Vangalased

Vangalased (Vangidae) on Madagaskaril ja Komooridel levinud värvuliste sugukond.

Välimus 
Vangalased on väikesed ja keskmise suurusega värvulised, pikkusega 12–32 cm.
 
Nende keha on jässakas, sulestikus leidub valget, musta, pruuni ja halli. 

Vangalased eristuvad üksteisest suuresti noka kuju ja suuruse poolest ning sellest tulenevalt ka toiduotsimisviiside poolest – vangalased on ehe adaptiivse radiatsiooni näide. Paljudel liikidel on õgijate omaga sarnanev tugev konksja tipuga nokk. Eriti jäme nokk on suurnokk-vangal (Euryceros prevostii) (samas liigi Falculea palliata nokk on pikk ja kõver).

Eluviisid 
Vangalased elutsevad metsas või võsastikus, mitme liigi elupaik on Madagaskari lääneosa kuivades heitlehistes metsades.
Mõni liik asustab saare edelaosa astelvõsa. Kõik vangalased on paiksed.
Vangalased toituvad roomajatest, konnadest ja putukatest. Nad ehitavad puu otsa kausja pesa. Pesa ehitatakse okstest, puukoorest, juurtest ja lehtedest.

Kaitse 
Mitmeid liike ohustab elupaikade kadu.

Süstemaatika 
Vangalaste sugulussidemed teiste värvuliste sugukondadega on ebaselged.
Neid on varem arvatud lähedasteks õgijalastele.

Viited 
BirdLife
 Loomade elu, 6. kd, lk 362

Värvulised
Madagaskar
Komoorid