Naja annulifera

Naja annulifera on soomuseliste seltsi mürknastiklaste sugukonna kobra perekonna maoliik.

Klassifikatsioon 

Naja annulifera on varem olnud egiptuse kobra alamliik.

Alamliigid
 Naja annulifera anchietae Bocage, 1879	 
 Naja annulifera annulifera Peters, 1854

Soomused

Ülamokakilbiseid 7, harva ka 6 või 8; 
alamokakilbiseid 8–9, harvemini 7 või 10;
 silmaeesne kilbis 1 (2);
 silmataguseid kilbiseid 2 (1–3);
 oimukilbiseid 1+2, 1+3 varieeruv;
 kõhukilbiseid on neil 169–208;
 seljakilbiseid 175–203;
anaalkilbis paaritu; 
 sabaaluseid kilbised paarilised, 48–69 (51–65). 
 
Täiskasvanud madude seljasoomused on kas pruunikashallid, tumepruunid või sinakasmustad, harva kollakad. Harva võib kohata ka triibutatud isendeid (harilikult isased), kelle sinakasmustad soomused seljal on vööditatud 7–11 laia kollase ehk kollakaspruuuni ringiga. Kõhusoomused aga on kollased kuid tumedate laikudega.  

Noorte madude seljasoomused on kollakat või rohekaskollakat värvi, kaela ümber aga must triip. Kõhualused soomused on kollased.

Pea

Pea on suur kuid eraldub kaelast vaid pisut, ninamiku tipp on suunatud veidi ülespoole. Silmad on üsna suured, pupillid ümmargused.

Keha

Keha on neil silinderjas ja kaitsepoosiks lamendatud kaelal nn prillmaomärk puudub.  

Täiskasvanud madude kehapikkus on mõõdukas, 150–220 cm (isegi kuni 260 cm). Isased on harilikult suuremad ja raskemad kui emased maod.

Paljunemisbioloogia

Kui Lõuna-Aafrika talveperiood on läbi, algab osadel Naja annulifera madudel paaritumisperiood (septembrist kuni detsembrini). Maod ärkavad talveunest ja algab vastuvõtlike partnerite otsimine. Sel perioodil on täheldatud isaste vahelisi võitlusi. Edukas paaritumine ei võta kaua aega (vangistuses 20 minutit) ja selle lõppedes roomavad partnerid eri radu pidi minema. 

Gestatsiooniperiood kestab kas vähem või kauem kui 2 kuud.

Emaste madude sigimisvormiks on ovipaaria, looduslikus keskkonnas muneb graviidne emane, sageli termiidipessa, suvel 8–33 muna (maksimaalselt 47). 

Kobramuna keskmised mõõtmed on 46–55 mm x 24–32 mm.

Saakloom

Jahti peab harilikult öösel.

Nende saakloomadeks on mitmed linnud ja nende munad, aga ka teised maod, nagu lärmakas aafrikarästik ja ka sama liigi isendeid.

Need maod on saakloomaks osadele lindudele, näiteks madukotkastele ja teistele madudele.

Kokkupuuted inimesega 

Need kobrad on looduses üsna häbelikud. Kui võimalik, püüavad nad vältida kokkupuuteid inimestega ja objektidega, mis ära söömiseks liiga suured, roomates lihtsalt ära.

Neid peetakse osade inimeste kodudes vangistuses (seltsilisloomadena) ja osades loomaaedades. 26. märtsil 2011 teavitas Bronxi loomaaed roomajate maja sulgemisest, kuna 'teismeline emane' Naja annulifera lahkus kodusest puurist.
 
Nurka või vihale aetuna võivad võtta sisse kaitsepoosi ja avada kaelal paikneva 12–16 cm nn kapuutsi, teadaolevalt ta sülitav kobra ei ole.

Naja annulifera hammustus 
Inimeste suhtes on nad mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustuse ajal eritatud tokiinina toimiv sülg võib mürgistusseisundi esile kutsuda – sülg on neurotoksiline (toimib närvisüsteemi ja kopsud ning südamelihas võivad lakata talitlemast) ja võib põhjustada hingamispuudulikkuse.

Anafülaktilise šoki ära hoidmiseks võiks varuks olla 2–4 EpiPen automaatset süstalt. Esmaabi tehnikaks võib kasutada pressure immobilisation technique võtet.

Levila 

Neid madusid võib kohata Lõuna-Aafrikas, Svaasimaal, Mosambiigis, Zimbabwes, Botswanas, Sambias ja Malawis.

Viited

Kirjandus
 Richard Mastenbroek, THE SNOUTED COBRA, veebiversioon (vaadatud 29.03.2015)(inglise keeles) 

Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Naja annulifera ja saksakeelset artiklit :de:Gebänderte Kobra seisuga 28.03.2015.

Alethinophidia
Mürknastiklased