Harpe

Harpe, varem Harp (vene keeles Гарпе) oli Eestimaalt pärit literaadi- ja aadlisuguvõsa. Tänapäeval elavad suguvõsa liikmed Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Saksamaal, Soomes ja Tšiilis.

Ajalugu

Päritolu küsimus
Harpede päritolu on jäänud ebaselgeks. Esimesi teateid nende kohta on 18. sajandi algusest, mil Eestimaal elas mõisainspektor Otto Wilhelm Harpe (Harp) (1676−1739). Ühe arvamuse kohaselt olid Harped pärit Lõuna-Prantsusmaalt, kus nad kandsid nime de la Harpe. Pärast Nantes'i edikti (1598) rändas suguvõsa Šveitsi, kust üks haru siirdus Preisimaale, teine aga Rootsi kaudu Eestimaale.

Harped rüütelkonna matriklis
1809. aasta 10. märtsil (vkj) võeti Kaalepi mõisnik Karl Johann von Harpe (1752−1814) ja Wilhelm Christian von Harpe (1754−1837) Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. 24. novembril (vkj) 1848 immatrikuleeriti kindralmajor August Wilhelm Theodor von Harpe (1767−1815) järeltulijad.

Suguvõsa liikmeid

Otto Johann Harpe (1713–1761), kolleegiumiassessor, Eestimaa kubermanguvalitsuse sekretär, Ohtu mõisnik
Wilhelm Christian Harpe (1723−1767), Tallinna Toomkoguduse ülempastor, Eestimaa konsistooriumi assessor, mõisaomanik
Carl Gottschalck Harpe (1732−1815), Tallinna raesekretär, sündik ja justiitsbürgermeister, Undla pandivaldaja
Otto Gottlieb Harpe (1738−1796), Kadrina pastor, mõisaomanik
Wilhelm Christian von Harpe (1754−1837), õuenõunik, Eestimaa maanõunik, mõisaomanik
Otto Wilhelm von Harpe (1762−1814), Venemaa keisririigi kindralmajor
August Wilhelm Theodor von Harpe (1767−1815), Venemaa keisririigi kindralmajor
Alexander von Harpe (1802−1869), kreisisaadik, meeskohtunik, Tallinna toomkooli kuraator, Äntu mõisnik
Carl Wilhelm Heinrich von Harpe (1804−1867), kreisisaadik, Eestimaa maanõunik, mõisaomanik
Richard Theodor von Harpe (1832–1889), Venemaa keisririigi staabikapten, Äntu mõisnik
Hermann August Alexander von Harpe (1874−u 1944), Eesti Vabariigi nooremleitnant, pangaametnik, Harku ja Habaja mõisnik
Bruno Rudolf von Harpe (1875−1941), filosoofiadoktor, keemik
Ferdinand Walther von Harpe (1877–1953), Äntu mõisnik
Richard Wilhelm von Harpe (1917−1945), Saksa Riigi Kriegsmarine kaptenleitnant, allveelaeva U129 ja U3519 komandör
Thure von Harpe (1941−2012), loodusteaduse doktor
Michael Eugen von Harpe (sündinud 1943), õigusteaduse assessor, Maailmapanga täitevdirektor
Anke Irene Hörschler (sündinud von Harpe) (sündinud 1970), loodusteaduse doktor

Harpe suguvõsa mõisavaldused

Eestimaa:
Aavere (Afer) (1836−1902), Albu (Alp) (1912−1919, jäänukmõis 1919−1939), Araski (Arraska) (1840−1842 pandi-, 1842−1919 pärusvaldus), Haabersti (Habers) (XIX sajandil, rendivaldus), Harku (Hark) (1912−1919), Järvakandi (Jerwakant) (1911−1919), Kaalepi (Kaulep) (1788−1870), Kaarma (Kaarmann) (1803−1807 pandi-, 1807−1874 pärusvaldus), Koonu (Kono) (1804−1821 pandi-, 1821−1832 pärusvaldus), Korba (Korba) (kuni 1919), Lagedi (Laakt) (1916−1919, jäänukmõis 1919−1939), Lammasküla (Lammasküll) (enne 1900−1904), Lehtmetsa (Lechtmetz) (kuni 1910), Mäeküla (Mehheküll) (1825−? pandi-, ?−1833 pärusvaldus), Ohtu (Ocht) (u 1726−1775), Põdrangu (Pöddrang) (1840−1870 pandi-, 1870−1919 pärusvaldus), Salla (Sall) (1868−1919), Tamsalu (Tamsal) (1843−1858), Undla (Undel) (1777−1791, pandivaldus), Varmasaare (Warmesaar) (1825−1833, pandivaldus), Viisu (Wieso) (1824−1919, jäänukmõis 1919−1939), Äntu (Engdes) (1833−1842 pandi-, 1842−1919 pärusvaldus, 1919−1939 jäänukmõis)
Posen:
Pappeln (1940ndad), Rohrschütz (1940ndad), Stanau (1940ndad)
Wartheland:
Lenzing (1940ndad), Schalkau (1940ndad), Scheringen (1940ndad), Stefansdorf (1940ndad), Witkowitz (1940ndad)

Sugupuu
Otto Wilhelm Harpe (Harp) (1676−1739), Ohtu mõisnik, Ulvi ja Tudu pandivaldaja, Põlula, Ulvi, Aruküla ja Ohtu mõisate inspektor (mõisavalitseja); abiellus 1) 1711 Anna Margaretha Krämeriga (1679−1717), 2) 1718 Margaretha Schlüteriga (pärast 1669−1720), 3) Euphrosina Elisabeth Kelchiga (1700−1780)
A1. Otto Johann (1713−1761), Ohtu mõisnik, kolleegiumiassessor, Eestimaa kubermangusekretär; abiellus Anna Katharina Riesemanniga (1724−1775)
A2. Wilhelm Christian (1723−1767), Ulvi ja Tudu mõisnik, Tallinna Toomkoguduse ülempastor, Eestimaa konsistooriumi assessor; abiellus 1) 1749 Katharina Elisabeth Schonertiga (1732−1760), 2) 1765 Anna Dorothea Kelchiga (1743−1807)
A3. Carl Gottschalck (1732−1815), Undla pandivaldaja, Tallinna raesekretär (1779), sündik (1783−1786) ja justiitsbürgermeister (1796−1803); abiellus 1756 Johanna Benigna Schonertiga (1733−1767)

Viited

Kirjandus
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd III. Görlitz, 1930. Lk 112–120 .
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Neue Folge. Bd V. Hamburg: 2015. Lk 231-290.

Välislingid
Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust

Aadlisuguvõsad
Eestimaa aadlisuguvõsad
Liivimaa aadlisuguvõsad