Võru kreis

Võru kreis (saksa keeles Der Werrosche Kreis; vene keeles Верроский уезд) oli Venemaa keisririigi Liivimaa kubermangu haldusüksus.

Kreis ehk maakond piirnes põhjas Riia asehaldurkonna / Liivimaa kubermangu Tartu kreisi, idas Pihkva kubermangu Pihkva maakonna ning edelas ja lõunas Valga kreisiga.

Võru kreis loodi 1780. aastatel Riia asehaldurkonna Tartu kreisi lõunapoolsetest aladest, maakonnakeskus ja kreisilinn (1784) Võru linn aga asutati endise riigimõisa asemele.

Võru kreis hõlmas enamiku tolleaegsest Põlvamaast, välja arvatud viimase põhjaosas asuvad Saverna, Maaritsa, Vastse-Kuuste ja Ahja ümbruskonnad, Võru kreisi ehk Võrumaa lääneosa hõlmas ka Hargla, Karula ja Kaagjärve ümbruse. 1780. aastatel väljakujunenud kreisipiiridesse jäi Võrumaa kuni Esimese maailmasõjani. Eesti iseseisvudes ja 1920. aastate haldusreformides siirdusid Võrumaa läänepoolsed alad tollal loodud Valga maakonna koosseisu.

Territoorium 

Võru kreisi kreisilinn oli Võru, kreisi kuulus algselt 8 kihelkonda:
 Hargla kihelkond (Kirchspiel Harjel),
 Kanepi kihelkond (Kirchspiel Cannapäh),
 Karula kihelkond (Kirchspiel Carolen),
 Põlva kihelkond (Kirchspiel Pölwe),
 Räpina kihelkond (Kirchspiel Rappin),
 Rõuge kihelkond (Kirchspiel Rauge),
 Urvaste kihelkond (Kirchspiel Urbs (Anzen)),
 Vastseliina kihelkond (Kirchspiel Neuhausen).

Aja jooksul kihelkondade arv muutus, 19. sajandi keskel oli kihelkondi 17:
 Võru linna ja maakihelkond
 Hargla kihelkond (Kirchspiel Harjel),
 Kanepi kihelkond (Kirchspiel Cannapäh),
 Kambja kihelkond (Kirchspiel Kamby),
 Karula kihelkond (Kirchspiel Carolen),
 Nõo kihelkond (Kirchspiel Nüggen),
 Otepää kihelkond (Kirchspiel Odempä),
 Puhja kihelkond (Kirchspiel Kawelecht),
 Põlva kihelkond (Kirchspiel Pölwe),
 Rannu kihelkond (Kirchspiel Randen),
 Räpina kihelkond (Kirchspiel Rappin),
 Rõngu kihelkond (Kirchspiel Ringen),
 Rõuge kihelkond (Kirchspiel Rauge),
 Sangaste kihelkond (Kirchspiel Sagniß, Kirchspiel Theal),
 Urvaste kihelkond (Kirchspiel Urbs (Anzen)),
 Vastseliina kihelkond (Kirchspiel Neuhausen),
 Võnnu kihelkond (Kirchspiel Wendau).

20. sajandi alguses olid Võru kreisis Võrumaal: 
 Kambja kihelkond, 
 Võnnu kihelkond, 
 Nõo kihelkond, 
 Rõngu kihelkond, 
 Rannu kihelkond, 
 Puhja kihelkond, 
 Sangaste kihelkond, 
 Otepää kihelkond, 
 Karula kihelkond, 
 Urvaste kihelkond, 
 Kanapää kihelkond, 
 Põlva kihelkond, 
 Räpina kihelkond, 
 Võru khk, 
 Hargla kihelkond, 
 Vastseliina kihelkond, 
 Rõuge kihelkond.

Sillakohtupiirkonnad 
Võru ja Tartu kreisi kihelkonnad olid jaotatud sillakohtupiirkondadeks (Werrosches Ordnungsgericht, Dorpater Ordnungsgericht):
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Laiuse, Maarja-Magdaleena, Kodavere, Palamuse, Torma kihelkond
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Kursi, Äksi, Tartu, Nõo kihelkond
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Puhja, Rannu, Rõngu, Sangaste kihelkond
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Võnnu, Kambja, Otepää kihelkond
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Räpina, Põlva, Kanepi kihelkond
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Vastseliina, Rõuge kihelkond
 sillakohtupiirkond, kihelkonnad: Hargla, Karula, Urvaste kihelkond

Vaata ka 
 Riia asehaldurkond
 Võru maakond
 Setumaa

Viited

Kirjandus

Välislingid 

 Võru kreisist Eesti mõisaportaalis