Sahha (Jakuutia) Vabariigi Oiunski-nimeline riiklik preemia

Sahha (Jakuutia) Vabariigi Oiunski-nimeline riiklik preemia, varem Jakuudi ANSV Oiunski-nimeline preemia kirjanduse, kunsti ja arhitektuuri valdkonnas, on Sahha riiklik auhind silmapaistva panuse eest Sahha riigiehituse ja kultuuri arendamisel, samuti väljapaistva kirjandus- või kunstiteose eest. 

Oiunski-nimelist riiklikku preemiat antakse välja 1966. aastast. Auhind on nimetatud Platon Oiunski auks. Auhind määratakse Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea korraldusega ning laureaadi nimi kuulutatakse välja vabariigi aastapäevaks – 27. aprilliks. Auhinnaga kaasneb rahaline preemia.

Laureaate
1966 – Afanassi Munhalov, graafikatööde eest
1967 – Sofron Danilov, romaani eest
1968 – Natalja Hristoforova, balletirollide eest 
1968 – Aleksei Popov, balletirollide eest
1970 – Dmitri Sivtsev (Suorun Omolloon), draamanäidendi eest
1972 – Anegina Iljina-Dmitrijeva, kontserttegevuse eest
1972 – Gennadi Baišev, balletirollide eest
1974 – Varvara Jakovleva, ooperirolli eest
1974 – Gavriil Bojeskorov, kirjandusuurimuse eest
1976 – Vladimir Deržavin, jakuudi eepose tõlkija vene keelde (ta on ka Kalevipoja tõlkinud)
1978 – Semjon Kurilov, kahe romaani eest
1978 – Dmitri Savvinov, mitme arhitektuuriteose eest
1980 – Nikolai Berestov, mitme heliteose eest
1980 – Ivan Stepanov, mitme ooperirolli eest
1982 – Amma Atštšõgõia, Lev Tolstoi Sõja ja rahu tõlkimise eest jakuudi keelde
1982 – Innokenti Sleptsov ja Georgi Germogenov, Oiunski-nimelise kirjandusmuuseumi hoone arhitektuuri eest
1984 – Innokenti Potapov, kahe kunstiteadusliku raamatu eest
1986 – Vassili Solovjov, romaani eest
1988 – Stepanida Borissova, kahe rolli eest teatris
1988 – Junona Upholova, kontserttegevuse eest
1993 – Avksenti Mordinov, Platon Oiunski kirjanduspärandi uurimise eest
1993 – Vassili Jakovlev, ajaloolise romaani eest
1993 – Fjodor Jefimov, panuse eest Platon Oiunski kirjanduspärandi säilitamisel
1994 – Galina Krivošapko, tegevuse eest dirigendina
1995 – Ivan Spiridonov, kirjanduskriitika-alaste tööde eest
1995 – Mihhail Gabõšev, suure panuse eest Suures Isamaasõjas hukkunud jakuutide mälestuse jäädvustamisel
1995 – Gavriil Kolessov, panuse eest jakuudi kultuuripärandi säilitamisel – olongho "Djurulujar Njurgun Bootur" ("Дьурулуйар Ньургун Боотур", 'Tarmukas Njurgun Bootur') täisteksti ettekandmine 1968. aastal Leningradi heliplaadifirmas Meloodia
1998 – Marina Popova, kontserttegevuse eest 
2000 – Aiaal Ammossov, teatrirolli eest 
2000 – Vladimir Fjodorov
2001 – Eduard Pahhomov, kahe mälestussamba skulptuuritöö eest 
2001 – Oksana Abramova, balletirolli eest Luikede järves
2002 – Savva Tarassov, Shakespeare'i teoste "Macbeth", "Hamlet" ja "Kuningas Lear" tõlkimise eest jakuudi keelde
2003 – Pjotr Zahharov, mitme skulptuuriteose loomise eest
2003 – Natalja Posselskaja, balletialase pedagoogikatöö eest
2004 – Sardana Oiunskaja, Platon Oiunski loomingupärandi uurimise eest
2005 – Zahhar Stepanov, heliloomingu eest
2005 – Jegor Neimohhov, Nikita Aržakov Innokenti Ammossov ja Stepan Sivtsev filmi "Žuravli nad Ilmenem" ("Журавли над Ильменем") loomise eest
2005 – Vassili Ivanov, Agafja Zahharova, Jevdokija Izbekova ja Jelena Protodjakonova, aitasid kaasa jakuudi kangelaseepose Olongho tunnistamisele UNESCO poolt inimkonna vaimse kultuuripärandi nimistusse kuuluvaks
2011 – Aleksandr Žirkov, Jefim Stepanov jt, autorite rühma koosseisus kolmeköitelise "Antologija Sahha teatra" ("Антология Саха театра") väljaandmise eest 
2013 – Nikolai Luginov, ajaloolise triloogia loomise eest
2013 – Andrei Tšikatšjov, panuse eest Sahha kujutava kunsti arengusse
2014 – Jelena Sleptsova, ajaloolise romaani eest
2015 – Pjotr Sleptsov, keele- ja kirjandusteadusalase uurimistöö eest 
2016 – Varvara Okorokova, filoloogiaalase uurimistöö eest

Viited

Välislingid
Laureaadid. sakha.gov.ru

Sahha auhinnad