Rinnahoidja

Rinnahoidja on aluspesuese, mille eesmärk on toetada naise rindu.

Rinnahoidja on keerulise ehitusega ning koosneb mitmest osast. Rinnahoidjaid valmistatakse paljudes eri suurustes, et vastata erisugustele kehamõõtudele. Samuti on rinnahoidjaid mitmesugustest materjalidest ja erisuguste lõigetega sõltuvalt funktsioonist, mida rinnahoidja peab konkreetses olukorras täitma, ja moest. 

Rinnahoidja põhilised osad on rindade all ja üle selja paiknev riba, kaks korvi ning õlapaelad. On ka ilma õlapaelteta rinnahoidjaid ja sportrinnahoidjad, millel ei ole eraldi korve.

Ajalugu
Rindu toetavate riideesemete kandmine võib ulatuda Vanasse Kreekasse. Naised kandsid villast või linast riideriba, mis mässiti üle rindade ja kinnitati seljal. Vanas Roomas oli selle kasutamine juba üldlevinud. Ida-Tiroolis on leitud 15. sajandist pärinevad riideesemed, mis arvatakse olevat rinnahoidjad. Mõnel neist on linasest riidest õmmeldud korvid ja õlapaelad.

Alates 16. sajandist oli jõukamate naiste seas levinud sellise korseti kandmine, mis surus rinnad ülespoole.

19. sajandi lõpus hakati otsima alternatiive. Esimese moodsa rinnahoidja patenteeris 5. septembril 1899 Christine Hardt Dresdenist, 1914. aastal võttis kahest rätist loodud rinnahoidjale patendi USA kunstipatroon ja kirjastaja Mary Phelps Jacob (hiljem Caresse Crosby).

Rinnahoidja korvi suuruste tähistamine tähtedega A-st kuni D-ni võttis kasutusele oktoobris 1932 S.H. Camp and Company.

Viited 

Aluspesu