Liivimaa maanõunik

Liivimaa maanõunik (saksa keeles Livländische Landrat ja Landrat von Livland) oli Liivimaa omavalitsusliku institutsiooni Liivimaa maanõunike kolleegiumi (1643−1920) liige, kes valiti Liivimaa rüütelkonna maapäeval aadliseisusest mõisaomanike seast − alates XVIII sajandist matrikliaadli hulgast − eluajaks ja kelle kinnitas ametisse kindralkuberner (hiljem Venemaa siseminister). 

Aastatel 1643−1648 oli maanõunikke korraga ametis kuus, seejärel 12. Igast kreisist valiti kaks, pooled esindasid Liivimaa läti ja ülejäänud eesti distrikti. Nende hulgast valiti alates 1654. aastast resideerivad maanõunikud (residirender Landrat), kes resideerisid osa aastast vaheldumisi Riias (alalise resideeriva maanõuniku institutsioon loodi 1875. aastal). 

Kui Rootsi võimuperioodil oli maanõunike roll seotud eelkõige rüütelkonna asjadega, siis Venemaa keisririigi võimu ajal koondus nende kätte Liivimaa kubermangu tegelik juhtimine. 

Maanõunik oli Balti aadli võimuhierarhias kõrgeim. Teenistusastmete tabelis oli see neljandal astmel ehk võrdne kindralmajoriga (rüütelkonna pea Liivimaa maamarssal asus kuuendal astmel). Aastatel 1643−1920 oli ametis 252 maanõunikku.

Liivimaa maanõunikud 1643−1920

I. Liivimaa maanõunikud 1643−1694
Esimesed maanõunikud valiti 1643. aasta maapäeval, mil loodi Liivimaa maanõunike kolleegium. Viimane kaotati 1694. aastal vastuolude tõttu Rootsi kuningavõimuga ja see taastati alles 1710. aastal.

IV. Liivimaa alalised resideerivad maanõunikud 1875−1920

Vaata ka
Liivimaa maamarssal
Liivimaa maanõunike kolleegium
Liivimaa rüütelkond
Liivimaa rüütelkonna aadlimatrikkel

Kirjandus
Krusenstjern, Georg von. Die Landmarschälle und Landräte der Livländischen und der Öselschen Ritterschaft in Bildnissen. Hamburg: Harry von Hofmann Verlag, 1963.
Wolff, Nicolas. Livland's Landräte und Landmarschälle. Tartu: K. Matthiesens Buchdruckerei Ant. Ges., 1932 .

Välislingid
Baltisches Rechtswörterbuch. Landrat saidil balt-hiko.de

Liivimaa
Ametid