Kaputsiinahv

Kaputsiinahv (Cebus) on Lõuna-Ameerikast pärit ahvide perekond, mis kuulub haploriinsete primaatide alamseltsi. Varasema klassifikatsiooni järgi olid graatsilised ja robustsed kaputsiinahvid ühes perekonnas, kuid 2011. aastal uuendati süstemaatikat ja robustsed kaputsiinahvid eraldati omaette perekonda Sapajus. Kaputsiinahvid on laialt levinud primaadid, kelle levila on Kesk-Ameerika märgadest rannikumetsadest Argentina põhjaosariikideni. Nad on 30–56 cm pikad, kusjuures saba võib olla kehapikkune.

Etümoloogia
Kaputsiinahvid on nimetuse saanud katoliikliku frantsisklaste kerjusordu alamordu kaputsiini munkade järgi, kel tavaks kanda pruuni mungarüüd suure kapuutsiga.

Liigid

Perekonnas Cebus on neli liiki.

Graatsiline kaputsiinahv, Cebus

 Valgenägu kaputsiinahv, Cebus albifrons
 Ecuadori kaputsiinahv, Cebus albifrons aequatorialis
Cebus albifrons albifrons
 Šokipea kaputsiinahv, Cebus albifrons cuscinus
 Trinidadi valgenägu kaputsiinahv, Cebus albifrons trinitatis
Cebus albifrons unicolor
 Vahelduv kaputsiinahv, Cebus albifrons versicolor
Valgepea kaputsiinahv, Cebus capucinus
 Kaapori kaputsiinahv, Cebus kaapori
 Kiilupeaga kaputsiinahv, Cebus olivaceus

Uue klassifikatsiooni järgi on robustsed kaputsiinahvid eraldi perekonnas Sapajus.

Robustne kaputsiinahv, Sapajus

 Mustpea, pruun või tupsuline kaputsiinahv, Sapajus apella
 Guajaana kaputsiinahv, Sapajus apella apella
Sapajus apella fatuellus
 Suurpea kaputsiinahv, Sapajus apella macrocephalus
 Margarita saare kaputsiinahv, Sapajus apella margaritae
Sapajus apella peruanus
Sapajus apella tocantinus
 Blond kaputsiinahv, Sapajus flavius (taasavastatud liik)
 Musttriip kaputsiinahv, Sapajus libidinosus
Sapajus libidinosus juruanus
Sapajus libidinosus libidinosus
Sapajus libidinosus pallidus
Sapajus libidinosus paraguayanus
 Must kaputsiinahv, Sapajus nigritus
Sapajus nigritus cucullatus
Sapajus nigritus nigritus
 Harikaputsiinahv või robustne tupsuline kaputsiinahv, Sapajus robustus
 Kuldkõht kaputsiinahv, Sapajus xanthosternos

Intelligentsus
Kaputsiinahvid kuuluvad Ameerika intelligentsemate ahvide hulka, mistõttu kasutatakse neid palju laborites, varem ka tänavameelelahutuses. Pruun ehk tupsuline kaputsiinahv on eriti tähelepanuväärne, sest on üks vähestest mitteinimahvidest, kes on pikalt, mitme põlve jooksul, kasutanud tööriistu (üle 30 aasta). Kaputsiinahvid valivad araraunade söömist jälgides kõige rohkem valmis viljad, joovad pähkli vedela sisu ära ning viskavad selle siis koos viljaga maha, justkui kaotaks selle vastu huvi. Kui pähklid on aga mõne aja pärast kuivanud ja rabedaks muutunud, korjavad kaputsiinahvid need uuesti üles ning viivad suure lameda kivi juurde, kuhu on kogunud ka jõest leitud kive. Kasutades lamedat kivi alasina ja jõekive haamrina, purustavad nad pähklid ja söövad selle sisu. Noored kaputsiinahvid õpivad seda vanadelt kogenumatelt ahvidelt, kuid neil võib kuluda kuni 8 aastat, et ise pädevaks saada. On tõestatud, et see pole uudishimulik, vaid etteplaneeritud ja tasu nimel tehtav käitumine.

2005. aastal tehti eksperiment, kus uuriti kaputsiinahvide võimet kasutada raha. Pärast mitmekuist treeningut hakkasid ahvid käituma viisil, mis näitas nende arusaama rahast kui vahetusvahendist. Sarnaselt inimestega reageerisid nad ratsionaalselt hinnatõusudele ja püüdsid vältida kahjusid. 

Moskiitohooajal kasutavad kaputsiinahvid sajajalgseid ja teatud taimede lehti loodusliku putukatõrjevahendina, hõõrudes neid oma karvastikule ja seljale.

Eneseteadlikkus
Kui kaputsiinahvidele näidata peegelpinda, siis on nende reaktsioonist aru saada, et nad ei pea peegelpilti teiseks isendiks. Siiski ei pruugi nad aga mõista, et see on nende endi peegeldus. 

Peeglikatse kolm etappi:
 Kaputsiinahvidele näidati samast soost tundmatut ahvi läbipaistva tõkke taga.
 Kaputsiinahvidele näidati samast soost tuttavat ahvi läbipaistva tõkke taga.
 Ahvidele näidati peegelpilti.

Esimeses etapis olid emased ahvid närvilised ja vältisid kontakti, isased tegid ähvardavaid liigutusi. Teises etapis ei reageerinud ei enamik isastest ega emastest ahvidest. Peegelpilti nähes tegid emased ahvid sõbralikke liigutusi ja vaatasid pikalt silma. Isased olid aga segaduses või häiritud ning mõni püüdis isegi toast põgeneda.

Viited

Esikloomalised