Zeelandi krahvkond

Zeelandi krahvkond oli Saksa-Rooma riigi krahvkond Madalmaades. See hõlmas ala Schelde ja Maasi deltas, mis laias laastus vastab tänapäeva Hollandi Zeelandi provintsile. Zeelandi krahvkond ei hõlmanud Zeelandi Flandria piirkonda, mis oli Flandria osa; teisalt, praegune Zeelandi provints ei sisalda Sommelsdijki, mis oli ajalooliselt Zeelandi krahvkonna osa.

Zeelandi valitsejad 
Flandria krahvid, 1012–1167
Flandria ja Hollandi krahvide kondomiinium, 1167–1256
Hollandi ja Zeelandi krahvid, 1256–1572
Zeelandi staadid, 1572–1795

Ajalugu 

Ala on alati olnud oma tugevamate naabrite, Hollandi krahvkonna, Hainaut' krahvkonna ja Flandria krahvkonna saak. Aastal 1012 läänistas keiser Heinrich II Zeelandi Prantsuse Flandria krahvile Balduin IV-le, misjärel valitseti mõlemat krahvkonda personaalunioonis, mida põhjapoolne Holland alguses vaidlustas. Aastal 1167 puhkes krahvkondade vahel sõda, misjärel tunnistas Hollandi krahv Floris III Flandria krahvi Filipsi ülemvõimu Zeelandis. Hollandi krahv Floris IV (1222-1234) vallutas Zeelandi, mida alates Willem II pojast, krahv Floris V-st aastal 1256 valitseti personaalunioonis Hollandiga.

1323. aasta Pariisi lepinguga Flandria ja Hainaut-Hollandi vahel taganes Flandria krahv nõuetest Zeelandile ja tunnistas Hollandi krahvi Zeelandi krahvina. Sellele vaatamata jäi Zeeland eraldi haldusüksuseks, mis omakorda oli Hollandi krahvide halduses.

Aastal 1432 annekteeriti see Burgundia hertsogi Philippe Hea poolt ja sai Burgundia Madalmaade osaks. Pärast Burgundia Marie surma aastal 1482 oli Zeeland vastavalt Senlise lepingule üks Seitsmeteistkümnest provintsist, mida haldasid Habsburgid ja mis aastal 1512 ühendati Saksa-Rooma riigi Burgundia ringkonda.

Pärast Kaheksakümneaastast sõda oli Zeeland üks aastal 1581 rajatud Hollandi Vabariiki ühendatud provintsidest. Nii enne kui ka pärast Hollandi iseseisvumist jagas Zeeland mõningaid institutsioone Hollandi ja Lääne-Friisimaa staatidega, nagu ülemkohus, Hollandi, Zeelandi ja Lääne-Friisimaa ülemnõukogu, pärast eraldasid põhjapoolsed provintsid end keisrivõimust ja Mecheleni suure nõukogu alluvusest.

Pärast generaalstaatide loomist aastal 1583 sai esindukogu kohaks esialgu Middelburg. Aastast 1585 alates kogunes see Haagis. Olles (teoreetiliselt) sõltumatu (osa)riik, lakkas Zeelandi krahvkond olemast Bataavia Vabariigi ajal aastal 1795, kui sellest sai departemang. Üheskoos Zeeuws-Vlaandereniga moodustab see täna Zeelandi provintsi.

Zeelandi krahvkonna linnad 

Hääleõiguslikud linnad, tähtsuse järjekorras:

 Middelburg (1217) 
 Zierikzee (1248) 
 Reimerswaal (1374) aastani 1574 hääletas Zeelandi staatides
 Goes (1405)
 Tholen (1366)
 Vlissingen (1315) hääletas Zeelandi staatides aastast 1574 alates
 Veere (1355) hääletas Zeelandi staatides aastast 1574 alates

Väikelinnad (puudus koht Zeelandi staatides):

 Arnemuiden (1574)
 Brouwershaven (1477)
 Domburg (1223)
 Kortgene (1431)
 Sint Maartensdijk (1491)
 Westkapelle (1223)

Vaata ka 

 Hollandi krahv

Hollandi ajalugu
Saksa-Rooma riigi valdused