Mineviku kesksõna

Mineviku kesksõna ehk mineviku partitsiip on tegusõna käändeline vorm. See väljendab omadust või seisundit, mis on tekkinud või tekitatud suhtelises minevikus.

Eesti keel 
Mineviku kesksõnad on
 isikulise tegumoe kesksõna ehk nud-kesksõna: ela/nud, maga/nud, söö/nud
 umbisikulise tegumoe kesksõna ehk tud-/(dud-)kesksõna: ela/tud, maga/tud, söö/dud.
Mineviku kesksõna tegumoevorme võib käsitleda eri kesksõnadena ning nimetada neid nud-kesksõnaks ja tud-kesksõnaks.

Mineviku kesksõna on sõnaliigilt kaheplaaniline. 
 Mineviku kesksõna võib käituda nagu tegusõna ja olla lauses:
 öeldis, kus tegusõna käändeline vorm koos abiverbiga olema moodustab liitvormi: Toidukaupade hinnad on viimase paari kuu jooksul märgatavalt tõusnud.
Tegussõna liitvormi osana saavad peale sihiliste verbide esineda umbisikulises tegumoes ka sihitute verbide mineviku kesksõnad: Eks ole varemgi nii elatud.

 Mineviku kesksõna võib käituda nagu omadussõna ning olla lauses:
 täiend: Valmistatud õhtusöök oli imehea.
 Eestäiendina mineviku kesksõna käände- ja arvukategooriaga ei seondu, st ta ei ühildu oma põhjaga: Nendelt teotahtelistelt ja elukogenud noortelt oli meil nii mõndagi eeskujuks võtta.
 Järeltäiendina esinev mineviku kesksõna seondub käände- ja arvukategooriaga, ühildudes oma põhjaga käändes ja arvus: Nendelt noortelt, teotahtelistelt ja elukogenutelt, oli meil nii mõndagi eeskujuks võtta.
 öeldistäide: Kas see koht on võetud?
 seisundimäärus: Pikast retkest väsinuna heitsime kohe magama.

Vaata ka 
 Oleviku kesksõna

Kirjandus 
 Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1995. Eesti keele grammatika I. Morfoloogia, sõnamoodustus. Tallinn: Eesti TA Keele ja Kirjanduse Instituut, § 47.
 Erelt, Mati, Tiiu Erelt, Kristiina Ross 2007. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, lk 268–269.

Keeleteadus
Morfoloogia
Süntaks