Tolai keel

Tolai ehk kuanua keelt räägib Paapua Uus-Guinea tolai rahvas. Tolaid ise viitavad oma keelele kui tinata tuna ('päriskeel'), kuana tuleneb ramoaina keelest (samuti Patpatar-Tolai keel) ja tähendab 'koht seal'. Ethnologue'is mainitakse keele nimekujuna veel ka Blanche Bay (tegu on Blache'i lahe ääres räägitava keelega), Gunantuna 'inimene' ja Tuna (viimased kaks on tõenäoliselt tina tuna teisenenud või lühendatud variandid).

Tolai keelt kõneleb esimese keelena umbes 61 000 (SIL 1991) ja teise keelena umbes 20 000 inimest Uus-Britannia saarel. Vastupidi paljudele Paapua Uus-Guinea keeltele ei ole tolai keel väljasuremisohus. Seda keelt peetakse prestiižseks ning kahes suures Ida-Uus-Britannia keskuses (Kokopo ja Rabaul) on see peamiseks suhtluskeeleks.

Kõige vanem tolai keelt käsitlev teatmik on 1912. aastast pärinev saksakeelne "Praktisches Handbuch zur Erlernung der Nordgazellen-Sprache", mille autoriks on P. Bley. 1962. aastal ilmus ingliskeelne tolai keele õpik "Tolai Language Course" (108 lk), mille autorid on Karl J. Franklin ja Harland B. Kerr. 1974. aastal ilmus õpiku täiendatud versioon. WALSi andmetel on kõige uuem tolai keele (põhjalikum) käsitlus 1984. aastal ilmunud Ulrike Moseli "Tolai Syntax and its Historical Development".

Geograafiline leviala
Tolai keelt räägitakse Paapua Uus-Guineas Ida-Uus-Britannia provintsis, mis asub Uus-Britannia saare kirdeosas Gaselli (in. k Gazelle) poolsaarel. Tolai keel on provintsi levinuim keel (kokku kõneldakse provintsis 16 erinevat Austroneesia keelt).

Keeleinfo
Tolai keel kuulub Austroneesia hõimkonna Kesk-Ida-Austroneesia keelkonna Mesomelaneesia keelte hulka.

Tolai keeles on erinevaid hääldusvariante. Tolai on võimeline eristama isikut, kes pärineb Boava külast, isikust, kes elab Kabakada külas, pelgalt selle järgi, kuidas nad räägivad kuanua keelt. Sõltumata dialektist, hääldatakse tähte a kahel eri viisil. Esimesel juhul hääldub see kui er ingliskeelses sõnas her, teisalt kui a ingliskeelses sõnas art. Näiteks mõlemaid a-tähed sõnas Rabaul hääldavad nii vanad kui ka noored er-ina.

Suulises keeles esineb Tolai alfabeedi variatsioone. Näiteks Bowava külas (Lungalunga) on dialektis olemas h ja s, kuid need puuduvad Kabakada's.

Tolai keel kasutab ladina alfabeeti ja selles on 19 tähte (a, b, d, e, g, h, i, k, l, m, n, o, p, r, s, t, u, v, w). Sõnu on lihtne hääldada, kuna tegemist on peamiselt häälikkirjaga.

Tolai keel kaotas foneemi /s/. Näiteks on sõna 'päike' Lõuna-Uus-Iirimaal kõneldavates lähisuguluskeeltes kesakese, mis on tolai keeles taandunud kujule keake. Siiski on /s/ keelde tagasi tulnud hulgaliste inglise ja tok-pisini laensõnade kaudu.

Asesõnad
Tolai asesõnadel on neli võimalust märkida arvu (ainsus, duaal, triaal ja mitmus), kolm isikut (esimene, teine ja kolmas isik) ja inklusiivsuse/eksklusiivuse eristus. Sugusid ei eristata.

Mitmuslikud asesõnad kaotavad oma viimase -t, kui kasutatakse verbi ees. 'Da vana!' - 'Lähme!', 'Pa ave gire.' - 'Me ei näinud', 'Dia tar pot' - 'Nad on juba kohal.'

Arvsõnad
Glosbe sõnaraamat ja zompist.com annavad tolai keele arvsõnadele tähendusi järgnevalt.

Süntaks
Tavaline tolai sõnajärg on SVO (subjekt-verb-objekt).

Prefiks ni-'ga seondub huvitav fenomen - see muudab verbi nimisõnaks ja toob seeläbi keelde irregulaarsuse. Tavaliselt lisatakse prefiks verbi algusse, nt
 laun 'elama' -> a nilaun 'elu';
 ian 'sööma' -> a nian 'toit'; 
 aring 'palvetama' -> a niaring 'palve'. 

Kuid 
 varubu 'võitlema' -> a vinarubu 'võitlus'; 
 tata 'rääkima' -> a tinata 'keel'; 
 mamai 'beetlipähklit närima' -> a minamai 'närimiseks mõeldud beetlipähklite (väike varu)'. 

Nendel juhtudel muutub prefiks ni- infiksiks -in- ja lisatakse algse verbifoneemi järele. Võib ka ütelda, et lisandub prefiks ni-, kuid algne verbifoneem vahetab kohad prefiksis oleva n-iga.

Keelenäide

Tolai ja tok-pisin
Tolai on üks suurimaid tok-pisini substraatsõnade allikas. Järgnevalt mõned tavalisemad tok-pisini sõnad, mis pärinevad suure tõenäosusega tolai keelest või on sellega väga lähedalt seotud.
 buai - beetlipähkel 
 diwai (sõnast dawai) - puu, mets 
 guria - maavärin 
 kawawar (sõnast kavavar) - ingver 
 kiau - muna 
 lapun - vanem isik 
 liklik (sõnast ikilik) - väike
 umben (sõnast uben) - kalavõrk
Samas on tok-pisin osaliselt asendanud tolai omasõnu (nt kubar sõnaga braun 'pruun' ja aingau sõnaga vilivil 'jalgratas').

Viited 

Okeaania keeled
Paapua Uus-Guinea keeled