Tundraneenetsi keel

Tundraneenetsi keel on üks suuremaid samojeedi keeli. Selle kõige lähedasemad sugulaskeeled on nganassaani ja eenetsi keel.

Tüpoloogia
Tundraneenetsi keel on aglutinatiivne keel, mis kasutab rikast käänete süsteemi.

Tundraneenetsi keeles pole üksainus omadussõna kategooria, pigem kasutatakse nimisõnu või tegusõnu nimisõnafraaside ees omaduste kirjeldamiseks. Näiteks omadussõna pircya (kõrge, pikk) ja tegusõna t'ec'ɘ(s') (külm olema) kasutatakse nimisõnadena, aga need lähevad nimisõnafraaside ette ja toimivad sihitu öeldisena.

Leviala
Kuigi tundraneenetsi keele leviala on laialdane, siis keele murded suuresti ei erine, osaliselt rääkijate nomaadilise eluviisi tõttu.  Keel koosneb kolmest murdest, mida saab geograafiliselt võrrelda nii:

Lääne murdeid räägitakse Petšora jõest läänes, keskmurdeid Petšora jõe ja Uurali mägede vahel ja ida ehk Siberi murdeid Uurali mägede idaosas ja Jamali poolsaarel.  Peamised erinevused on fonoloogilised, näiteks lääne murretes puudub ninahäälik ŋ  ja ida murdes kasutatakse s-hääliku asemel enamasti θʲ-kaashäälikut.

On olemas ka teisi erinevusi, nagu näiteks küsivaid asesõnu (kes).  Kanini murdes kasutatakse xuja (kes) "xiwja" asemel.

Arvsõnad 
Alltoodud tabelis on erinevate tundraneenetsi murrete arvsõnad.

Kirjaviis 
Tundraneenetsi keel kasutab kirillitsat nagu teised Venemaal kõneldavad keeled, aga lisaks kasutatakse tundraneenetsi tähestikus tähti ӈ, ', ja ".

Ortograafia

Täishäälikud
Algupärane ortograafia erines tavaliste ja palataliseeritud täishäälikude versioonidest.

Kaashäälikud
Selles osas asub kaashäälikute, välja arvatud palataliseeritud kaashäälikute tabel. Täht " märgib tavalist kõrisulghäälikut, aga sõnalõpulise /n/-i korral märgitakse kõrisulghäälikut tähega ''''.  Palataliseeritud tähti märgitakse pehmendusmärgiga ь tähe järel nagu vene keeles. Seda ei tehta pärast palataliseeritavat täishäälikut.
 

Grammatika
Tundraneenetsi keel sarnaneb osaliselt oma sugulaskeeltega, aga sellel on siiski omapäraseid jooni.  Näiteks fonoloogilised protsessid võivad keeles toimuda morfoloogilisi protsesse muutmata.

Fonoloogia
Tundraneenetsi keeles eristatakse lühikesi ja pikki vokaale. Keeles on ka olemas nõrk vokaalharmoonia.

Täishäälikud
Tundraneenetsi keeles on 10 vokaalfoneemi, millele lisandub 17 erinevat häälikuvarianti, mis muutuvad kaashäälikutega palataliseerimise järgi.

Kaashäälikud
Tundraneenetsi keeles on 27 konsonantfoneemi. Huulhäälikutel ja kõva suulae häälikutel on tavaline ja palataliseeritud versioon.

Morfoloogia
Keele peamisi morfoloogilisi meetodeid on liitsõnamoodustus ja vokaalide muutmine. Nimisõnu võib moodustada nii:

 Nimisõnad 
Tundraneenetsi keeles on 7 käänet, mis jagatakse kaheks rühmaks: grammatilised käänded ja kohakäänded. Esimeses rühmas on nominatiiv, akusatiiv, genitiiv ja daativ, teises on lokatiiv, ablatiiv ja prolatiiv.  Nimisõnadel on 3 arvu: ainsus, kaksus (esemeid või olendeid on kaks) ja mitmus (esemeid või olendeid on kolm või enam).Tundraneenetsi sõna "сэв" ("silm") käänatakse nii:

Tundraneenetsi keeles tähistavad asesõnad inimesi ja loomi, aga mitte esemeid.  Ainult kolmes esimeses käändes kasutatakse asesõnu kõigis kolmes arvus.

 Tegusõnad 
Tundraneenetsi keele tegusõnu pööratakse nii:

Süntaks
Nagu mitmel uurali keelel, on ka tundraneenetsi keele sõnajärg SOV.

Keelenäited
Inimõiguste ülddeklaratsiooni esimene artikkel tundraneenetsi keeles:KirillitsasЕт хибяри ненэць соямарианта хуркари правада тнява, ӈобой ненэця ниду нись токалба, ӈыбтамба илевату тара.Ladina kirjasEt xibjari nenėc’ sojamarianta xurkari pravada tnjava, ṇoboj nenėcja nidu nic’ tokalba, ṇybtamba ilevatu tara.Tõlge eesti keelde'''

Kõik inimesed sünnivad vabadena ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neile on antud mõistus ja südametunnistus ja nende suhtumist üksteisesse peab kandma vendluse vaim.

Ajalugu ja keelepoliitika

Alates 17. sajandist edastati keelt suuliselt, alles 1920. ja 1930. aastatel loodi tundraneenetsi kirjakeel.

Kirjanikud
Üks tuntumaid tundraneenetsi kirjanikke on Anna Njerkagi.

Viited

Välislingid
Linke tundraneenetsi keelega seotud materjalide juurde

Soome-ugri keeled
Samojeedi keeled