Kettagolf

Kettagolf (inglise keeles disc golf) on mäng, mille eesmärgiks on visata lendav ketas võimalikult väheste visetega spetsiaalsesse korvi. Mängureeglid sarnanevad suuresti palligolfi omadega.

Seda mängitakse enam kui 40 riigis üle maailma. Ala harrastatakse ka Eestis: siin on kasutusel umbes 125 rada ja harrastajate arvu hinnatakse kümnetele tuhandetele.

Ajalugu 

Esimene teadaolev kettagolfisarnane mäng peeti 1926. aastal Kanadas Vancouveris, kus rühm koolilapsi mängis üht mängu tinakaantega. Mäng toimus rajal, mille nad olid ise kooli territooriumile püsti pannud. Vanemas eas jäi ketaste viskamine tagaplaanile. Sarnaseid juhtumeid oli ka hiljem.

1965. aastal tuli George Sappenfieldile pärastlõunal golfi mängides mõte, et lapsed võiksid tema mänguväljakul mängida golfisarnast mängu nn lendavate taldrikutega (frisbiketastega). Koos Ed Headrickiga leiutasid nad esimese kettagolfi korvi ja püüdsid mängu populariseerida. Ed Headrick asutas mitu kettagolfiühingut, sh PDGA (Professional Disc Golf Association), mis on tänapäeval kettagolfis juhtiv organisatsioon.

Eesti 

Eestisse jõudis kettagolf 2000. aastate alguses. Pärast esimeste püsiradade rajamist Mäeotsale ja Jõulumäele on kettagolf teinud läbi suure arengu. Viieteistkümne aasta jooksul on Eestis tekkinud tuhandeid mängijaid ja loodud üle saja püsiraja. Esimesed Eesti meistrivõistlused toimusid 2009. aastal Mäeotsa, Jõulumäe ja Keila radadel.

Reeglid 

Kettagolfi reeglid on üsna sarnased palligolfi reeglitega. Iga rada alustatakse spetsiaalselt alalt, mida nimetatakse tii-alaks. Tii-ala võib olla valmistatud mitmesugustest materjalidest, näiteks betoonist, kummist, kunstmurust või puidust. Loodusliku tii-ala puhul peab olema maastikule märgitud spetsiaalne joon, millest ei tohi avaviset sooritades ketta lahtilaskmise hetkel üle astuda.

Maandunud ketta ette pannakse väike markerketas, mille tagant sooritatakse järgmine vise. Viskab mängija, kelle ketas on korvist kõige kaugemal. Rada loetakse läbituks siis, kui kõik mängijad on oma ketta korvi visanud.

Võistlustel jaotatakse mängijad 3–4-liikmelistesse rühmadesse. Esimene vise tiialalt tehakse järjekorras, mis on märgitud skoorikaardile. Kui kõik mängijad grupis on oma esimese viske teinud, minnakse ketta maandumiskoha juurde ja iga mängija otsib üles oma ketta. Järgmistel radadel viskab esimesena mängija, kelle eelmise raja tulemus oli kõige väiksem. Mängu võidab mängija, kes läbib raja väikseima visete arvuga.

Visked 

Kettagolfis on kasutusel kaks põhilist visketehnikat: eestkäsi ja tagantkäsi.

Visked jagunevad kauguse järgi tavajaotuse järgi kolmeks: puttamine, keskmaavise ja kaugvise.

Kaugvisked ehk pikad visked ehk drive'id sooritatakse kas eestkäe- või tagantkäetehnikat kasutades. Nende põhiline vahe tuleb ketta lennutrajektoorist. Eestkäetehnika korral kaldub ketas loomuliku pöörlemise tõttu paremale, tagantkäe puhul vasakule. Vasaku käega viskamisel pöörleb ketas teistpidi ja kaldub vastupidises suunas.

Keskmaavise sooritatakse keskmaaketta või putteriga, harilikult jäävad need visked 90 meetri piiresse.

Putti ehk lähiviset kasutatakse korvi viskamiseks ja korvile lähenemiseks. Putt on mängu üks tähtsamaid osi, sest halb putioskus tähendab visete kaotamist ka korvi lähedal.

Varustus 

Kettagolfivarustuse komplekteerimise keerukus ja hind sõltub mängija professionaalsuse astmest. Enamikul mängijaist tuleb osta vaid kettad ja kott nende kaasaskandmiseks. Ketaste hinnad jäävad enamasti 10–20 euro vahele. Radadel mängimine on üldjuhul tasuta.

Kettad 

Mängus kasutatakse kolme tüüpi kettaid.

 Driver ehk kaugmaaketas on pikima lennuga ketas. Kaugmaaketta tunneb ära selle terava serva järgi. Kaugmaakettaid kasutatakse pikkadeks viseteks korvi suunas ja nende täpsus ei pruugi olla kõige suurem.
 Midrange ehk keskmaaketas on korvile kontrollitud lähenemiste sooritamiseks. See on suurema täpsusega kui kaugmaaketas, kuid ei lenda tömbima serva tõttu nii kaugele.
 Putter ehk lähimaaketas on mõeldud peamiselt korvi viskamiseks. Lähimaaketas on ümara servaga ja valmistatud haarduvamast materjalist, et paremini korvi kettidesse kinni jääda. Lähimaaketast on küll lihtne kontrollida, kuid selle lennupikkus jääb kaugmaa- ja keskmaaketastele alla.

Kogenud mängijatel on kotis mitu eri tüüpi ketast: mitu putterit, mitu keskmaa- ja kaugmaaketast. Ketastel on erinevad lennukiirused, hõljumis- ja pöördeomadused, mis annavad mängijale rajal rohkem võimalusi viske sooritamiseks. Kettatootjaid on palju, neist suurimad on Westside Discs, Latitude 64, Dynamic Discs, Innova, Prodigy ja Discraft.

Lisavarustus 

Mängijatel on rajal ketaste kandmiseks tavaliselt spetsiaalne kott. Mängimiseks sobib pea igasugune matka- või spordiriietus. Vihmase ilmaga tuleb ilmtingimata kanda hästi pinnasega haakuvaid jalanõusid, et vältida viskamisel libisemist.

Keskkonnamõju 
Kõrghaljastusega aladel vigastavad puid tabavad kettad nende koort ning võivad ajapikku puude hukkumise põhjustada. Seetõttu on Eestis mõned kasutuselevõetud rajad juba suletud.

Rajad Eestis 

2016. aasta jaanuari seisuga oli Eestis kokku 58 kettagolfiparki:

 Alatskivi kettagolfipark, Alatskivi, Tartu maakond
 Alutaguse puhke- ja spordikeskuse kettagolfipark, Alutaguse, Ida-Viru maakond
 Annikoru kettagolfipark, Annikoru, Tartu maakond
 Elva kettagolfipark, Elva, Tartu maakond
 Holstre-Polli kettagolfipark, Holstre-Polli, Viljandimaa
 Illuka mõisapargi kettagolfipark, Illuka, Ida-Viru maakond
 Jõekääru kettagolfipark, Pärnu, Pärnu maakond
 Jõgeva kettagolfipark, Jõgeva, Jõgeva maakond
 Jõulumäe kettagolfipark, Jõulumäe, Pärnu maakond
 Järve Talu kettagolfipark, Nahkjala, Harju maakond
 Kaarepere kettagolfipark, Kaarepere, Jõgeva maakond
 Kallaste kettagolfipark, Padise, Harju maakond
 Karksi-Nuia kettagolfipark, Karksi-Nuia, Viljandi maakond
 Keila kettagolfipark, Keila, Harju maakond
 Kiili kettagolfipark, Kiili, Harju maakond
 Kiiu kettagolfipark, Kiiu, Harju maakond
 Kilingi-Nõmme kettagolfipark, Kilingi-Nõmme, Pärnu maakond
 Kiviranna kettagolfipark, Suure-Rakke, Tartu maakond
 Krootuse kettagolfipark, Kõlleste, Põlva maakond
 Kurepalu kettagolfipark, Kurepalu, Tartu maakond
 Kõrvemaa kettagolfipark, Pillapalu, Harju maakond
 Lihula Mõisamäe kettagolfipark, Lihula, Lääne maakond
 Maarjamäe kettagolfipark, Tallinn, Harju maakond
 Mammaste Tervisespordikeskuse kettagolfipark, Orajõe, Põlva maakond
 Meegaste kettagolfipark, Meegaste, Valga maakond
 Metsajõe kettagolfipark, Laupa küla, Türi vald, Järvamaa
 Mustla kettagolfipark, Mustla, Viljandi maakond
 Mõedaku kettagolfipark, Mõedaka, Lääne-Viru maakond
 Mäeotsa talu kettagolfipark, Metste, Põlva maakond
 Mäetaguse kettagolfipark, Mäetaguse, Ida-Viru maakond
 Männiku kettagolfipark, Saku, Harju maakond
 Naissaare kettagolfipark, Naissaar, Harju maakond
 Nõmme KEEN kettagolfipark, Tallinn, Harju maakond
 Nõmme puhkebaasi kettagolfipark, Samliku, Pärnu maakond
 Nõiariigi kettagolfipark, Uue-Antsla, Võru maakond
 Nõo kettagolfipark, Nõo, Tartu maakond
 Palivere kettagolfipark, Palivere, Lääne maakond
 Paluküla kettagolfipark, Paluküla, Rapla maakond
 Pirgu kettagolfipark, Pirgu, Rapla maakond
 Pöide kettagolfipark, Pöide, Saare maakond
 Pühalepa kettagolfipark, Hausma, Hiiu maakond
 Rääma kettagolfipark, Pärnu, Pärnu maakond
 Saku kettagolfipark, Saku, Harju maakond
 Seli Tervisekeskuse kettagolfipark, Seli, Rapla maakond
 Sokka kettagolfipark, Vidrike, Valga maakond
 Suure-Jaani kettagolfipark, Suure-Jaani, Viljandi maakond
 Tehvandi kettagolfipark, Nüpli, Valga maakond
 Tõrva kettagolfipark, Tõrva, Valga maakond
 Tõrvandi kettagolfipark, Tõrvandi, Tartu maakond
 Tõstamaa kettagolfipark, Tõstamaa, Pärnu maakond
 Tähtvere Dendropargi kettagolfipark, Tartu, Tartu maakond
 Türi kettagolfipark, Türi, Järvamaa
 Valgehobusemäe kettagolfipark, Mägede, Järva maakond
 Valgeranna kettagolfipark, Valgeranna, Pärnu maakond
 Valgjärve kettagolfipark, Valgjärve, Põlva maakond
 Valtu kettagolfipark, Kaerepere, Rapla maakond
 Vastse-Kuuste kettagolfipark, Vastse-Kuuste, Põlva maakond
 Vidrike kettagolfipark, Vidrike, Valga maakond
 Viljandi Rotary kettagolfipark, Viljandi, Viljandi maakond
 Voka kettagolfipark, Voka, Ida-Viru maakond
 Värska Sanatooriumi kettagolfipark, Värska, Põlva maakond
 Võllaste kettagolfipark, Järva-Jaani, Järvamaa
 Võru linna kettagolfipark, Võru, Võru maakond
 Õru kettagolfipark, Õru, Valga maakond
 Ülejõe kettagolfipark, Paide, Järvamaa

Eesti meistrid

Eesti harrastajate meistrid 

Märkus. Juuniorid on harrastajate divisjon ja alates 2021. aastast jagatakse juunioritele meistritiitleid Eesti harrastajate meistrivõistlustel.

Kuni 2015. aastani: MJ1 – juuniorid kuni 19-aastased (k.a), MJ2 – juuniorid kuni 16-aastased (k.a)

Kuni 2016. aastast: MJ1 – juuniorid kuni 18-aastased (k.a), MJ2 – juuniorid kuni 15-aastased (k.a)

Alates 2018. aastast: MJ18 – juuniorid kuni 18-aastased (k.a), MJ15 – juuniorid kuni 15-aastased (k.a)

Vaata ka
 Kristin Tattar

Viited

Välislingid 

Discgolfireeglid eesti keeles
 Kettagolfi reeglid inglise keeles
 Kettagolfi võistlusreeglid inglise keeles
 Kettagolfi ajalugu
 PDGA koduleht
 Eesti Discgolfi Liit
 Eesti Discgolfi Liit Facebookis

Spordialad
Mängud