Hans von Euler-Chelpin

Hans Karl August Simon von Euler-Chelpin ka Hans von Euler-Chelpin ka Hans von Euler(15. veebruar 1873 Augsburg – 6. november 1964 Stockholm) oli Saksa päritolu Rootsi biokeemik. Aastal 1929 pälvis ta suhkrute alkohoolse kääritamise ja protsessis osalevate ensüümide uurimise eest Nobeli keemiaauhinna. 

Samal aastal sai keemiaauhinna ka inglise biokeemik Arthur Harden.

Haridus ja töö
1891–1892 õppis ta Müncheni Kunstiakadeemias; 
1893 asus von Euler keemiat õppima;
doktorikraadi sai ta Berliini ülikoolist;
1906–1941 professor Stockholmi ülikoolis;
1914–1918 teenis ta Saksa sõjaväes.

Panus teaduse arengusse
1920 – pakkus ta välja hüpoteesi, et koensüümid osalevad vesiniku transportijatena mitmetes oksüdatsiooniprotsessides;
1923 – analüüsisid von Euler ja Myrbäck kääritamisel osalevat ensüümi, mille nad nimetasid hiljem cozymase'ks ja edasi codehydrase'ks (NAD varasem nimetus);
1931 – eraldas ta ja määras kindlaks puhta koensüümi NAD ehk nikotiinhappeamiidadeniinnukleotiidi struktuuri;
1923 – avastas von Euler-Chelpin looduslikest toitainetest (sidrun,must sõstar jne) antipneumoonilise toitumisfaktori J-vitamiini ka J-faktori, toimet testis ta merisigadel
1935 – hakkas ta koos George de Hevesyga töötama välja tehnikat kasvajates olevate nukleiinhapete märgistamiseks, et välja uurida, kuidas nad käituvad.
1936 – avaldas ta nii NAD+ kui NADP+ ehk nikotiinhappeamiidadeniindinukleotiidfosfaadi struktuuri.

Ta avaldas üle 1000 teaduspublikatsiooni. Ta uuris koensüüme, ensüüme, glükolüüsi, suhkrute kääritamist, vitamiine (näitas, et juurviljades leiduvad beetakarotenoidid on provitamiinid ja need muudatekse organismis A-vitamiiniks), nukleiinhappeid, taimede ning seente keemiaga seotut jpm.

Tunnustus
1927 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks.

Eraelulist
1902. aastal sai von Euler Rootsi kodanikuks.
Hans von Euler-Chelpin oli kaks korda abielus. Esimesest abielust Astrid Cleve von Euleriga sündis viis last. Nende pojast Ulf Svante Hansson von Euler-Chelpinist sai tuntud füsioloog ja farmakoloog, kes noradrenaliini keemilise koostise uurimise eest sai aastal 1970 Nobeli auhinna. 1913 abiellus von Euler parunessi Elisabeth Ugglasiga (ingl k Elisabeth, Baroness of Ugglas) ja neil sündis neli last.

Publikatsioone
 1908–1909. Grundlagen und Ergebnisse der Pflanzenchemie 
 1910 Ensüümide üldine keemia (Allgemeine Chemie der Enzyme)
 1915 Pärmide ja alkohoolse kääritamise keemia (Chemie der Hefe und der alkoholischen Gärung)
 1920–1934. Ensüümide keemia (Chemie der Enzyme) 
 1930 Biokatalüsaatorid (Biokatalysatoren), Stuttgart
 1931 Homogeenne katalüüs (Homogene Katalyse), Stuttgart
 1936 Ergebnisse der Physiologie, biologischen Chemie und experimentellen Pharmakologie, Volume 38, Issue 1, pp 1–30, Die Cozymase 
 1942 (koos Skazynskiga). Kasvajate biokeemia (Biochemie der Tumoren) Stuttgart
 1944 Kasvajate teke, areng ja taandumine (Entstehung, Wachstum und Rückbildung von Tumoren)
 1944 Enzymhemmungen
 1962 Kasvajate kemoteraapia ja profülaktika (Chemotherapie und Prophylaxe des Krebses)
 1950 (koos Hasselquistiga). Die Reduktone. Ihre chemischen Eigenschaften und biochemischen Wirkungen, Stuttgart
 1957 (koos Eistertiga). Chemie und Biochemie der Reduktone und Reduktonate.

Viited

Välislingid 
 Hans von Euler-Chelpin – Nobel Lecture: Fermentation of Sugars and Fermentative Enzymes. Nobelprize.org. Nobel Media AB 2013. Web. 13 Jul 2013. Veebiversioon (vaadatud 13.07.2013)

Rootsi keemikud
Saksamaa keemikud
Nobeli keemiaauhinna laureaadid
Sündinud 1873
Surnud 1964