Alabama keel

Alabama keel (ka Alibamu) on maskogi keelkonda kuuluv kesk-maskogi keel, mida räägitakse Alabamas, Kagu-Texases ja Koasati reservaadis Livingstoni lähedal. Keel on hääbumas (Ethnologue'i tase 7), kuna selle kasutajaskonda kuulub enamasti vanem põlvkond.

Piirkond
Alabama keelt kõneldakse Alabamas, kuid pärast 19. sajandi alguses toimunud sunduslikku ümberpaigutamist elab suurem osa Alabama indiaanlastest Texases Livingstoni lähedal, jagades elupaika koasati keele kõnelejatega. Seetõttu on mõned sealsetest elanikest omandanud mõlemad keeled.

Kõnelejate arv
2007. aasta andmetel oli alabama keelt emakeelena kõnelejaid 250. Ehkki kõnelejaid veel leidub ja keelt püütakse säilitada, on see ohus, kuna lastele seda enam ei õpetata ja keelt räägib pigem vanem põlvkond.

Numbrid 1–10
üks – cháffàaka
kaks – tòklo
kolm – tótchìina
neli – óstàaka
viis – táłłàapi
kuus – hánnàali
seitse – ontòklo
kaheksa – ontótchìina
üheksa – chákkàali
kümme – pókkòoli

Keele struktuur
Tähestik: A, B, CH, D, E, F, H, I, K, L, ɬ, M, N, O, P, S, T, W, Y
D ja E on kasutusel ainult inglise laensõnades.
H-tähte vokaalide vahel ei hääldata.

Konsonandid

Kui sõnas esineb konsonante topelt, näiteks sõnas hissi (juuksed), tuleb s topelt hääldada.

Täishäälikud
a, aa, i, ii, o, oo

Diftongid
ay

Keelenäide
Chíkmaàa Oolahomma! 
[tʃíkma꞉ o꞉lahom꞉a] (chick – maah oh – lah – ho – mah!)
Pikk a sõnas Chíkmaàa on langeva tooniga.
Tõlge: Tere Oklahoma!
Anchiyimmi.
Tõlge: Kas sa usud mind?
Chinchayimmi. 
Tõlge: Ma usun sind. 
Sissy Sylestine-kayok amáapochòobotooma.
Tõlge: Sissy Sylestine oli minu vanaema.

Kirjaviis
Alabama keel kasutab ladina kirja.

Huvitavat
D ja E on kasutusel ainult inglise laensõnades. Alabama keelele on iseloomulik tüpoloogiliselt haruldase nähtuse kasutamine, milleks on disfiksatsioon (otsetõlge). Ladina keelest võetud sõna : dis- (1) kord; fiхātiō – kinnitus. Seda kasutatakse mõnede verbivormide saamiseks. Nt on kaks printsipiaalset võimalust, kuidas saab tegevust mitmuses kirjutada:
Paljudes verbides langeb välja kaks viimast segmenti eelviimases silbis (tavaliselt vastab juure viimasele silbile). Juhul kui silbis on ainult kaks segmenti, siis ta langeb välja tervikuna. Näiteid: 
batatli – peksab – batli – peksab (regulaarselt)
cokkalika – siseneb – cokkaka – sisenevad
Mõnedes verbides langeb välja ainult silbi viimane kaashäälik, aga talle eelnev täishäälik kompenseerib seda oma pikenemisega.
salatli – libisema – salaali – libisema mitu korda

Viited

Maskogi keeled