Attaliidide dünastia

Attaliidide dünastia (kreeka keeles Δυναστεία των Ατταλιδών) oli aastatel 282−133 eKr Väike-Aasias Pergamonis valitsenud hellenistlik valitsejasugu.

Päritolu

Dünastia rajajaks oli Musta mere äärsest Tieioni linnast pärit Philetairos (u 343−263), kes oli Aleksander Suure väepealiku Lysimachose ohvitser. Tema isa Attalose järgi said Attaliidid oma nime.

Attaliidid ja Pergamoni kuningriik

Lysimachose teenistusest deserteerunud Philetairos kehtestas end 282. aastal Pergamonis. Alludes küll ametlikult Seleukiididele, oli ta tegelikult iseseisev valitseja. Kuna ta oli eunuhh ja tal seetõttu järglasi ei olnud, päris Pergamoni vennapoeg Eumenes I (suri 241; valitses 263−241). Viimane oli ilmselt samuti lastetu ja dünastia meesliin jätkus Philetairose noorema venna Attalose järeltulijatega. Attalos I Soter (269−197; valitses 241−197) saavutas galaatide üle võidu ja kuulutas end 230. aastatel kuningaks. Tema pojapoeg Attalos III Philometor Euergetes (u 170−133; kuningas 138−133) pärandas kuningriigi Rooma vabariigile ja sellest moodustati Asia provints.

Pergamoni altar

Pergamoni altaril on friis, millel on kujutatud Heraklese poja Telephose elukäiku. Attaliidid seostasid viimast Pergamoni linnaga ja väitsid end tema kaudu põlvnevat Olümpose jumalatest.

Attaliidide sugupuu

</table>

Vaata ka
Pergamon

Pergamon
Dünastiad