Vaidava vald

Vaidava vald (läti keeles Vaidavas pagasts) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kocēni vallaga ning Cēsise piirkonna Liepa, Stalbe ja Raiskumsi vallaga.

Valla pindala on 80 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1004 inimest. Valla keskus on Vaidava küla. Vallamaja asub aadressil Skolas iela 1, vallavanem on Līga Šmaukstele.

Ajalugu 

Vaidava vald moodustati aastal 1894, mil liideti Vaidava, Veļķi, Podzēni ja Brieži mõisavallad. Aastal 1935 oli valla pindala 60,6 km², elanikke oli seal 983. 1945. aastal moodustati vallas Vaidava ja Podzēni külanõukogud, aga aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1951 liideti Vaidava külanõukoguga likvideeritav Podzēni külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Kocēni piirkonda.

Loodus 

Valla suurimaks jõeks on Koiva jõgi. Vallas on ka mitu järve: Anuļi järv, Brieži järv, Dzelve järv, Lielais Bauzis, Rābuti järv ja suurimana Vaidava järv, Valla idaosa kuulub Gauja rahvusparki, seal asub Koiva jõe ääres Sietiņiezise paljand.

Looduskaitse all on veel Jāņkalni pärn, Gārši tamm, Podzēni allee tamm, Burgase tamm, Dreimaņi tammed, Podzēni lehiseallee koos mitme sellesse kuuluva lehisega, Lauri vaher, Lauri lehis, Vaidavmuiža pärnad, Baižase vaher, Baižase lehis, Jēkuliņi lehis, Mazšķirbase pärn, Denderi saar, Mazšķirbase tamm, Lielšķirbase tamm, Gribieši tamm, Rābuti pärn, Lode tamm, Jodase tammed, Leimaņi tamm, Rābuti tammed, Veļķi tamm, Spriči tamm, Rootsi mänd, Nebraukši vahtrad, Jaunliepase pärn, Braukši tamm, Nauči tamm, Stoķi paljand selles asuva Patkuli koopaga, Briežmuiža lehis, Palmēni tamm, Antoni mänd, Antoni kivi ja Gaišļi pärn.

Mälestised 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Vaidava mõisa hoonetekompleks, sealhulgas ka aidaga kelder ja häärber ning arvukalt muinaskalmeid (Burgase, Gārši, Jaunkalni, Kaulēni, Mazgaidēni, Trēziņi). Kohaliku tähtsusega muinsuskaitseobjektid on Vindēni ja Telmēni muinaskalmed ning hiiepaik Stoķi püha allikas. Tähelepanuväärsed on ka kaks lehisealleed (Palmēnis ja Podzēnis, neist viimane on pikim taoline allee Lätis).

Asustus 

Aastal 2011 elas vallas 879 lätlast, 28 venelast, 22 valgevenelast, 2 ukrainlast, 5 poolakat ja 2 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited

Välislingid 

Läti vallad
Valmiera piirkond