Mindeni piiskopkond

Mindeni piiskopkond oli katoliiklik piiskopkond (saksa: Bistum Minden) ja riik, Mindeni vürstlik piiskopkond (saksa: Hochstift Minden) Saksa-Rooma riigis. Selle pealinn oli Minden, mis on tänapäeva Saksamaal.

Ajalugu 

Piiskopkonna asutas aastal 803 Karl Suur, pärast sakside alistamist. See allutati Kölni peapiiskopkond-kuurvürstkonnale. Sellest sai Vürstlik Mindeni piiskopkond (saksa: Fürstbistum Minden) aastal 1180, kui kaotati Saksimaa hertsogiriik. 16. sajandil algas Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna mõjutusel reformatsioon, et riik üle võtta. Rootsi okupeeris Mindeni Kolmekümneaastase sõja ajal ja muutis selle ilmalikuks. 1648. aasta Vestfaali rahu andis selle Brandenburgi margile kui Mindeni vürstkonna (saksa: Fürstentum Minden).

Aastast 1719 haldas Mindeni vürstlikku piiskopkonda koos külgnevaa Ravensbergi krahvkonnaga Brandenburg-Preisimaa kui Minden-Ravensbergi. Aastal 1807 sai see Vestfaali kuningriigi osaks. Aastal 1814 tagastati see Preisimaale ja sai Vestfaali provintsi osaks.

Aastal 1789 oli vürstkonna pindala 1100 km². See piirnes (päripäeva põhjast alates): Hessen-Kasseli maakrahvkonna eksklaav, Braunschweig-Lüneburgi kuurvürstkond, Schaumburg-Lippe krahvkond, veel üks Hessen-Kasseli eksklaav, Lippe vürstkond, Ravensbergi krahvkond ja vürstlik Osnabrücki piiskopkond. Linnad olid Minden ja Lübbecke.

Mis puudutab Mindeni piiskopkonda, alates Rootsi-poolsest ülevõtust aastal 1648 ei olnud enam seaduslikku katoliku pontifikaati. Piiskopkonna ala, sisaldades ilmaliku vürstliku piiskopkonna kõrval ka osi Braunschweig-Wolfenbüttelist ja kogu Schaumburg-Lippe, oli esimene kadunud piiskopkond, mille eest hakkas aastal 1667 hoolitsema Põhja-Saksamaa apostellik vikariaat. Aastatel 1709 kuni 1780 moodustas endise piiskopkonna ala Ülem- ja Alam-Saksi apostelliku vikariaadi osa, enne kui see taasliideti Põhjamisjonitega. Aastal 1821 sai endise Mindeni piiskopkonna ala endise vürstliku piiskopkonna piires Paderborni piiskopkonna osaks, kuna Braunschweigi osa sai aastal 1825 Anhalti ja Braunschweigi apostelliku vikariaadi osaks, et ühineda aastal 1834 Hildesheimi piiskopkonnaga. Schaumburg-Lippe ala jäi Põhjamisjonitesse kuni kaotamiseni aastal 1930, saades esmalt Osnabrücki piiskopkonna ja aastal 1965 Hildesheimi osaks.

Kuulsaid piiskoppe 

 Püha Erkanbert (803–813)
 Püha Hardward (813–853)
 Püha Theoderich (853–880)
 Püha Thietmar (1185–1206)
 Franz von Waldeck (1530–53)
 Julius (1553–54)
 Heinrich Julius (1582–85, protestant)
 Christian (1599–1625, protestant)
 Franz Wilhelm von Wartenberg (1631–48)

Vaata ka 

 Ostwestfalen-Lippe

Saksa-Rooma riigi valdused
Saksimaa ajalugu