Arteriool

Arterioolid (ladina keeles ains arteriola; mitm arteriolae) 
on mikrovereringe väikesed arterid, mis algavad arteritest ja lähevad üle kapillaaridesse. 

Arterioolide areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti. 

Arterioolide sein koosneb kolmest kihist: väliskihist ehk adventiitiast, keskkihist ehk meediast ja sisekihist ehk intimast.

Vererõhk arterioolide kapillaaripoolses otsas on inimestel umbes 35 mmHg.

Arteriool on kantud kehtivasse rahvusvahelisse inimese anatoomia standardisse Terminologia Anatomica ja inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse Terminologia Histologica.

Inimestel seostatakse arterioolidega arterioolikõvastumustõbe - arterioloskleroosi. 

Arterioolide seinte kokkutõmmete 'mõjutamine' on sihtmärklauaks osadele antihüpertensiivsetele ravimitele nagu nifedipiin (ravimi geneeriline nimetus).

Viited

Välislingid 

 Sissekanne Terminologia Anatomicas A12.0.00.005: Arteriola. Arteriool
 Sissekanne Terminologia Histologicas, lk 87 H3.09.02.0.01017: Arteriola. Arteriool 
 Nozomi Nishimura, Chris B. Schaffer, Beth Friedman, Patrick D. Lyden, ja David Kleinfeld, Penetrating arterioles are a bottleneck in the perfusion of neocortex, www.pnas.orgcgidoi10.1073pnas.0609551104, PNAS, 2. jaanuar, 2007, 104. köide,  nr 1, lk 365–370, veebiversioon (vaadatud 04.08.2014) (inglise keeles)
 Tijs Louwies,Luc Int Panis, Michal Kicinski, Patrick De Boever, ja Tim S. Nawrot, Retinal Microvascular Responses to Short-Term Changes in Particulate Air Pollution in Healthy Adults,  Environ Health Perspect; DOI:10.1289/ehp.1205721, veebiversioon (vaadatud 04.08.2014) (inglise keeles)

Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit :en:Capillary seisuga 03.08.2014.

Veresooned