Novosiltsov (põlisaadlisuguvõsa)

Novosiltsov (saksa keeles Nowossilzow) oli ilmselt Leedu päritolu aadlisuguvõsa.

Ajalugu
Perekonnalegendi järgi oli suguvõsa pärit Leedust. Varasema käsitluse kohaselt elasid nad alguses Rootsis. Juri Šelja siirdus XIV sajandil Leedust Moskvasse. Tema poeg Serpuhhovi asehaldur Jakov Jurjevitši (suri pärast 1374) hüüdnimi oli Novosilets, millest tulenes suguvõsa nimi. Viimase pojast Ivan Jakovlevitš Novosiltsovist sai bojaar.

Novosiltsovid rüütelkonna matriklis
Krahv Nikolai Nikolajevitš Novosiltsov (1761−1838) võeti 11. novembril (vkj) 1802 Eestimaa ja 18. juunil (vkj) 1809 Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Lisaks sellele olid nad kantud Moskva, Rjazani,Tambovi ja Tuula kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse.

Suguvõsa liikmeid

Ivan Jakovlevitš Novosiltsov, bojaar
Jelizari Petrovitš Novosiltsov (suri pärast 1585), Novosili vojevood
Luka Zahharovitš Novosiltsov (suri pärast 1589), vojevood
Stepan Gavrilovitš Novosiltsov (suri pärast 1601), Verhoturi vojevood
Vassili Jakovlevitš Novosiltsov (1680−1743), salanõunik, senaator, manufaktuuri- ja kommertskolleegiumi president
Maria Ionovna Novosiltsova (abielus Golovina) (suri pärast 1765), Sangaste ja Kaagjärve mõisaomanik
Vassili Aleksandrovitš Novosiltsov (1750−1825), kindralmajor
Dmitri Aleksandrovitš Novosiltsov (1758−1835), brigadir
Ivan Filippovitš Novosiltsov (1761−1832), salanõunik, senaator
Krahv Nikolai Nikolajevitš Novosiltsov (1761−1838), tõeline salanõunik, tõeline kammerhärra, senaator, Vilno õpperingkonna kuraator, Riiginõukogu ja Ministrite Komitee esimees, Peterburi TA president
Ivan Nikolajevits Novosiltsov (1769−1841), tõeline riiginõunik
Aleksandr Vassiljevitš Novosiltsov (1784−1828), tõeline riiginõunik
Anton Vassiljevitš Novosiltsov (1850−1923), ratsaväekindral, eskadroni-, polgu-, brigaadi-, diviisi- ja armeekorpusekomandör
Leonid Nikolajevitš Novosiltsov (1872−1934), polkovnik, I ja IV Riigiduuma liige, Vabatahtliku armee üks asutajaist

Viited

Kirjandus
Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 378.
Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd IX. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1998. Lk 470-471.
Богуславский, В. В. Славланская энциклопедия. Киевская Русь-Московия в 2-тах томах. Москва: "ОЛМА-ПРЕСС", 2001. Том 2. Lk 56. 
Долгоруков, Пётр Владимирович. Российская родословная книга. Частъ четвертая. Санктпетербургь: 1857. Lk 163-168 .
Федорченко, Валерий Иванович. Дворянские роды, прославившие отечество. Энциклопдия дворянских родов. Москва: "ОЛМА-ПРЕСС", 2004. Lk 301-302.

Välislingid
Novosiltsovi suguvõsa genealoogia
Novosiltsovi suguvõsa sugupuu

Eestimaa matrikliaadel
Liivimaa matrikliaadel
Venemaa aadlisuguvõsad