Riia Jakobi eesti kogudus

Riia Jakobi eesti kogudus oli Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistooriumi Liivimaa konsistooriumipiirkonnas, Riia linnas asunud Riia Jakobi kirikus tegutsenud luterlik kirikukogudus.

Riia eesti kogudust on mainitud ajalooürikutes 1777. aastal, kuid kuni 1870. aastani tegutses kogudus koos Riia Jakobi kiriku saksa, rootsi ja soome kogudustega, seejärel aga kogudus iseseisvus.

Koguduse õpetajad
1726– Johan Forsman, eesti koguduse pastor(õpetaja);
1777– Johann Ytter
–1814 Johan Adolph Ytter
1814–1825 pastori koht vakantne
1825–1835 Gustav Reinhold Robert Taubenheim,
1835–1865 Otto August von Jannau
1865–1906 Jakob Heinrich Rudolf Zinck;
1907–1914 Eduard Terras
1913–1919 Teodor Tallmeister
1923–1938 Arnold Häusler

Riia Jakobi kiriku kellamees oli Viljandimaalt pärit Kikka Jaak, kelle Riias sündinud nooremast pojast Kristjan Jaak Petersonist sai Eesti kunstluule rajaja. 

Riia Jaani kiriku altarit ehib tänaseni Johann Köleri maal “Halastus”.

Vaata ka
Riia Jaani eesti kogudus

Välislingid
Arnold Häusler. "Riia Eesti Ew.=Lut. kirik ja kogudus". Eesti Kirik nr 41, 13. oktoober 1927. Lk 325-326; nr 42, 20. oktoober 1927. Lk 331-334

Välislingid
Eesti kogudus, www.saaga.ee-s

Riia ajalugu
Eestlased Lätis
Eesti kultuur Lätis
Väliseesti kogudused