Tüümuse säsi

Tüümuse säsiks (medulla thymi) nimetatakse paljudel selgroogsetel loomadel tüümuse sagarates eristatavat ala, milles on tuvastatavad Hassalli kehad ja väheses koguses ka tümotsüüdid.

Tüümuse säsi on normaalse füsioloogia ja anatoomiaga loomadel nii embrüonaalse, sünnijärgse kui ka täiskasvanud tüümuse osa.

Inimlootel lahknevad alates 8. rasedusnädalast kõrvalkilpnäärmed, tüümuse pooled hakkavad üksteise poole kasvama ja ühinevad südamepaunaga ning moodustuma hakkab säsiosa (alates 9.–11. nädalast).

Tüümuse säsi areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.

Tüümuse kortikomedullaarne tsoon 

Tüümuse säsi eraldab tüümuse koorest veresoonte rohke tüümuse kortikomedullaarne tsoon.

Tüümuse kortikomedullaarse tsooni ülemineku kohalt ja tüümuse säsist saavad alguse viima lümfisooned mis kulgevad koos veresoontega ja väljuvad elundist kihnu kaudu.

Arvatakse, et protümotsüüdid sisenevad tsooni tüümuse säsis paiknevate suuremate veenulite kaudu. Ka topeltpositiivsed αβ T-rakud liiguvad tsooni, kus toimub positiivne ja negatiivne selektsioon ning koolitamine T-abistajarakkudeks ja tsütotoksilisteks T-rakkudeks.

Tüümuse perivaskulaarsed ruumid 

Mitmete autorite arvates aga paiknevad tüümuse säsis tüümuse perivaskulaarsed ruumid.

Funktsioonid 

Arvatakse, et tüümuse säsi funktsioonideks on autoreaktiivsete CD4(+) ja CD8(+) tümotsüütide negatiivne selektsioon.

Tüümuse säsi seotus αβ T-rakkude arengu mitmete aspektidega, sh regulatoorsete T-lümfotsüütide populatsiooni Foxp3(+) natural regulatory T cells (nTreg cells) arengu ja positiivse selektsiooni läbinud αβ T-rakkude küpsemise tagamine on vaidluse all, osade allikate kohaselt on konsensus siiski saabumas.

Histoloogiline koosseis 

Tüümuse säsis on tuvastatud:
 Hassalli kehi
 müoepiteelrakke 
koolitatud T-rakud, sealhulgas:
CD4+ abistajarakke 
 CD4+ või CD8+ supressorrakke 
 CD8+ tsütotoksilisi T-rakke
tüümuse koore kattekoerakke
tüümuse säsi retikulaarrakke
makrofaage.

Tüümuse säsi toekoes on ülekaalus tüümuse säsi epiteelirakud (mTECs), mis edastavad paljunemis-, ellujäämis- ja diferentseerumissignaale.

Inimese normaalne tüümuse säsi sisaldab, peamiselt Hasalli kehade läheduses, varieeruva suurusega populatsiooni (näiteks 33 ± 4,8%) tüümuse B-rakke, kuid nende päritolu ja funktsioonid on ebaselged.

Tüümuse epiteeli retikulaarrakud paiknevad nii säsis kui ka koores ja on aktiivsed neuroendokriinsete funktsioonidega rakud, mis komplekteerivad ja eritavad mitmeid hormoone. Nende funktsiooniks on ka interleukiinide ja kasvufaktorite eritamine ning "sisekontrolli" tagamine – kontrollides T-rakke nii, et ringlema ei pääseks oma antigeenidega reageerivad T-rakud.

Vaata ka 
tüümuse vananemine

Viited

Välislingid 
 Graham Anderson, Song Baik, Jennifer E. Cowan, Amanda M. Holland, Nicholas I. McCarthy, Kyoko Nakamura, Sonia M. Parnell, Andrea J. White, Peter J. L. Lane, Eric J. Jenkinson, jt., Mechanisms of Thymus Medulla Development and Function, Thymic Development and Selection of T Lymphocytes, Current Topics in Microbiology and Immunology, 373. väljaanne, 2014, lk 19-47, veebiversioon (vaadatud 16.01.2015)(inglise keeles) 
 Terminologia Anatomica A13.1.02.005: Medulla thymi. Tüümuse säsi
 Sissekanne Terminologia Embryologica-s E.5.12.1.2.2.0.2 Medulla thymi. Tüümuse säsi
 Sissekanne  H3.10.02.02015: Medulla thymi. Tüümuse säsi
 Thymus Medulla, Histology @Yale, veebiversioon (vaadatud 16.01.2015)
 Kurobe H1, Liu C, Ueno T, Saito F, Ohigashi I, Seach N, Arakaki R, Hayashi Y, Kitagawa T, Lipp M, Boyd RL, Takahama Y., CCR7-dependent cortex-to-medulla migration of positively selected thymocytes is essential for establishing central tolerance. Lühikokkuvõte., Immunity. 2006 veebruar;24(2):165-77., veebiversioon (vaadatud 16.01.2015)(inglise keeles)

Anatoomia
Histoloogia
Lümfisüsteem
Tüümus