Meldova tsässon

Meldova tsässon on Nahtsi (Anastassia) tsässon Setumaal Setomaa vallas Polovina külas, Obinitsa külast 5 kilomeetrit idas.

Üldandmed
Tsässon on pühitsetud Anastassiale. 11. november ehk nahtsipäev on lisaks Meldovale tsässonapühaks veel Uusvada, Rokina, Serga, Küllätüvä ja Säpina tsässonas.
Rahvapärimuse järgi ehitas selle Saava Kirillov, kes leidnud sealt Anastassia ikooni ning otsustanud pühamu rajamise kasuks, kuna ümbruses puudus Anastassiale pühitsetud kabel. Anastassia (setu keeles Nahtsi) on kirikupärimuses märter, kellest setud räägivad kui naiste kaitsjast ja tervisepühakust. Saava lapselaps Gabril Kirillov remontis tsässonat ning ühtlasi asendas katusel olnud risti uuega.

Ehituslikud andmed
Hoone ei ole riikliku kaitse all. On heas ehituslikus seisukorras. Hoone tõenäoline ehitusaeg on 1753. aasta (Läänelaid jt 2005). Tsässon on väike, nelinurkse põhiplaaniga männipuidust koerakaelatapiga ristpalkehitis, millel on üks siseruum (u 5 m2) ja lahtine eeskoda. Tsässona välismõõdud on 382 (p) x 256 (l) cm koos eeskojaga, sellest eeskoda on 83 cm. Eeskojal on saelõigetega profileeritud püstlaudadest piire. Väravat pole eeskojal ilmselt kunagi olnud. Uksepostid on kirvega käsitsi tahutud. Ukseleht koosneb kahest kirvega käsitsi tahutud väga laiast põõnadele kinnitatud plangust. Trepina kasutatakse sissepääsu ees olevat kaht maakivi. Hoone kõrgus maakividest vundamendist sarika ja seina ühenduskohani on 1,77 m. Osa palke on aja jooksul välja vahetatud. Tsässon on seest ja väljast laudisega katmata. Hoone loodeseinas on ühe ruuduga puitaken. Kaguseinas eelviimase ülemise palgi sees asub võimalik endine pajaauk.
Lae- ja põrandatalad puuduvad. Põranda moodustavad pealt kirvega tahutud poolpalgid, mille läbimõõt on keskmiselt 12–17 cm. Poolpalgid on tapitud otsaseintesse. Suure tõenäosusega on põrand algupärane. Algselt on hoonel olnud laudkatus, millele osutavad pärlinkonstruktsiooniga roovid ja varasemad fotod.
Praegu on hoonel kahekordne kuuselaastust katus. Varasemad pärlinroovid on asendatud tahutud lattidest roovidega. Katusel asub ka kõrge metallist keevitatud rist, mis paikneb ümaral kuplil. Praegune rist on tehtud 1990. aastail katusevahetuse ajal vana risti eeskujul.

Sisustus
Piki tagumist seina on palkide vahele kinnitatud laiast lauast ikoonilaud. Ikoonilaual paiknevad ikoonid, mis on kaetud eri tehnikates valmistatud pühaserättidega: villasest lõngast kootud rätt, maalitud rätt ja peenlinane sissekootud mustriliste otstega pühaserätt. Ikoonilaual on ka kaks küünlajalga. Ikoonilaua ees, keset tsässonat asub laud. Laest ripub lihtne õlilamp. Taga- ja külgseintele on riputatud trükitud ikoone ja pühapilte.
1974. aasta inventeerimisel on üles tähendatud mitmed tsässonas paiknenud ikoonid, millest enamus on nüüdseks kadunud: erak Serafimi kujutisega ikoon, usukannataja Anastassia ja püha Paraskeva kujutisega ikoon, kahe pühaku kujutisega ikoon, Petseri Jumalaema kujutav ikoon (koopia Petseri Jumalaema originaalist, mille trükiluba saadi 10. märtsil 1887. aastal Moskva tsensorilt). Väga huvipakkuvana on nimetatud kujude seina ees laes rippuvat õlilampi (lampatka), mis on tehtud helehallist portselanist ja tumepunasest klaasist.

Vaata ka
Tsässonate loetelu

Viited

Kirjandus
Meldova. Nahtsi (Anastassia) tsässon. - Jaanus Plaat, Arne Maasik. Õigeusu kirikud, kabelid ja kloostrid Eestis. Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn 2011. Lk 884-887

Tsässonad
Setomaa vald