Separatiivne määrus

Separatiivne määrus on lauses lähtekohta väljendav määrus.

Eesti keel
Separatiivseks määruseks võib lauses olla
seestütlevas käändes käändsõna, mis vastab küsimusele kellest? millest?
alaltütlevas käändes käändsõna, mis vastab küsimusele kellelt? millelt?
mast-vorm
kaassõnafraas, mille peasõna on separatiivne kaassõna ja laiendosa nimisõna
separatiivne määrsõna sealt, kaugelt vms.

Separatiivne valdajamäärus
Separatiivne valdajamäärus laiendab tegusõnu ostma; paluma; teada, kuulda, riielda saama vms. Vastab küsimusele kellelt?. Separatiivseks valdajamääruseks võib lauses olla
alaltütlevas käändes nimisõna või vastava peasõnaga nimisõnafraas: Mari ostis sõbralt raamatud; Ära temalt seda päri; Noorelt autorilt on vaid mõned teosed ilmunud
kaassõnafraas: Laps sai ema käest riielda

Separatiivne kohamäärus
Separatiivne kohamäärus näitab mittesihilise lause aluse või sihilise lause sihitise referendi lähtekohta. See on tegusõna seotud laiend, mis laiendab tegusõnu minema, tulema, jooksma, sõitma vms. Vastab küsimusele kust?. Lauses võidakse lisaks separatiivsele kohamäärusele kasutada ka liikumise teed märkivat kohamäärust: Ta sõitis maalt linna; Sõitsime Tallinnast Paidesse. Separatiivne kohamäärus laiendab olemasolulauses tekkimist või kadumist väljendavaid tegusõnu ilmuma, kasvama, kaduma vms: Õuest kostis laste kilkeid; Uksest ilmus uusi külalisi

Separatiivseks kohamääruseks võib lauses olla
seestütlevas käändes nimisõna: Ta tuli kodust; Saabusime Tallinnast. 
alaltütlevas käändes nimisõna: Võtsin laualt õuna; Ta on pärit Alajõelt 
kaassõnafraas, mille peasõna on alt, eest, tagant vms: Mari võttis pliidi eest puid; Varas põgenes trellide tagant 
mast-vorm: Mari tuli jalutamast; Vanaema väsis küpsetamast 
kohamäärsõna kust, alt, sealt, väljast vms: Tule sealt ära; Väljast kostis vihmasadu.

Separatiivne seisundimäärus
Separatiivne seisundimäärus väljendab lähteseisundit, millest väljutakse. Separatiivseks seisundimääruseks võib lauses olla 
määrsõna haagist, lukust, riidest vms: Ta tegi ukse haagist lahti; Ta võttis lapse riidest lahti
seestütlevas käändes nimi- või omadussõna: Kuidas küll majast pääseda? Sain hambavalust lahti.
kaassõnafraas, mis sisaldab nimisõna või nimisõnafraasi: Päästa sõber õnnetuse seest ära; Päästa end suure nälja käest.

Viited
M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. §-d 516, 520, 529 ja 548

Süntaks