Seljamägi

Seljamägi on enam kui 10 km pikkune vallseljak (ehk oos) Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas.

Seljamägi algab Piibest 3 km loode pool, lookleb algul ida suunas ja pöördub Edru lähedal kagusse. Seljaku kõrgus on ümbritsevast maapinnast keskmiselt 8 m, kuid kohati ulatub 16 meetrini. Piibe-poolne osa koosneb murenenud paekruusamunakaist, Vägeva-poolne osa peamiselt liivast.

Loodus
Seljamäe hoiuala (199 ha) on arvatud hoiualade võrgustiku Natura 2000 alade hulka. 

Kaitstavad elupaigatüübid on järgmised:

huumustoitelised järved (Edru Kaanjärv) ja järvikud, 
aas-rebasesaba ja 
ürtpunanupuga niidud, 
vanad loodusmetsad,
vanad laialehelised metsad, 
rohunditerikkad kuusikud, 
okasmetsad oosidel ja moreenkuhjalistel, 
soostuvad ja soo-lehtmetsad. 

Seljamäel on matkarada, mis on märgistatud suunaviitadega.

Muistendid 
Seljamäe harjapidi on kulgenud juba muinasajal Sellist Piipe suunduv ratsarada, mis ühendas Vaigat (ehk Vaiamaad) Järvamaaga.
Rahvajutt pajatab,et Seljamägi tekkinud Kalevipoja rüpest mahapudenenud liivast.. 
Katkise Seljamäe kohal jahvatanud muiste väike vesiveski Piibe hurtadele jahu. 
Ussimäel talvituvat tuhanded rästikud. Rookulla august kaevatud välja rootslaste kullatagavara.

Vaata ka 
Edru Kaanjärv
Piibe maantee

Viited 

Eesti künkad
Väike-Maarja vald