Steiermark (mark)

Steiermargi mark (saksa Steiermark) oli enne 970. aastat Kärnteni hertsogkonnast eraldatud puhvertsoon madjarite vastu. Algul oli see tuntud kui Karantaania mark (marchia Carantana) endise slaavi vürstiriigi Karantaania järgi, mis oli Kärnteni hertsogkonna eelkäija. 11. sajandil hakati seda kutsuma Steiermargiks Steyri linna järgi, mis oli siis markkrahvide residents. 

Ala oli varem suurema Kärnteni margi osa, sisuliselt Baieri hertsogkonna piirimark. 976. aastal eraldas keiser Otto II Kärnteni Baieri hõimuhertsogkonnast ja ülendas selle hertsogkonnaks. Sellega külgnev idapoolne territoorium kuni Muri, Mürzi ja Ennsi jõgedeni, mille kuningas Otto I annekteeris pärast 955. aasta Lechi lahingut, muudeti samamoodi uue Kärnteni hertsogkonna marchia Carantana'ks.

Esimesed Steiermargi markkrahvid tekkisid 11. sajandi algul.1056. aastast valitsenud dünastiat kutsuti Otakarideks. Markkrahv Leopold Tugev (1122–1129) ja tema poeg Otakar III (1129–1164) omandasid suuri territooriume piki Savinja jõge kuni Windischi margini ja viisid oma residentsi Grazi. 1180. aastal ülendati mark Steiermargi hertsogkonnaks.

Steiermargi markkrahvid 

 Markwart Eppensteinist (kuni u. 1000. aastani)
 Adalbero Eppensteinist (u. 1000–1035), eelmise poeg, ka Kärnteni hertsog ja Verona markkrahv 1011–1035, kukutati
 Arnold von Wels-Lambach (1035–1055)
 Gottfried Pittenist (1042–1050), eelmise poeg, kaas-markkrahv, mõrvati
Otakarid:
 Otakar I (1055–1064), Chiemgau krahv
 Adalbero (1064–1086), eelmise poeg, mõrvati
 Otakar II (1086–1122), Adalbero vend
 Leopold Tugev (1122–1129), Otakar II poeg
 Otakar III (1129–1164), eelmise poeg
 Otakar IV (1164–1180), eelmise poeg, esimene Steiermargi hertsog 1192. aastani

Austria keskaeg
Baieri hertsogkond
Saksa-Rooma riigi valdused