Itaalia sõjad

Itaalia sõjad, mida tuntakse ka nimetuste suured Itaalia sõjad, Itaalia suured sõjad, Itaalia XVI sajandi sõjad, Habsburgi-Valois' sõjad all, oli sõjaliste konfliktide sari aastatel 1494–1559, milles osales enamik Itaalia linnriike, paavstiriik, enamik Lääne-Euroopa suurriike (Prantsusmaa kuningriik, Hispaania kuningriik, Püha Rooma riik ja Šotimaa kuningriik ning ka Otomani impeerium). 

Sõjategevus leidis aset peamiselt Apenniini poolsaarel, aga ka Madalmaades, Prantsusmaal, Inglismaal, Vahemeres ja mujal. Sõja poliitiliseks tulemiks oli Hispaania ülemvõimu kindlustumine suuremal osal poolsaarest, maa poliitilise killustatuse kinnistamine ja Itaalia riikide kõrvaletõrjumine Euroopa rahvusvaheliste suhete ääremaale.

Algperiood
Esimene Itaalia sõda (1494–1498)
Sõjas olid vastamisi Prantsuse Charles VIII, kellel oli alguses ka Milano toetus ning Püha Rooma riik, Hispaania ja paavst Aleksander VI poolt juhitud väiksemate Itaalia riikide ühendus.
Seminara lahing (28. VI 1495), Fornovo lahing (6. VII 1495).
Teine Itaalia sõda (1499–1504)
Teises Itaalia sõjas olid vastamisi peaasjalikult Prantsuse Louis XII ja Aragóni Fernando II, mõne väiksema Itaalia riigi osavõtul.
Ruvo lahing (23. II 1503), Cerignola lahing (28. IV 1503), Garigliano lahing (29. XII 1503).

Konflikti teravnemine
Cambrai liiga sõda (1508–1516)
Itaalia sõdade peamise konflikti osalisteks olid peaaegu kõik Lääne–Euroopa olulisemad riigid.
Agnadello (Vailà) lahing (14. V 1509), Padua piiramine (15.–30. IX 1509), Polesella lahing (22. XII 1509), Mirandola piiramine (X 1510 – 20. I 1511), Brescia piiramine (18. II 1512), Ravenna lahing (11. IV 1512), Novara lahing (6. VI 1513), Guinegate (v Kannuste) lahing (16. VIII 1513), Flodden (v Floddeni väli v Branxton) lahing (9. IX 1513), La Motta (v Schio v Vicenza v Creazzo) lahing (7. X 1513), Marignano lahing (13., 15. IX 1515)
Urbino sõda (1517)
Itaalia sõdade teisejärgulises episoodis olid vastamisi Francesco Maria I della Rovere ja paavst Leo X.
Urbino vallutamine (23. I 1517), Mondolfo lossi piiramine (IV 1517).
François I ja Karl V esimene sõda (1521–1526)
 Sõjas olid Prantsuse François I ja Veneetsia vabariik vastamisi Püha Rooma keisri Karl V, Inglismaa Henry VIII ja Paavstiriigiga. 
 Pampeluna lahing (20. V 1521), Noáini lahing (30. VI 1521), Mézières'i lahing (1521), Bicocca (v La Bicocca) lahing (27. IV 1522), Genova lahing (20.–30. V 1522), Sesia lahing (30. IV 1524), Marseille' piiramine (VIII–IX 1524), Pavia lahing (24. II h 1525).
Cognaci liiga sõda (1526–1530)
 Vastaspooltel olid Karl V Habsburgide dominioonid – peaasjalikult Hispaania ja Saksa-Rooma riik – ning Cognaci liiga (1526–1529), ühendus, kuhu kulusid Prantsusmaa, paavst Clemens VII, Veneetsia vabariik, Inglismaa, Milano hertsogiriik ja Firenze vabariik.
  Rooma rüüste (6. V 1527), Napoli lahing, Landriano lahing (21. VI 1529), Firenze piiramine (24. X 1529 – 10. VIII 1530), Gavinana lahing (3. VIII 1530).

Itaalia sõdade lõpetus
François I ja Karl V kolmas sõda (1536–1538)
 Prantsusmaa ja Osmanite riigi vastasseis Saksa Rooma riigi ja Hispaaniaga
 Préveza merelahing (28. IX 1538)
François I ja Karl V neljas sõda (1542–1546)
 Sõjatandritel olid vastamisi François I ja Otomani Suleiman I ning Saksa-Rooma Karl V ja inglise Henry VIII.
 Perpignan'i (Perpiñán) piiramine (1542), Murose lahe merelahing (25. VII 1543), Nice'i piiramine (22. VIII 1543), Düren (suvi 1543), Ceresole (v Cérisoles) lahing (11. IV 1544), St. Dizier piiramine (suvi 1544), Lagny-sur-Marne, Montreuil, Boulogne'i I piiramine (19. VII – 18. IX 1544), Boulogne'i II piiramine (IX–X 1544), Solenti merelahing (18. ja 19. VII 1545), Bonchurch lahing (VII 1545), Beachy Head.
Viimane Itaalia sõda (1551–1559) 
 Mirandola (1551), Ponza merelahing (5. VIII 1552), Metz (X-XII 1552), Marciano (v Scannagallo) lahing (2. VIII 1554), Renty lahing (12. VIII 1554), St. Quentini lahing (10. VIII 1557), Gravelines'i lahing (13. VII 1558).

Tulemus
Cateau-Cambrésis rahu (2. IV (Elizabeth I – Henry II), 3. IV (Henry II – Felipe II) 1559)