Lemsalu kihelkond

Lemsalu kihelkond ehk Limbaži kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Lemsal, läti keeles Limbažu draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Riia kubermangus Volmari kreisis.

Ajalugu
Kihelkond on kujunenud Riia peapiiskoppidele kuulunud Lemsalu piiskopilinnuse juurde. Aastal 1669 eraldus sellest Katriņa kihelkond, ent see liideti aastal 1709 tsaarivõimude poolt taas Lemsaluga. Patronaadiõigus kuulus alates aastast 1621 Riia linna raele. Alates aastast 1889 kuulus õigus Riia linnamõisate valitsusele.

Lemsalu kihelkonna mõisad
Buddenbrockshof endine rüütlimõis
Gerķis (Garkisch, ka Gerkes) rüütlimõis, hiljem Riia linnamõis
Krüdenershof endine rüütlimõis
Lāde (Ladenhof, varem Namküll) rüütlimõis, hiljem Riia linnamõis
Lemsalu ehk Limbaži (Pastorat Lemsal) kirikumõis
Lemsalu ehk Limbaži (Schloß Lemsal) Riia linnamõis
Nabe (Nabben) rüütlimõis
Rēza (Resenhof, ka Rösenhof) rüütlimõis, hiljem Riia linnamõis
Vecķipēni (Alt-Eck, varem Eckenhof) rüütlimõis, hiljem Lemsalu karjamõis
Viffhusen rüütlimõis, hiljem Lemsalu karjamõis

Viited

Kirjandus
Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: bei Deubner, 1826. Lk 248-249 .
Büsching, Anton Friedrich. Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 369 .
Hagemeister, Heinrich von. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 157-162 .
Hupel, August Wilhelm. Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 100-104 .
Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909.