Harilik apteegitill

{{Taksonitabel 
| nimi           = Harilik apteegitill
| värvus = taimed
| seisund        = 
| seisundi_süsteem  = 
| seisundi_ref      =
| pilt           = Finocchio.jpg
| pildi_seletus  = 
| pildi_laius    = 250 px
| riik           = Taimed Plantae
| hõimkond       = Katteseemnetaimed Magnoliophyta
| klass          = Kaheidulehelised Magnoliopsida
| selts          = Sarikalaadsed Apiales
| sugukond       = Sarikalised Apiaceae
| perekond       = Apteegitill Foeniculum
| perekonna_autor = 
| liik             = Harilik apteegitill 
| binaarne         = Foeniculum vulgare
| binaarse_autor   = Mill.,
| levikukaart      = 
| sünonüümid       =  * Anethum dulce DC. 
 Anethum foeniculum L. 
 Anethum minus Gouan 
 Anethum panmori Roxb. 
 Anethum panmorium Roxb. ex Flem. 
 Anethum pannorium Roxburgh.
 Anethum piperitum Ucria
 Anethum rupestre Salisb. 
 Ferula foeniculacea Nuttall
 Foeniculum azoricum Mill.
 Foeniculum capillaceum Gilib.
 Foeniculum commune Bubani nom. illeg.
 Foeniculum divaricatum Griseb
 Foeniculum dulce Mill. 
 Foeniculum foeniculum (L.) Karst. nom. inval., nom. inadmiss., illeg. tautonym
 Foeniculum giganteum Lojac. 
 Foeniculum officinale Allioni 
 Foeniculum officinale All. var. silvestre  Alef., 1866
 Foeniculum pannorium (Roxb.) DC.
 Foeniculum piperitum (Ucria) C.Presl 
 Foeniculum rigidum Brot. ex Steud.
 Foeniculum scoparium Quézel 
 Foeniculum subinodorum Maire jt
 Foeniculum vulgare Hill
 Foeniculum vulgare L.
 Foeniculum vulgare subsp.silvestre (Alef.) Janchen
 Foeniculum vulgare subsp.piperitum (Ucria) Cout.
 Foeniculum vulgare subsp.sativum (C. Presl) Janch. ex Holub
 Foeniculum vulgare subsp.subinodorum (Maire jt) Ibn Tattou
 Foeniculum vulgare var. capillaceum (Gilib.) Burnat
 Foeniculum vulgare var. dulce Miller
 Foeniculum vulgare var. inodorum Maire
 Foeniculum vulgare var. piperitum (Ucria) Batt.
 Foeniculum vulgare var. silvestre C.Presl, 1826
 Foeniculum vulgare var. subinodorum (Maire jt) Maire
 Ligusticum foeniculum (L.) Crantz, 1767
 Ligusticum foeniculum (L.) Roth, 1788
 Meum foeniculum (L.) Spreng.
 Meum piperitum Schult. 
 Ozodia foeniculacea Wight & Arn. 
 Selinum foeniculum (L.) E.H.L.Krause
 Seseli dulce (DC.) Koso-Pol.
 Seseli foeniculum (L.) Koso-Pol.
 Seseli piperitum Koso-Pol.
 Tenoria romana Schk. ex Spreng. 
}}

Harilik apteegitill ehk fenkol (Foeniculum vulgare) on sarikaliste sugukonda apteegitilli perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. Taime on nimetatud ka apteegitilliks ja ristiköömneks.

Harilik apteegitill on tänapäeval tuntud varsköögivili, ürt ja ravimtaim.

Nomenklatuur, taksonoomia ja süstemaatika

Ladinakeelse nimetuse autoriks loetakse šoti päritolu inglise aednikku ja botaanikut Philip Millerit (botaaniline autorilühend Mill.), kes kirjeldas taime 1768 raamatus "Gardeners Dictionary".

Hariliku apteegitilli botaaniline nimetus on Foeniculum vulgare Mill. (vahel ka Foeniculum vulgare Miller).

Harilik apteegitill on sarikalaadsete seltsi sarikaliste sugukonna apteegitilli perekonna taimeliik.

Botaaniline lühikirjeldus

Kultuuris on harilik apteegitill kaheaastane taim. Taim võib kasvada 1–2 m kõrguseks.

Vars on apteegitillil harunev ja lehed asetsevad varrel vaheldumisi.

Õied on väikesed ja kollast värvi. Viljad silinderjad.

Alamliigid ja varieteedid

Euroopa farmakopöas eristatakse kaht varieteeti: var vulgare ja var dulce, mida nimetatakse vastavalt mõruks ja magusaks ristiköömneks (apteegitilliks) või magusaks ehk vürtsifenkoliks ja köögivilja- ehk salatifenkoliks.

Botaanikud aga jaotavad apteegitilli alamliike ja varieteete järgmiselt:Foeniculum vulgare subsp. piperitum (Ucria) Cout.) – kibe apteegitillFoeniculum vulgare subsp. vulgare – aed-apteegitill Foeniculum vulgare subsp. vulgare var. azoricum (Mill.)Thell) – salat-apteegitill (sibul-apteegitill, itaalia apteegitill, bolonja apteegitill) (sordid: De Florencia, Orion, Romy)Foeniculum vulgare subsp. vulgare var. dulce (DC.) Batt. et Trab) – magus apteegitillFoeniculum vulgare subsp. vulgare var. panmorium – india apteegitill.

Hariliku apteegitilli genotüübid: FNL-41, FNL-46, RF-101, RF-125, RF-143, RF-178, FNL-37, FNL-38, FNL-39, FNL-40, FNL-41, FNL-42, FNL-43, FNL-44, FNL-45, GF 11(C), RF 101 (C), RF 205 (C) jt.

Levik

Looduslikult kasvavad apteegitillid Portugalis, Hispaanias (sh Baleaaridel), Alžeerias, Egiptuses, Liibüas, Marokos, Tuneesias, Afganistanis, Iraanis, Iisraelis, Jordaanias, Liibanonis, Süürias, Türgis, Kaukasuses, Gruusias, Pakistanis, Ukrainas (sh Krimmis), Albaanias, Bosnia ja Hertsegoviinas, Bulgaarias, Horvaatias, Kreekas (sh Kreetal), Itaalias (sh Sardiinia, Sitsiilia), Montenegros, Prantsusmaal (sh Korsikal).

Kultuuri kasvatatakse Indias, Jaapanis, Lõuna-Aafrikas, USA-s ja ka Eestis.

Saadused
 Harilik apteegitill rahvameditsiinis 

Hariliku apteegitilli lehti, varsi, mugulaid ja vilju on kasutatud pikka aega mitmesuguste haiguslike seisundite korral paljude riikide rahvameditsiinis.

Apteegitillisaadusi on kasutatud kõhuvalu korral, antiemeetikumina, artriidi, vähktõve, väikelaste gaasivalu, konjunktiviidi, kõhukinnisuse, mürgistuste, kõhulahtisuse, palaviku, täiskasvanute gaasivaevuste, maovalu, gastriidi, unetuse, soole ärritussündroomi, neeruvaevuste, diureesi, leukorröa, maksavalude ja suuhaavandite korral, ka menstruatsiooni vereeritust soodustava ainena (emmenagoog) ja lahtistina.

 Apteegitilliravimid 

Apteegitilliravimid on hariliku apteegitilli alamliikide ja/või apteegitilli osade varieteetide kuivatatud viljad ja neist valmistatud eeterlikud õlid, mida kasutatakse taimesaaduste tervistavatele omadustele toetudes droogina.

Apteegitilli vilju kogutakse küpsemise algul. Ravimitoormeks kogutakse alguses soovitatavalt sarikate keskmises osas olevaid vilju 10–20 päeva varem kui äärmistes osades olevaid vilju ja/või lõigatakse kogu taim. "Viljakobarad" seotakse kokku kimpudeks ja riputatakse varjulisse kohta kuivama. Kui need on kuivanud, siis kolgitakse seemned välja, puhastatakse prahist ja säilitatakse õhukindlalt suletud nõus kuni 2 aastat.
  
Euroopa farmakopöa eristab mõru apteegitilli kuivatatud vilju (foeniculi amari fructus) ja magusa apteegitilli kuivatatud vilju (foeniculi dulcis fructus).

Samuti eristatakse mõru apteegitilli eeterlikku õli (foeniculi amari aetherolum), mis peab sisaldama vähemalt 4% eeterlikku õli ja magusa apteegitilli eeterlikku õli (foeniculi dulcis aetherolum), mis peab sisaldama vähemalt 2% eeterlikku õli.

Eeterlik õli ja selle preparaadid on vastunäidustatud ülihappese gastriidi korral ja rasedatele. Puhast eeterlikku õli ei tohi anda väikelastele – õli võib põhjustada kõrispasmi ja hingeldamist ja mõjutada kahjulikult väikelapse kesknärvisüsteemi.

 Apteegitill kulinaarias 

Apteegitill on söödav. Seda võib tarvitada värskelt või kulinaarse töötluse ja või kuivatamise järel. Süüakse varsi, lehti, õisi, vilju ja juuri.

Viited

Kirjandus
 An Herb Society of America Fact Sheet An Herb Society of America Fact Sheet Fennel
 Fennel variety & cultivar list

 Rahvameditsiinis ja teadusuuringutes
 Shamkant B. Badgujar, Vainav V. Patel, ja Atmaram H. Bandivdekar, Foeniculum vulgare Mill: A Review of Its Botany, Phytochemistry, Pharmacology, Contemporary Application, and Toxicology, BioMed Research International, 2014 väljaanne (2014), Article ID 842674, 3. august 2014, 32 lehte
 Table 2: Nutrients found in dried fennel (USDA, USA).
 Table 5: Traditional and contemporary applications of Foeniculum vulgare.
 Table 6: Volatile compounds present in essential oil of Foeniculum vulgare.
 Table 8: Details of pharmacological/biological activities reported from Foeniculum vulgare.
 Table 9: Antibacterial, antimycobacterial, antifungal, and antiviral studies carried out on Foeniculum vulgare.

 Meditsiiniliselt olulise taimena -tervistavad väited
 T. K. Lim, "Edible Medicinal And Non-Medicinal Plants: Volume 5, Fruits", 2013, lk 36–58, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 18.05.2015) (inglise keeles)

 Biokeemiline koostisFoeniculum vulgare Mill. ssp. vulgare var. azoricum: 
M. Koudela, K. Petříková, Nutritional compositions and yield of sweet fennel cultivars – Foeniculum vulgare Mill. ssp. vulgare var. azoricum (Mill.) Thell, Hort. Sci. (Prague), 35, 2008 (1): 1–6

 Foeniculum vulgare Miller
 European Medicines Agency, ASSESSMENT REPORT ON FOENICULUM VULGARE MILLER, London, 21. veebruar 2008Foeniculum vulgare subsp. vulgare var. dulce'' (magus apteegitill)
 European Medicines Agency, COMMITTEE ON HERBAL MEDICINAL PRODUCTS,COMMUNITY HERBAL MONOGRAPH ON FOENICULUM VULGARE MILLER SUBSP. VULGARE VAR. DULCE (MILLER) THELLUNG, FRUCTUS, London, 6. august 2007

 Kulinaarias
 Tiiu Väinsaar, Apteegitill teeb õnnelikuks, Maaleht, 7. august 2008
 Pille Hermann, Apteegitill toob leevendust, 12. oktoober 2014

Välislingid 
 

Sarikalised
Eesti kultuurtaimed
Köögiviljad