Neurohüpofüüs

Neurohüpofüüs ehk hüpofüüsi tagasagar (ladina keeles neurohypophysis, lobus posterior hypophyseos) on kesknärvisüsteemiga loomadel ajus paikneva hüpofüüsi tagumine sagar, mis on tekkinud vaheaju väljasopistisest ja talitleb sisesekretsiooninäärmena.

Neurohüpofüüsi areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Roomajatel

Maolistel 

Madude neurohüpofüüs koosneb neuronite aksonitest. Madude neurohüpofüüsi ja selle kaudu liikuvaid hormoone on vähe uuritud, kuid arvatakse, et ka neil ringlevad oksütotsiini- ja vasopressiini-sarnased ühendid ning mesototsiin .

Imetajatel

Inimestel 

Hüpofüüsi tagasagar koosneb neuronitest ja neurogliiast.

Neurohüpofüüsist eritatakse valdavalt hüpotalamusest tulevate närvikiudude kaudu (aksoplasmaatiliselt) verre hüpotalamuse tuumadest nucleus opticus'est ja nucleus paravnetricularis'est hüpofüüsi liikunud hormoone – oksütotsiini ja antidiureetilist hormooni. Hüpofüüsi tagasagar toimib ka nimetatud hormoonide depoona.

Patoloogia 

Inimestel seostatakse neurohüpofüüsiga mitmeid haiguslikke seisundeid:
 antidiureetilise hormooni liignõristuse sündroom (SIADH);
 magediabeedi vormi central diabetes insipidus (antidiureetilise hormooni puudumine või alaproduktsioon);
 Schwartzi-Barteri sündroom;
 mitmed põletikulised seisundid mõjutavad neurohüpofüüsi, nagu sarkoidoos;
 mitmed kasvajad (sh Langerhansi histiotsütoos).

Viited

Välislingid 
Sissekanne Terminologia Anatomicas A11.1.00.006: Neurohypophysis. Neurohüpofüüs

Anatoomia
Endokrinoloogia
Peaaju