Inimese ja arvuti vaheline suhtlus

Inimese ja arvuti interaktsioon (IAI) kujutab endast uuringuid, planeerimist ja disaini inimeste (kasutajate) ja arvutite vahelises suhtluses.
Seda peetakse arvutiteaduste, käitumisteaduste, disaini ja muude teadusharude ristumiskohaks.
Mõiste käsitleb seda, et erinevalt teistest piiratud kasutusalaga tööriistadest (nagu näiteks haamer – kasulik, et lüüa naelu seina), on arvutil palju kordi rohkem valdkondi, kus seda kasutada. Arvuti ja inimese vahel toimub avatud dialoog.

Kuna IAI uurib inimest ja masinat koos, vajab selle uurimine oskusi nii arvuti- kui ka inimteadustes. Arvutiteadustes on vajalikud teadmised arvutigraafikast, operatsioonisüsteemidest, programmeerimiskeeltest ja arenduskeskkondadest. Inimteadustes on vajalikeks teadusharudeks suhtlemisteooria, graafilise ja tööstusliku disaini erialad, lingvistika, sotsiaalteadused ja kognitiivne psühholoogia. Projekteerimisoskuse ja disainimeetodite teadmine on samuti vajalikud.

Tähelepanu IAI juures on oluline, sest halvasti disainitud kasutajaliidesed võivad põhjustada palju ootmatuid probleeme. Klassikaline näide selle kohta on Three Mile Islandi õnnetus. See oli tuumaõnnetus, mille põhjustajaks peetakse halvasti disainitud kasutajaliidest. Sarnaselt sellega on juhtunud õnnetusi lennunduses, kus osad lennukitootjaid otsustasid paigutada juhtnupud mittestandardselt. Kuigi muudatused olid kooskõlas inimese ja masina vahelise suhtluse reeglitega, olid piloodid harjunud standardse paigutusega. Teoreetiliselt hea idee andis seeläbi vastandlikke tulemusi.

Eesmärgid

IAI põhieesmärk on parandada arvuti ja inimese koostalitlust, muutes arvutid paremini kasutatavaks ja kasutajate vajaduste järgi paindlikumalt reageerivaks.

Täpsemalt:
 Kasutajaliideste väljatöötamise meetodid ja protsessid (näiteks: antud on kasutusjuht ja kasutajate rollid, tuleb disainida parim võimalik kasutajaliides arvestades piiranguid, optimeerides soovituid omadusi nagu kasutusliidese õpitavus ja kasutamise efektiivsus).
 Kasutajaliideste genereerimise meetodid (nagu näiteks: tarkvara teegid; kasulikud algoritmid).
 Kasutajaliideste hindamise ja võrdluse meetodid.
 Uute kasutajaliideste ja interaktsioonide arendustegevus.
 Kirjeldavate ja ennustavate mudelite ning interaktsiooniteooriate arendustegevus.

IAI pikaajaline eesmärk on kavandada süsteeme, mis vähendavad barjääri selle vahel, mida inimene tahab kognitiivse mudeli alusel teha ja mida arvuti käsuna mõistab. IAI professionaalid on tavaliselt disainerid, kes tegelevad disaini reaalsesse maailma sobitamisega. IAI teadlased on huvitatud uute disainimeetodite väljaarendamisest, uute seadmete katsetamisest, uute tarkvaraliste süsteemide prototüüpimisest, uute suhtlusmudelite avastamisest ja interaktsioonimudelite ja -teooriate arendamisest.

Disaini põhimõtted
Hinnates olemasolevat kasutajaliidest või disainides uut, on tähtis meeles pidada järgmisi eksperimentaalse disaini põhimõtteid:

 Keskendu alguses kasutajatele ja nende ülesannetele: Selgita välja, kui palju kasutajaid on vaja, et läbi viia protseduur ja kes saavad olema sobivad kasutajad; kasutaja, kes pole kunagi kasutanud liidest ja ei tee seda ka tulevikus, ei ole kindlasti üks kasutaja tüüp. Lisaks, määra kindlaks ülesanne, mida kasutajad hakkavad läbi viima, ja kordade arv kui tihti seda läbi viiakse.
 Empiiriline mõõde: testi liidest varakult reaalsete kasutajatega, kes hakkavad igapäevaelus liidesega kokku puutuma. Pea meeles, et tulemused võivad varieeruda sõltuvalt kasutaja tasemest ja need ei pruugi olla täpsed IAI indikaatorid. Loo kasutuse näitajad nagu kasutajate arv, kes viivad läbi protseduuri, aeg, mis kulub protseduuri täitmiseks, ja vigade summa, mis esinevad protseduuri täitmise käigus.
 Iteratiivne disain: pärast kasutajate, ülesannete ja empiiriliste omaduste leidmist, vii läbi järgnevad sammud:

 Disaini kasutajaliides
 Testi kasutajate peal
 Analüüsi tulemusi
 Korda

Korrake iteratiivset disainiprotsessi nii kaua, kuni liides on kasutajasõbralik.

 
Kasutajaliidesed