Väliseestlaste eesti keel

Väliseestlaste eesti keel on väliseestlaste räägitav eesti keel, mis sageli erineb suuremal või vähemal määral Eesti NSV normikohasest eesti keelest: selles ei esine pärast 1930. aastaid lisandunud russisme.

Väliseestlaste keel on pagulusse viidud  1930. aastate eesti keel, kuid hiljem ilmnesid vaesumise ja assimileerumise ilmingud.

Väliseestlastele on omane kakskeelsus: peale eesti keele räägivad nad ka elukohamaa riigikeelt või peamist keelt.

Eesti keelt kasutavad väliseestlased enamasti kodus, aga ka teiste eestlastega suhtlemisel, nt (välis)eestlaste seltsides.

Üldise trendina on väliseestlaste eesti keel muutunud sõnavaralt ja stiililt piiratumaks, sage on rektsioonivigade tekkimine.

Väliseestlaste eesti keelele panid aluse 1940. aastate alguses Eestist lahkunud inimesed.

Viited

Kirjandus
A. Roos. Morfologiska tendenser vid språklig interferens med estniska som bas. – Acta Universitatis Upsaliensis. Studia Uralica et Altaica Upsaliensia, 12. Uppsala, 1980
R. Raag. Lexical Characteristics in Swedish Estonian. – Acta Universitatis Upsaliensis. Studia Uralica et Altaica Upsaliensia, 13. Uppsala, 1982
R. Raag. Estniskan i Sverige. Uppsala, 1983
L. Lindström (toimetaja). Väliseestlaste keelest. Tartu, 1998

Välislingid
"Eestlased ja eesti keel välismaal" Koostanud ja toimetanud Kristiina Praakli ja Jüri Viikberg, Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2010
"Väliseestlased ja nende eesti keel" vaatmik (2008)
"Väliseestlased ja nende keel. Pidepunkte uurimisloost" Jüri Viikberg, Kristiina Praakli

Välis-Eesti
Eesti keel