Eesti Kontsert

SA Eesti Kontsert (lühend: EK) on aastal 1941 Tallinnas asutatud riigietendusasutus.

EK missioon on nende kodulehe järgi Eesti Kontserdi missioon on pakkuda kõrgetasemelisi muusikaelamusi kõikjal Eestis ja aidata muusikutel jõuda laiema publikuni.

Eesti Kontserdi direktorina tegutses 1989–1993 Oleg Sapožnin, 1999–2009 Aivar Mäe, 2009–2010 Marko Lõhmus (kohusetäitjana) ning 2010–2019 Jüri Leiten. Alates 2019. aastast juhib Eesti Kontsert Kertu Orro. 

Aastas korraldab Eesti Kontsert ligemale 1300 kontserti nii Eestis kui välismaal. Nendest ligemale 300 on koolikontserdid..

Sihtasutuse hallata on Estonia kontserdisaal, Vanemuise kontserdimaja, Pärnu Kontserdimaja, Jõhvi kontserdimaja ja Peterburi Jaani kiriku kontserdisaal.

EK annab välja kaks korda aastas ilmuvat muusikaajakirja Aplaus.

Ajalugu 
Asutamisest 1941. aastal kuni aastani 1989 kandis EK nime Eesti NSV Riiklik Filharmoonia, aastatel 1989 – 1997 kontserdiorganisatsioon „Eesti Kontsert“.

Eesti NSV Riikliku Filharmoonia põhikirja järgi oli tegu «iseseisva loov-kunstilise organisatsiooniga, mis korraldab sümfoonilisi, kammermuusikalisi, solistide kontserte, segakoorilisi ja estraadikunsti ettekandeid, esijoones Tallinnas, aga ka teistes Eesti NSV linnades ja maakeskustes, teostab laialdast muusikakultuurilist arendamistööd, hangib uut repertuaari Filharmoonia kavatäitjaile ning hoolitseb muusika-kontserdilise tegevuse kunstilise taseme tõstmise eest».

Aastatel 1946–1949 tegutses Eesti NSV Riiklik Filharmoonia, Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Kunstide Valitsuse ja 1953. aastast Eesti NSV Kultuuriministeeriumi Kunstide Peavalitsuse alluvuses.

Eesti NSV Riiklik Filharmoonia juures tegutsesid: Eesti NSV Riikliku Filharmoonia meeskoor, Eesti NSV Riikliku Filharmoonia kammerkoor, Eesti NSV Riikliku Filharmoonia džässorkester Vana Toomas, Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadiorkester, Eesti NSV Riikliku Filharmoonia keelpillikvartett, Eesti NSV Riikliku Filharmoonia tantsustuudio, Vanalinna Stuudio, Hortus Musicus ja ansambel Laine.

Eestis NSV Riikliku Filharmoonia juures tegutses ka 1951. aastal loodud estraadiosakond, mille poolt korraldatud üritustel esinesid mh  Voldemar Panso ja Helmut Vaag ning Sulev Nõmmik ja Ervin Abel, Eino Baskin ja Jüri Järvet ja ka  Georg Ots ja  1963. aastal avatud estraadistuudio, kus alustasid Vello Orumets, Katrin Karisma, Lii Tedre, Mare Garšnek, Tiina Talvik (Tiina Linna), Toivo Nikopensius, Boris Lehtlaan, Enn Eesmaa, Marju Kuut, Erich Krieger,  Mare Väljataga, Merle Lilje, Krista Grinbergs, Reet Linna jt.

Suur osa Eesti estraadimuusikuid kuulus Eesti NSV  Riikliku Filharmoonia juurde, ent osa oli ka teatrite, Eesti Televisiooni või Eesti Raadio koosseisus. Kontsertide organiseerimisega tegelesid riiklikud kontsertagentuurid, nagu Eesti Riiklik Filharmoonia ja artisti esinemist teises liiduvabariigis vahendas Sovkontsert ja välismaal Goskontsert. 

Eesti NSV  Riikliku Filharmoonia kaudu korraldati ka eesti artistide ja „vokaal-instrumentaalansamblite“: Apelsin, Fix, Magnetic Band, Vitamiin, Radar, Mahavok ja Ruja ning Jaak Joala,  Tõnis Mägi,  Gunnar Graps, Anne Veski jt. kontserte NSV Liidus. Esimesena hakkas mängima 1970. aastatel Venemaal ja mujalgi Nõukogude Liidus  Apelsin.

Eesti NSV  Riikliku Filharmoonia direktor oli aastatel 1944–1951 Paul Varandi, Tiit Koldits, 1981–1993 Oleg Sapožnin. Esimene direktor 1941.a oli Paul Karp.

Viited

Välislingid
Koduleht
Meedias
 "Eesti Kontsert: püsiva töölepingu kaotus pole Mustonenile leebe karistus" ERR, 4. november 2018
 Eesti Kontert jõudis peale karsket aastat kasumisse, Õhtuleht, 7. mai 2019
 Robert Wilsoni ja Arvo Pärdi «Aadama passioon» etendub Rooma Ooperis, Postimees, 14. veebruar 2023

Eesti organisatsioonid
Eesti muusika