Mālpilsi vald

Mālpilsi vald (läti keeles Mālpils pagasts) on vald Lätis Sigulda piirkonnas. 

Vald piirneb Sigulda piirkonna Allaži, Sigulda ja More vallaga, Ropaži piirkonna Ropaži vallaga, Cēsise piirkonna Amata vallaga ning Ogre piirkonna Ķeipene ja Suntaži vallaga.

Valla pindala on 220,9 km². 2019. aasta seisuga elas seal 3350 inimest. Valla keskus on Mālpilsi küla.

Ajalugu

Läti iseseisvumisel asusid praeguse valla kohal Mālpilsi ja Riktere vallad. 1935. aastal oli Mālpilsi valla pindala 148,41 km² ja seal oli 2052 elanikku. 1945 aastal moodustati selle aladele Mālpilsi ja Vite külanõukogu, vald ise aga likvideeriti 1949. aastal. 1954. aastal liideti Mālpilsi külanõukoguga likvideeritava Vite külanõukogu kolhoosi Vienība alad, 1958. aastal Sidgunda külanõukogu kolhoosi Spartaks alad ning 1963. aastal kogu likvideeritava Sidgunda külanõukogu maad. 1990. aastal moodustati külanõukogust Mālpilsi vald, mis kuulus Riia rajooni. 2009. aastal moodustati vallaga samades piirides Mālpilsi piirkond (1. järgu haldusüksus). 2021. aastal liideti Mālpilsi piirkond Sigulda piirkonnaga.

Mälestised
 
Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Mālpilsi kirik, Mālpilsi mõisa hoonetekompleks, sealhulgas park ja häärber, Mālpilsi ordulinnuse ase ja Sidgunda linnamägi. Bukase mõisa hooned, Idiņi muinaskalmed, Mālpilsi kiriku keskaegne kalmistu, Mālpilsi linnamägi ehk Viinamägi, Jaunaudriņi muinaskalmed ja Vecrubenīši muinaskalmed on regionaalse kaitse all.

Loodus

Vald asub Kesk-Läti madalikul, idaosa jääb Vidzeme kõrgustikule. Kõrgeim koht (136 m) asub More valla piiril. Suuremad jõed on  Lielā Jugla ja selle lähtejõed Suda ning Mergupe. Soodest on suurim Torfi soo (479 ha).

Looduskaitse all on Sporta iela tamm, rippuv kask ja kümme nimeta põlispuud.

Asustus 

2016. aastal elas vallas 3034 lätlast, 371 venelast, 72 valgevenelast, 52 ukrainlast ja 37 poolakat.

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Läti vallad
Sigulda piirkond