Vandetõlk

Vandetõlk on avalik-õiguslik tõlkija, kellel on notariga võrdne õigus kinnitada tõlgitud dokumendi tõlke õigsust, sellise tõlke ärakirja õigsust ning tõlgitava dokumendi ärakirja õigsust.

Erinevalt notarist kinnitab vandetõlk alati tõlke sisulist õigsust. Notar kinnitab seda vaid juhul, kui pakub dokumendi tõlke õigsuse kinnitamist ametiteenusena. Tavaliselt kinnitab notar üksnes tõlkija allkirja õigsust ehk siis fakti, et tõlkija on talle teadaolevalt pädev, mitte aga konkreetse tõlke sisu.

Vandetõlgiks saamine
Eestis tuleb vandetõlgiks saamiseks teha eksam justiitsministri kehtestatud korras. Eksamile lubatakse akadeemilise kõrgharidusega Eesti ja Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikud. Vandetõlki atesteeritakse üks kord viie aasta jooksul, kontrollides tema ametioskusi. Eksami sooritanu annab justiitsministri ees ametivande, minister nimetab ta ametisse ja väljastab ametitunnistuse.

Vandetõlkide tööd reguleerivad eelkõige vandetõlgi seadus ja vandetõlgi määrustik.

Vandetõlgiteenuse keeled
Esimesed vandetõlgid nimetas justiitsminister ametisse 23. jaanuaril 2003.

16. jaanuari 2012 seisuga oli Eestis 29 vandetõlki, kes kinnitasid tõlkeid kaheksas keeles: inglise, soome, rootsi, saksa, vene, prantsuse, hispaania ja itaalia keeles. Aastas kinnitavad Eesti vandetõlgid kokku umbes 10 000 tõlke õigsust, 1. jaanuarist 2011. osalevad nad ka Eesti seaduste tõlkimises inglise keelde.

16. mai 2020 seisuga on eespool nimetatutele lisandunud veel kaheksas keeles (portugali, taani, norra, hollandi, läti, leedu, ukraina ja poola keeles) tegutsevaid vandetõlke.

Kutseorganisatsioon
Eestis tegutsevate vandetõlkide kutseorganisatsioon on 2012. aastal asutatud Vandetõlkide Koda.

Viited

Välislingid
 Vandetõlgid justiitsministeeriumi kodulehel
 Vandetõlgi seadus Riigi Teatajas
 Vandetõlgi määrustik Riigi Teatajas

Elukutsed
Tõlkimine