Eksoplaneet

Eksoplaneet on planeet, mis ei tiirle ümber Päikese, vaid mõne teise tähe, tähe jäänuki või pruuni kääbuse. Praeguseks on avastatud üle mitme triljoni eksoplaneedi (2017. aasta 1. detsembri seisuga oli 3710 planeeti 2780 planetaarsüsteemis). Kosmoses leidub ka planeete, mis ei tiirle ühegi tähe ümber. Kui selline planeet on aga gaasist hiidplaneet, loetakse see tihti väikese massiga pruuniks kääbuseks (nagu seda on WISE 0855−0714).

Kepleri kosmoseteleskoobiga on avastanud paar tuhat võimalikku eksoplaneeti, millest 11% võib olla väärpositiivne tulemus. Keskmiselt on iga tähe kohta vähemalt üks planeet. Umbes iga viienda päikesesarnase tähe ümber tiirleb elu võimaldavas piirkonnas, maasuurune planeet. Arvatakse, et lähim selline täht asub Maast 12 valgusaasta kaugusel. Oletades, et Galaktikas on 200 miljardit tähte, tähendab see, et Galaktikas võib olla 11 miljonit elu võimaldavat maasuurust planeeti; kui nende hulka lugeda ka punased kääbused, tõuseks planeetide arv 40 miljonini. Ematäheta planeete võib Galaktikas olla triljoneid.

Kõige lähem eksoplaneet võib olla Alpha Centauri Bb, ent selle planeedi olemasolu ei ole veel päris kindel. Peaaegu kõik tänapäevaks avastatud eksoplaneedid asuvad Galaktikas, kuid leidub ka mõningaid tõendeid võimalike galaktikaväliste planeetide olemasolust. 2014. aasta märtsi seisuga on kõige väiksema massiga eksoplaneet PSR B1257+12 A, mis on peaaegu kaks korda massiivsem kui kuu. NASA eksoplaneetide arhiivis toodud planeetidest on kõige massiivsem DENIS-P J082303.1-491201 b, mis on umbes 29 korda massiivsem kui Jupiter. Mitme planeedi definitsiooni järgi on see aga planeedi jaoks liiga massiivne ja seetõttu võib tegu olla hoopis pruuni kääbusega. Eksoplaneetide hulgas leidub planeete, mis paiknevad ematähele nii lähedal, et teevad selle ümber tiiru vaid mõne tunniga, ja planeete, mis on nii kaugel, et ühe tiiru tegemine võtab tuhandeid aastaid. Mõni asub ematähest nii kaugel, et on raske väita, kas planeet on ematähega gravitatsiooniliselt seotud või mitte.

Eksoplaneetide avastamine on andnud hoogu juurde Maa-väliste tsivilisatsioonide otsingutele, seda eriti planeetide puhul, mis tiirlevad ematähe ümber elu võimaldavas piirkonnas, kus on võimalik vedela vee (ja seega ka elu) olemasolu planeedi pinnal. Planeedi elukõlbulikkuse määramisel on aga olulised ka hulk muid tegureid.

Märkused

Viited

Välislingid
 

Planeedid