Rosetta (kosmoseaparaat)

Rosetta oli Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) ehitatud kosmosesond komeedi 67P/Tšurjumov-Gerassimenko (67P) üksikasjalikuks uurimiseks. Rosetta viidi orbiidile ümber komeedi ning maandur Philae laskus komeedi pinnale. Rosetta viidi avaruumi 2. märtsil 2004 raketiga Ariane 5 ning jõudis komeedi juurde 6. augustil 2014. Maandur Philae laskus komeedi pinnale 12. novembril 2014.

Rosetta missioon otsustati lõpetada 2016. aastal, kui kogutud andmed viitasid sellele, et komeet suundub Jupiteri orbiidi poole ja sondi päikesepatareid ei suuda seetõttu piisavalt elektrit toota. Missioon lõppes 30. septembril 2016, kui ESA insenerid kukutasid sondi komeedi pinnale. Sond jätkas info kogumist kokkupõrkeni ja Rosetta kogutud info analüüs võtab aega aastaid.

Ettevalmistused 

Komeedi detailse uurimise plaane hakati kavandama pärast Halley komeedi külaskäiku 1986. aastal. Esmane plaan tuua mõnelt komeedilt proov osutus liialt kalliks. 1993. aastal jäädi plaani juurde uurida lähedalt komeeti ning luua robot, mis suudaks laskuda komeedi pinnale. Kavas oli lennutada Rosetta 12. jaanuaril 2003 komeedi 46P/Wirtanen juurde, aga start lükkus edasi detsembris 2002 ebaõnnestunud raketi Ariane 5 stardi tõttu. Rosetta startis 2. märtsil 2004 7:17 GMT Guajaana kosmodroomilt.

Lend 

 Start – 2. märts 2004
 Kiirendamine Maa gravitatsiooni toel – 4. märts 2005
 Kiirendamine Marsi gravitatsiooni toel – 25. veebruar 2007
 Teine kiirendamine Maa gravitatsiooni toel – 13. november 2007
 Möödumine asteroidist Steins – 5. september 2008
 Kolmas kiirendamine Maa gravitatsiooni toel – 13. november 2009
 Möödumine asteroidist Lutetia – 10. juuli 2010
 Uinunud olekus lend – 8. juuni 2011 – 20. jaanuar 2014
 Manöövrid komeedile lähenemiseks – 7. mai – 6. august 2014
 Rosetta komeedi orbiidil – alates 6. augustist 2014
 Komeedi kaardistamise algus – 10. september 2014
 Philae laskumine komeedi pinnale – 12. november 2014
 Rosetta planeeritud kokkupõrge komeediga. Missiooni lõpp – 30. september 2016.

Kosmoseaparaat 

Rosetta mõõtmed olid 2,8 m × 2,1 m × 2,0 m, päikesepaneelide kogupindala 64 m², sideantenni diameeter 2,2 m, kaal 2900 kg, sellest aparatuur 165 kg. Laskumismooduli Philae mõõtmed olid umbes 1 m × 1 m × 1 m, kaal 100 kg. Rosetta orbiidi kõrgus oli umbes 30 km, Philae laskus komeedile umbes seitse tundi.

Instrumendid 

Rosetta orbitaaljaamal oli 11 aparaati/seadet komeedi vaatlemiseks ja sondeerimiseks ultravioletis, nähtavas valguses, soojuskiirguse piirkonnas, raadiolainete abil, tolmuanalüsaatorid.

Seadmed maandumismoodulis Philae 
 APXS – alfaosakeste röntgenspektromeeter komeedi pinnaehituse uurimiseks
 ÇIVA – komeedi tuuma infrapuna ja nähtava valguse analüüsiseade
 ROLIS – Rosetta maanduri kujutissüsteem, talletas maandumist ja teeb panoraamfotosid suurusega 1024x1024 pikslit
 CONSERT – komeedi tuuma sondeerimiseksperiment raadiolainetega komeedi sisestruktuuri uurimiseks
 COSAC – komeedi proovi ja koostise instrument pinnaseproovide analüüsiks
 PTOLEMY – gaasianalüsaator
 MUPUS – mitmeotstarbeline pinnasesensoritega instrument
 ROMAP – magnetomeeter ja plasmamonitor, et uurida tuuma magnetvälja ja suhet päikesetuulega
 SD2 – puur, proovidevõtmise ja liigutamise alamsüsteem, võtab pinnaseproove ja transpordib neid PTOLEMY, COSAC ja ÇIVA seadmetesse analüüsimiseks; sisaldab ka 26 pisikest plaatinaahju, et kuumutada proove 180 kraadini, 16 ahju, et kuumutada proove 800 kraadini ja üht, mis puhastaks puuri
 SESAME – pinnase elektrilise sondeerimise ja akustilise monitooringu eksperimendid: CASSE (komeedi akustilise sondeerimise pinnaseeksperiment), PP (elektriliste omaduste sond), DIM (kokkupõrketolmu sadestumise mõõtja)

Philae akude ressurss oli 60 tundi.

Philae komeedi pinnal 

Philae käppadel on harpuunid komeedi pinnast kinni hoidmiseks, aga nende väljutamine ei õnnestunud. Esimesel puutel komeediga põrkus Philae tagasi kilomeetri kõrgusele ning kukkus kaks tundi hiljem esmasest maandumiskohast kilomeeter eemal. Teisel puutel põrkus Philae veel seitsmeks minutiks üles ning kukkus lõpuks kraatri servale, kus jäi tugevasti kaldu. Kraatri serv varjab päikese, Philae päikesepatareid on valgustatud ainult 1,5 tundi komeedi 20-tunnise "ööpäeva" kestel. Sellest ei piisa Philae akude laadimiseks ning Philae uinus pärast akude tühjenemist. Enamus plaanitud eksperimente suudeti ära teha ning andmed Maale saata.

14. juunil 2015 teatas ESA, et 13. juunil 2015 kell 22:28 CEST saadi Philaega uuesti kontakt. Side Philaega lakkas uuesti 9. juulil 2015. Põhjuseks arvatakse Philae asendi muutust komeedist gaasi väljavoolu tõttu.

5. septembril 2016 teatas ESA, et Philae leiti 2. septembril 2016 kaameraga OSIRIS komeedi pinnast 2,7 km kõrgusel tehtud 5 cm lahutusega pildil. Philae on külili asendis väga kivisel pinnal suurema kaljunuki varjus.

Vaata ka 
 Deep Impact
 Giotto
 Halley Armada
 Hayabusa
 Philae (kosmoseaparaat)
 Stardust

Viited

Välislingid 

 Rosetta missiooni veebileht

Euroopa Kosmoseagentuuri kosmosesondid
2004