Berends

Berends oli Liivimaa ja Eestimaa aadlisuguvõsa.

Ajalugu
Berendsi suguvõsa päritolu on jäänud ebaselgeks. 1675. aastal tõstis Rootsi kuningas Karl XI major Jakob Berendsi (suri pärast 1689) aadliseisusse, kuid rüütelkonda teda ei introdutseeritud. Tema järeltulijad võeti 1797. ja 1798. aastal Liivimaa ning 1820. aastal Eestimaa rüütelkonna matriklisse. Suguvõsa kustus ilmselt XX sajandil.

Suguvõsa liikmeid
Jakob von Berends (suri pärast 1689), ooberstleitnant, Volmari komandant
Michael von Berends (1669−1710), Daugavgrīva ja Aloja pastor
Johann Gustav von Berends (1736−1806), brigadir, mõisavaldaja
Eduard Ludwig Friedrich von Berends (1816−1867), kolleegiuminõunik, Vladimiri kubermangu postimeister, mõisaomanik
Axel Ewald Julius von Berends (1846−1904), Venemaa diplomaat
Eduard Karl Fabian Jakob von Berends (1875−1934), 1. järgu kapten

Mõisavaldused

Eestimaa:
Kiikla (Kieckel) (1847−1853), Nõmmküla (Nömküll) (1840−1842 pandi-, 1842−1903 pärusvaldus)
Liivimaa läti distrikt:
Drabeši (Drobbusch) (1676−1684, pandivaldus), Ķēči (Fossenberg) (1794−1832, pandi- ja pärusvaldus)

Viited

Kirjandus
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Livland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929. Lk 964-971.
Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 18 .

Välislingid
Berendsi suguvõsa aadlivapp
Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust

Eestimaa matrikliaadel
Liivimaa matrikliaadel
Rootsi introdutseerimata aadel