Spargelkapsas

Spargelkapsas ehk asparkapsas ehk brokoli (Brassica oleracea var. italica) on suurte roheliste õisikutega kapsateisend, mis meenutab välimuselt oma sugulast lillkapsast. Spargelkapsa õisikud on vitamiinirohked ja neid kasutatakse köögiviljana.

Spargelkapsas sarnaneb väga lillkapsaga. Spargelkapsa pea koosneb rohelistest õisikutest ja selle varred on lillkapsaga võrreldes pikemad ja peenemad.

Ajalugu 
Spargelkapsas aretati kapsarohust umbes 6. sajandil. Rooma impeeriumist saati on spargelkapsast itaallaste hulgas väärtuslikuks toiduaineks peetud. Spargelkapsa tõi Inglismaale Peter Scheemakers, USAsse Lõuna-Itaalia immigrandid, kuigi seal sai see populaarseks alles 1920. aastatel.

Nimetus 
Spargelkapsa nimetus 'brokoli' tuleb itaaliakeelsest sõnast brocco, mis tõlgituna tähendab haru või oksa. Võib arvata, et nimetus on kaudselt seotud ka ladinakeelse sõnaga bracchium, mis tähendab hargnevaid oksi või võrseid.

Keeleliselt on tänapäeval korrektne kirjutada ’brokoli’ (mitte ’brokkoli’, nagu kunagi lubatud oli). Eesti Keele Instituudi terminibaas ESTERM soovitab kasutada terminit ’spargelkapsas’.

Kasvatamine 

2014. aastal toodeti maailmas 24,17 miljonit tonni spargel- ja lillkapsast 1,38 miljonil hektaril põllumaal.

Spargelkapsas eelistab kasvamiseks viljakat ja savist mulda, kasvutemperatuuri +16 ... +25 °C­ ja niisket keskkonda (85%).

Spargelkapsa lõikus toimub enne, kui see õide puhkeb.

Kasutamine 
Spargelkapsast kasutatakse peamiselt toiduainena.

Spargelkapsas sisaldab kiudaineid, kaaliumi, fosforit, kaltsiumi, magneesiumi, rauda, tsinki, mangaani, väävlit, vitamiine C, B1, B2, B5, B6, PP, E, K ja provitamiini A. 100 g spargelkapsast annab umbes 25 kcal.

Ravitoime 
1992. aastal eraldas Paul Talalay meeskond spargelkapsast sulforafaani. See fütokemikaal annab kaitse paljude kasvajavormide eest ja hävitab teatud tõvestavad bakterid nii seedekulglas kui ka hingamisteedes.

Viited 

Kapsas