugusel ning paiknesid peamiselt Sireti, Pruti ja Dnestri jõeorgudes.

Üks Cucuteni-Tripilja kultuuri silmapaistvaid jooni oli asulate regulaarne hävitamine, iga üksiku ehitise eluiga oli ligikaudu 60–80 aastat. Asulate mahapõletamise eesmärgi kohta on mitmesuguseid teooriaid. Mõned asulad taastati korduvalt varasemates paikades, säilitades vanemate hoonete kuju ja orientatsiooni. Poduri asulas Rumeenias on leitud 13 asustuskihti, mis rajati paljude aastate vältel üksteise peale.

Viited

Ukraina esiajalugu
Kiviaeg
Rumeenia ajalugu
Moldova ajalugu