Hõlmikpuu (perekond)

Hõlmikpuu (Ginkgo L.) on hõlmikpuuliste sugukonda kuuluv puude perekond. Perekonna tüüpliik on hõlmikpuu (Ginkgo biloba L.).

Hõlmikpuud olid laialt levinud mesosoikumis (245 miljonit – 65 miljonit aastat tagasi): nende fossiile on leitud kogu põhjapoolkeral polaarjoonest kuni Vahemereni ning Põhja-Ameerikast Hiinani.

Hõlmikpuude fossiilseid lehti, näiteks Gingko sibirica, Ginkgo concinna, Ginkgo polaris ja Ginkgo paradiantoides, on leitud laidaldaselt ka praegusel Siberi alal.

Nomenklatuur ja taksonoomia

Saksa loodusteadlane, arst ja maadeuurija Engelbert Kämpfer (ka Kaempfer) (16. september 1651 – 2. november 1716), puutus hõlmikpuuga (Ginkgo) Nagasakis kokku oma Jaapani reisi ajal 1690. aastal. Teda peetakse Ginkgo esmakirjeldajaks. ("Amoenitates Exoticae", 1712). Carl von Linné lähtus liiginimetuse koostamisel Kaempferi kirjeldustest.

6. detsembril 1796 esines briti botaanik James Edward Smith Linné Ühingu ees ettekandega "XXVII. Characters of a new Genus of Plants named SALISBURIA", milles pakkus välja uueks taimeperekonna nimeks Salisburia – Richard Anthony Salisbury auks.

Liike
Retsentne liik
Ginkgo biloba L. - hõlmikpuu 

Väljasurnud liigid

Etümoloogia

Saksa loodusteadlane, arst ja maadeuurija Engelbert Kämpfer (ka Kaempfer) (1651–1716) puutus hõlmikpuuga (Ginkgo) Nagasakis kokku oma Jaapani reisi ajal aastatel 1689–1691. Tema „imelikku hääldust“ (transkriptsiooni jaapani keelest ladina keelde) teoses "Amoenitates Exoticae" (1712) "-kgo" peetakse mõnede allikate kohaselt veaks, täpsem oleks olnud Ginkio või Ginkjo Teiste allikate kohaselt oli Kämpferi transkriptsioon korrektne. Ta kasutas jaapanikeelse aprikoosi märgina kas Kjoo või Kjo. 

Linné lähtus teaduslikul nimepanekul tema kirjeldustest ja jaapani keele osas võis ta eksida.(Hegi, 1981; Masing, 1986; viidanud Sander, Elliku ja Paivel, 3:1990)

Saksa botaanik ja paleobotaanik Karl Mägdefrau (1907–1999) proovis oma teoses “Paläobiologie der Pflanzen” (1942) taastada algse Ginkyô.

Viited

Välislingid
Toshiyuki Nagata, Ashley DuVal & Peter R. Crane, Engelbert Kaempfer, Genemon Imamura and the origin of the name Ginkgo, TAXON, 64 (1), veebruar 2015: 131–136
Wolfgang Michel, On Engelbert Kaempfer’s “Ginkgo”, Research Notes (Fukuoka, 6 detsember 2005)
 Felix Widder, Rechtschreibung des Namens „Ginkgo", 1948 
 Sissekanne fossilworks-is
 Sissekanne ITIS-es

Hõlmikpuud