Haapsalu vana kalmistu

Haapsalu vana kalmistu on kalmistu Haapsalus aadressil Posti tänav 44. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Haapsalus asub ka teine kalmistu, Haapsalu Metsakalmistu.

Kalmistul asub Haapsalu Neeva vaga õigeusulise suurvürsti Aleksandri kirik. Samuti kabel. 

1773. aastal kinkis Uuemõisa mõisaproua Barbara von Richter Haapsalu luterlikule kogudusele tüki maad kalmistu rajamiseks. Kingitud maatükk asus tolleaegsest Haapsalu linna hoonestusest eemal, Uuemõisale kuulunud põllul, Tallinna ja Pärnusse suunduvate postimaanteede lõikumiskohast lääne pool. Kalmistu pühitseti 6. augustil 1773.

1863. aastal võeti kalmistuna kasutusele vana surnuaia ja Posti tänava vaheline ala. 1897. aastal valmis kalmistu läänepoolses servas väike õigeusukirik. Surnuaia ja linna vahelised mõisa põllud jaotati kruntideks ja hoonestati 19.–20. sajandi vahetusel. Linnast kalmistule viiv tee (tänane Kalevi tänav) kandis Jeruusalemma tänava nime.

1904. aasta algul laiendati Vana kalmistut Jaama tänava ristmikuni ja kalmistu sai praegused mõõtmed. Posti, Surnuaia, Jaama ja Jüriöö tänava ning Sauna põigu vahele jääv paekivist müüriga ümbritsetud kalmistu pindala on 26 175 m2.

Eraldi kultuurimälestisteks on arvatud ka kalmistul paiknevad Ernst Enno, Karl Abraham Hunniuse ja Cyrillus Kreegi haud.

Kalmistule maetuid
 Karl Adamson (1935–2018), parteilane ja koolijuht
 Ernst Enno (1875–1934), luuletaja ja lastekirjanik
 Karl Abraham Hunnius (1797–1851), arst ja eesti kurortoloogia rajaja
 Tõnis Jürine (1873–1947), advokaat
 Cyrillus Kreek (1889–1962), helilooja, dirigent ja muusikapedagoog
 Aron Lande (1872–1935), vene jurist, poliitik ja publitsist
Franz Heinrich Brasche (1762–1848) Haapsalu apteeker ja Haapsalu kuurordi arendaja
Karl Arthur Hunnius (1825–1893) meditsiinidoktor, auõuemeedik, Haapsalu kreisiarst
Carl Leopold Bergfeldt (1805–1888), Haapsalu apteeker, Haapsalu bürgermeister ja Haapsalu kuurordi arendaja
Paul von Rinne (1819–1897), arst, Haapsalu kuurordi arendaja, köster ja kooliõpetaja
Hedwig Bülli vanemad, Theodor Büll (1846–1902) ja Luise Büll (sünd. Stürmer) (1855–1919), Haapsalu kuurordi arendajad ja Suur-Mere tn 18 mudaravila omanikud
Carl Ludvig Althoff (1796–1855), muusik, kaupmees, üks Haapsalu Promenaadil asunud mudaravila omanikest
Barbara von Richter (1712–1776) ja Christoph Adam von Richter (1694–1758), Uuemõisa mõisnik
Anna Margareta von Ungern-Sternberg (von Drummond), (1751–1803), Drummondi hauakivi on vanim säilinud hauatähis Haapsalu vanal kalmistul
Karl Magnus De la Gardie (1788–1856), Ungru, Emmaste ja Orjaku mõisnik, Haapsalu esimese mudaravila rajamise finantseerija ning Lucie De la Gardie (sünd Sternberg) (1792–1868).
Constantin Immanuel Hoerschelmann (1780–1848), kirikuõpetaja, 1812–1848 Haapsalu luterliku koguduse õpetaja
Vassili Kamenev (1837–1873), Haapsalu õigeusu koguduse preester (1865–1873)
Nikolai Poletajev (1846–1888), Haapsalu õigeusu koguduse preester (1880–1888)
Joann Männik (1873–1934), Haapsalu õigeusu koguduse preester (1929–1934)
Aleksander Pääbo (1874–1953), Haapsalu õigeusu koguduse köster, Nikolai kooli ja Haapsalu linna II algkooli juhataja
Guido Alphons von Buxhoeveden (1835–1910), Lihula ja Sipa mõisnik
Ernst Hingstberg (1756–1838), Haapsalu linnapea (1789–1792)
Aleksander Ferdinand Berg (18163–1890), Haapsalu linnapea (1865–1874)
Carl Friedrich Leidig (1823–1878), Haapsalu linnapea (1874–1876)
Gustav Adolf Pilar von Pilchau (1841–1918), Haapsalu linnapea 1878
Johann Ludwig Michelsen (1830–1903), Haapsalu linnapea (1891–1897), trükikoja omanik, esimese Haapsalu kohaliku ajalehe väljaandja
Gottfried Nicolai von Krusenstiern (1868–1917), arst, Haapsalu linnapea (1902–1917)
Eduard Siegfeldt/Siivelt (1874–1948), Haapsalu linnapea (1918–1919), raamatukaupmees ja kirjastaja, ehitas 1911-1912 Lossiplats 4 asuva ärihoone
Peeter Reikmann (1869–1937), Suuremõisas ja Ungrus mõisavalitseja, Haapsalu Vastastikuse Krediidiühingu ja muusikaseltsi "Heli" asutaja
Mart Tamverk (1867–1947), kirjastaja ja kaupmees, Haapsalu esimese raamatupoe avaja.
Jakob Woldemar Põldots (1863–1946), ehitusettevõtja, Haapsalu linnapea (1927–1929)
Hans Alver (1887–1942), arst, Haapsalu linnapea (1929–1940)
Johann Kokla (1892–1933), Lääne maakonna politseiülem, Lääne-Saare prefekt, Haapsalu seltsielu tegelane
Eduard Kansa (1887–1946), pedagoog ja koolijuht, Haapsalu Õpetajate Seminari ja Haapsalu Keskkooli direktor
Kustav Möll (1878–1951), Haapsalu koguduse köster, Haapsalu algkooli juhataja
Gustav Tooming (1883–1958), pedagoog, koolijuht, koorijuht, Mustvee Gümnaasiumi, Lihula Gümnaasiumi direktor

Haapsalu vana kalmistu ruumi ammendumise tõttu rajati Haapsalu uus kalmistu Haapsalu Jaani kiriku põllumaale, Lihula maantee Kuuse tänava ja Niine tänava vahelisele alale. Teadaolevalt üks esimesi matmisi oli 1939. aastal. Enamik matuseid pärines II maailmasõja ajast, kalmistule maeti ka 1941. aastal 9. juulil Troi metsas tapetud 11 kommunismiohvrit, kellele on 1999. aastal püstitatud mälestuskivi Lihula mnt 9 ja Niine tänav 34 vahelisele alale. Viimane teadaolev matus toimus 1949. aastal. Pärast kalmistu likvideerimist 1950. aastate lõpus hoonestati piirkond 1960. aastatel.

Viited

Välislingid

Urmas Lauri, Vandaalid rüüstasid Haapsalu vanal kalmistul kümneid haudu, Lääne Elu, 7. veebruar 2014

Lääne maakonna kalmistud
Haapsalu kalmistud