Kuumalaine

Kuumalaine on elus- ja eluta looduse suhtes harjumuspärasest pikema ajavahemiku jooksul toimiv harjumuspärasest välisõhu temperatuurist märkimisväärselt kõrgem temperatuur, mille mõjud eluslooduse kestmajäämisele võivad olla letaalsed. Kuumalainete tagajärjel on maailmas hukkunud väga palju elusolendeid.

Kuumalained võivad tekitada põuda, soodustada metsatulekahjusid ja elektrikatkestusi.

Globaalne soojenemine toob kaasa kuumalainete intensiivsuse ja sageduse kasvu.

Euroopa 2003. aasta kuumalaine puhul hinnati hukkunute arvuks umbes 72 000 inimest ja 2010. aasta Venemaa kuumalaine (mis kutsus esile ulatuslikud maastikupõlengud) puhul hinnati hukkunute arvuks üle 55 000 inimese.

Maailm

2015

2019 
2019. aasta suvel tõusis õhutemperatuur Indias ja Pakistanis kuni poolesaja kraadini Celsiuse järgi.

Kuumalained 1901–2010

2021

Venemaa
Moskva õhutemperatuur (34,8 °C) ületas 2021. aasta 23. juunil 1901. aastal registreeritud rekordtemperatuuri, milleks oli 34,7 °C.

Kanada

2021. aasta juuni lõpul mõõdeti Lyttonis Briti Columbias Kanadas rekordiline õhutemperatuur 46,6 °C.

2022
 2022. aasta Euroopa kuumalained
 Ühendkuningriigi 2022. aasta kuumalaine

2023
Kerberose kuumalaine

Eesti
Eesti oludes on kuumalaine kriteeriumid järgmised:
ohtlik – ööpäeva maksimumtemperatuur 30 °C ja üle selle kahe ööpäeva vältel (haaratud 30% territooriumist);
eriti ohtlik – ööpäeva maksimumtemperatuuri püsimine 30 °C ja üle selle juures kolme ja enama ööpäeva vältel (haaratud 30% territooriumist).

Erakordselt ohtliku kuumalainega kaasnevad keskkonnakahjustused on inimeste hukkumine ja sideliinide katkemine.

Senine Eesti kuumarekord on 35,6 kraadi, mitteametlikes kohtades on mõõdetud ka kuni 38 kraadi.

Vaata ka
 Külmalaine

Viited

Välislingid

 Esimene kuumalaine, Riigi Ilmateenistus, 8. juuni 2011
 Ettevaatust – kuumalaine!, Virumaa Teataja, 9. juuni 2011
 Alys Davies. Heatwave: Warnings of 'heat apocalypse' in France. BBC News, 18. juuli 2022

Meteoroloogia
Loodusnähtused