Aasia puidusikk

Aasia puidusikk (Anoplophora glabripennis) on siklaste sugukonda kuuluv putukas. 

Algupäraselt asustab ta Ida-Aasia piirkonda, kuid mujale levinuna on ta muutunud ohtlikuks võõrliigiks, eriti Põhja-Ameerikas. Kaubavahetuse teel on levinud ka Euroopasse, valmikuid ja vastseid on leitud näiteks Austriast, Saksamaalt ja Rootsist.

Välimus
Valged, piklikud munad on 5–7 mm pikkused ja enne koorumist muutuvad kollakaspruuniks. Vastne on kuni 50 mm pikkune jalgadeta tõuk. Värvuselt kreemikas-valge ja eesrindmikul on kitiniseerunud pruun laik. Täiskasvanud Aasia puidusikk on must, kattetiibadel on umbes 20 ebakorrapärast valget laiku. Isaste kehapikkus on umbes 25 mm ja tundlad on 1,5 korda pikemad, emased on 35 mm pikkused ning tundlate pikkus on 1,3-kordne võrreldes kehaga. Tundlatel on 11 valkjas-sinise alusega segmenti.

Arengutsükkel
Areng munast valmikuni toimub 1–2 aasta jooksul. Täiskasvanud isased elavad umbes 50, emased 66 päeva. Pärast hilissuvist paaritumist närib emane puidusikk peremeestaime koore sisse sooned, iga soone sisse muneb ühe muna ning katab need tahkuva sekreediga, mis munasid kaitseb. Umbes 11 päeva pärast vastsed kooruvad ja hakkavad end sügavamale puu sisse närima. Talve veedavad vastsed lülipuidus toitudes. Seejärel õõnestavad nad kambri, kus veedavad 13–24 päeva nukuna ning pärast nukkumist õõnestavad valmikud end puu seest välja. Keskmiselt munevad Aasia puidusikud korraga 32 muna, elu jooksul 30–80 muna. Emased võivad paarituda mitme erineva isasega ja selle vältimiseks jäävad isasmardikad sageli pärast kopulatsiooni emase juurde valvesse.

Elupaik
Aasia puidusikk on pärismaine liik Hiinas ja Koreas. 1994–1996. aastal levitati kaubandustegevuse kaudu ka New Yorki ja Chicagosse. Nüüdseks on teda leitud paljudest Ameerika Ühendriikide osariikidest, samuti Kanadast ja mõnedest Euroopa riikidest (Suurbritannia, Austria, Saksamaa, Rootsi).

Aasia puidusikud asustavad lehtpuumetsi ja puiduladusid. Hiinas asustab Aasia puidusikk peamiselt papleid ja pajusid. Leitud on veel erinevatel liikidel perekonnast vaher, lepp, õunapuu, plaatan, jalakas jt. Ameerika Ühendriikides on peamiselt mõjutatud vahtra perekond, kuid aeg-ajalt ka kask, saar, pappel, paju jt. Kunagi ei ole teda leitud okaspuudelt, tammelt ja pöögilt.

Viited 

Siklased
Võõrliigid