Harju Elekter

AS Harju Elekter Group on Eesti börsiettevõte, mis toodab ja müüb elektriseadmeid ning arendab ja rendib tööstuskinnisvara.

Firma arvestab oma ajalugu 1968. aastast, mil Keilas hakati tootma elektriseadmeid. Alates 23. augustist 1982 tegutsetakse Harju Elektri nime all ning 15. veebruarist 1993 on ettevõte aktsiaselts. Alates 1997. aastast kuuluti Tallinna börsi lisanimekirja ja alates 2003. aastast on Harju Elekter Tallinna börsi põhinimekirjas. Ettevõtte turukapitalisatsiooniks oli 2018. aasta lõpu seisuga 73 miljonit eurot.

2020. aastal teenis ettevõte müügitulu 146,6 miljonit eurot, millest 85% tuli elektriseadmete müügist. Ärikasum oli 6,5 miljonite ja puhaskasum 5,6 miljonit eurot. 2023. aasta alguse seisuga töötas grupi Eesti, Soome, Rootsi ja Leedu üksustes ligikaudu 900 töötajat.

Ajalugu 
Harju Elektri asutamiseks loetakse 1968. aasta juulit, kui Sulev Kivimäe algatusel alustati Harju KEKi koosseisus installatsioonikaablite tootmist. Installatsioonikaablitele lisaks hakati 1989. aastal tootma elektrikilpe ja valgusteid. Harju Elektri algusaastatel rakendati algupäraseid tehnoloogiaid elektri- ja elektroonikaseadmete, valgustite, kaabli ja atsetüleeni tootmiseks. Edaspidi juurutati tootmisse autoritunnistusega originaaltooteid nagu pingestabilisaatorid, reaktiivvõimsuse kompensaatorid, automaatika- ja dispetšersideseadmed, komplektalajaamad. Ülalloetletud tooteid turustati üle kogu NSV Liidu.

1971. aastal moodustati elektroonikatsehh ja 1972. aastal kolis ettevõtte elektriseadmete tootmine uude tsehhi, mille pindala oli 2300 m². Järgnevatel aastatel laienes ettevõte ning koos sellega ka valmis mitu uut tsehhi ja ehitist. 1975. aastal valmisid olme- ja elektroonikatsehhi tootmishoone ja söökla. Nelja aasta pärast moodustati EKTE ja alustati uue kaablitsehhi ehitust, mis valmis 1980. aastal. Uue kaablitsehhiga valmis samal aastal ka atsetüleenitsehh, kus alustati atsetüleeni tootmist.

Iseseisvaks ettevõtteks sai Harju Elekter 1983. aastal ja sellega võeti kasutusele ka uus kaubamärk. 1985. aastal kujundati Harju Elekter tööstusettevõtteks, kuhu hakkasid kuuluma varasemate tootmisalade kõrval ka saeveski, puidutsehh, betooni- ja metallitsehh.

1988. aastal sai ettevõte iseseisva väliskaubanduse litsentsi ja alustati koostööd välisfirmadega. 1991. aastal eraldusid iseseisvateks ettevõteteks üldehituse tootmisüksused ning 1993. aastal kujundati Harju Elekter aktsiaseltsiks. 1997. aastal noteeriti aktsiad Tallinna börsil ning alates 2003. aastast on Harju Elekter Tallinna börsi põhinimekirjas.

2020. aastal liideti Rootsi ettevõtted SEBAB AB ja Grytek AB uue nime Harju Elekter AB alla ning 2021. aastal liideti Soome ettevõtted Satmatic Oy ja Finnkumu Oy uue nime Harju Elekter Oy alla. 2022. aastal liideti ettevõtted AS Harju Elekter Elektrotehnika ja AS Harju Elekter Teletehnika ning mais 2023 muudeti AS Harju Elektri uueks juriidiliseks nimeks AS Harju Elekter Group ning Harju Elektri Eesti tootmisüksuse uueks nimeks sai AS Harju Elekter.

Kontsern 

Harju Elektri haare on lai ning kontsern koosneb nii tütarettevõtetest kui ka strateegilistest investeeringutest ettevõtetesse.

Kontsernis töötas 2015. aastal 460 inimest, neist 300 Eestis, 80 Soomes ja 80 Leedus. 2016. aasta I kvartali seisuga töötas kontsernis 453 inimest. 2017. aasta II kvartali lõpuks oli töötajate arv tõusnud 582 inimeseni.

Harju Elekter tegutseb kahes ärisegmendis, milleks on tootmine ning kinnisvara ja muud segmenteerimata tegevused. Tootmissegmendi alla kuuluvad elektriseadmete tehaseid Eestis, Soomes ja Leedus. Tehaste põhitoodangu moodustavad elektrienergia jaotusseadmeid (alajaamad, kaablijaotus- ja liitumiskilbid) ning automaatika- ja juhtimiskeskused energia- ja tööstussektori ning infrastruktuuri tarbeks. Lisaks valmivad seal lehtmetalltooted andmeside- ja telekommunikatsioonisektorile.

Tütarettevõtted
 AS Harju Elekter (100%), kesk- ja madalpinge jaotus- ja automaatikaseadmeid tootev ettevõte, mis ühtlasi kavandab, valmistab ja turustab lehtmetalltooteid, eelkõige telefoni-, andmesidevõrkude ja seadmekappe ning nende tarvikuid (varem AS Harju Elekter Elektrotehnika ja AS Harju Elekter Teletehnika);
 Harju Elekter Oy (100%), mis toodab ja turustab elektriseadmeid, sh tööstusele suunatud automaatikat, elektrivarustuse juhtseadmeid ja parklate autosoojenduskilpe. Lisaks toodetakse Kurikkal komplektalajaamu (varem Satmatic Oy ja Finnkumu Oy);
 UAB Rifas (100%), mis projekteerib tööstusautomaatikaseadmeid ja toodab juhtimiskeskusi. Rifase kontserni kuulub ka 51% osalus ettevõttes UAB Automatikos Iranga, mis projekteerib tööstus- ja protsessiautomaatikaseadmeid;
 Harju Elekter Kiinteistöt Oy (100%), kinnisvaraettevõte, mis haldab Finnkumu Oy kasutatavaid tootmispindasid;
 Harju Elekter AB (90%) on 2010. aastal loodud müügiettevõte Rootsis, mille tegevus on alates 1. aprillist 2014 peatatud;
 Energo Veritas OÜ (80,5%) on elektrimaterjalide ja -seadmete müügiettevõtte;
 Telesilta Oy (100%) on Soome ettevõte, mis tegeleb laevade elektrisüsteemide projekteerimisega ning seotud seadmete valmistamise, paigaldamise, seadistamise ja hooldusega.

Strateegilised investeeringud
 SIA Energokomplekss (14%) on kesk- ja madalpingeseadmete müügiettevõte Riias;
 Skeleton Technologies Group (2023. aasta alguse seisuga 6,1%; algne 2015. aastal soetatud osalus oli 10%), superkondensaatorite tootja;

Suuremad väljapoole suunatud investeeringud on ettevõtetes Skeleton Technologies. Näiteks hindas Äripäev 2016. aasta septembris ettevõte Skeleton Technologies väärtuseks 65 miljonit eurot, mis teinuks Harju Elektri osaluseks (tollal 10% ettevõttest) umbes 6,5 miljonit. Samal ajal oli Harju Elektril aga 4,54% osalus ka Soome ettevõttes PKC Group Oyj, mis oli väärt umbes 19 miljonit eurot.

Alates PKC Group Oyj loomisest 1994. aastal kuulus Harju Elekter selle aktsionäride sekka. Jaanuaris 2017 tegi Motherson Sumi Systems Ltd ülevõtmispakkumise PKC Group Oyj aktsiatele, mille Harju Elektri nõukogu 16. märtsil vastu võttis. Sellega teenis ettevõte aktsiate müügist 25,8 miljonit eurot. Oma osalust selles ettevõttes oldi vähendanud ka varem – näiteks 2014. aastal müüdi 4,6 miljoni euro eest 200 000 aktsiat. PKC Groupi aktsiate müügist saadud rahaga omandati Energo Veritas OÜ, Telesilta Oy, SEBAB AB ja Grytek AB.

Ettevõttel on varem olnud ka muid investeeringuid. Näiteks 1992 asutati koos Norra ettevõttega Glamoxon ühisfirma AS Glamox Harju Elekter, kus Harju Elektri osalus oli 49% ja millest arenes juhtiv valgustite tootja Eestis. Osalus selles ettevõttes müüdi 2000. aastal. 2002. aastal asutati aga autojuhtmete tehase baasil AS AJT Harju Elekter, mis müüdi aga veel samal aastal PKC Group Oyj-le, kelle juhtimise all sai sellest PKC Eesti.

Osalus 1992. aastal asutatud ühisettevõttes AS Draka Keila Cables, kus Harju Elektrile kuulus 41,2% ja Soome ettevõttele Nokia Kaapeli 56,8%, müüdi 2014. aastal. Sellest ettevõttest kujunes juhtiv kaablitootja Baltikumis.

AS Harju Elekter arendab ka Allika tööstusparki.

Tooted 
Harju Elektri müüdavad tooted jagunevad laias laastus kolmeks: Harju Elekter Elektrotehnika tooted, Harju Elekter Teletehnika tooted ja Harju Elektri kauplustes müüdavad tooted.

Elektrotehnika tooted on suunatud energiajaotus-, ehitus- ja tööstussektorile. Tootevalikus on madalpinge jaotusseadmed, kaabeljaotus- ja arvestuskilbid; keskpinge jaotusseadmed, jaotus- ja komplektalajaamad; releekaitse-, klemm- ja omatarbekapid; allhanketeenused (seeriatootmine, lehtmetalli töötlus, lehtmetalli viimistlus).

Teletehnika tooted jagunevad suuremalt jaolt kaheks: põhitoodeteks (lehtmetalltooted, eelkõige telefoni-, andmesidevõrkude ja seadmekappe ning nende tarvikud) ja teenusteks (ehitamine, lõikamine, painutamine, värvimine, kokkupanemine ja kvaliteedikontroll).

Harju Elekter Grupi kauplused Tallinnas, Tartus ja Keilas müüvad elektriinstallatsioonitöödeks vajalikku kaupa ning nõustavad jaekliente ja elektripaigaldusfirmasid.

Kauplustes müüakse installatsioonimaterjale; kaableid ja juhtmeid; elektrikilpe ja -kilbitarvikuid; kütte-, ventilatsiooni- ja sanitaartehnikat; tööriistu; valgusteid; muid tooteid (patareid, akud, hämarlülitid, pikendusjuhtmed jne).

Juhtkond 
AS-i Harju Elekter põhikirja järgi valib ja kinnitab aktsionäride üldkoosolek ettevõtte nõukogu. Viieliikmeline nõukogu kiideti järgmiseks viieks aastaks heaks ettevõtte 2012. aasta üldkoosolekul. 2014. aasta aktsionäride üldkoosoleku järgselt on ASi Harju Elekter nõukogu koosseis järgmine: nõukogu esimees Endel Palla, Ain Kabal, Andres Toome, Triinu Tombak, Aare Kirsme, kellest Tombak ja Toome olid sõltumatud liikmed. 2017. aastal valitud nõukogusse kuulusid Endel Palla, Arvi Hamburg, Aare Kirsme, Triinu Tombak ja Andres Toome ning 2022. aasta valitud kuueliikmelisse nõukogusse Triinu Tombak, Andres Toome, Aare Kirsme, Arvi Hamburg, Märt Luuk ja Risto Vahimets.

Nõukogu koosolekud toimuvad täiskoosseisus ning selle pädevuses on aktsiaseltsile juhatuse esimehe valimine ja esimehe ettepanekul juhatuse liikmete ametisse nimetamine.

2010. aasta juunis moodustati audiitortegevuse seadusest tuleneva kohustusega ettevõttes auditikomitee ning 2012. aastal kinnitati selle liikmeteks nõukogu liikmed Triinu Tombak ja Andres Toome (esimees).

AS-i Harju Elekter juhatuse koosseisu kuuluvad Tiit Atso ja Aron Kuhi-Thalfeldt. Enne 2020. aasta 3. maid kuulus juhatusse ka Andres Allikmäe, kes oli pikalt ettevõtte juhatuse esimees. Enne 2016. aasta oktoobrit oli juhatus üheliikmeline.

Harju Elekter Tallinna börsil 
Ettevõtte aktsiad noteeriti 1997. aastal Tallinna börsi lisanimekirjas. Alates 2003. aastast on ettevõte Tallinna börsi põhinimekirjas.

Ettevõtet on iseloomustatud kui stabiilset dividendimaksjat. 2016. aastal tehti ettepanek maksta välja dividende 0,05 eurot aktsia kohta.

Suurimad aktsionärid olid 2008. aastal AS Harju KEK (32,08%), ING Luxembourg S.A (10,28%), Lembit Kirsme (nõukogu liige, AS Harju KEK nõukogu esimees; 8,33%) ja Endel Palla (nõukogu esimees; 5,65%). Seisuga 4. märts 2016 olid suurimad osanikud Harju KEK AS (31,39%), ING Luxembourg S.A (10,71%) ja Endel Palla (6,39%).

Harju Elektri nõukogu esimees Endel Palla ostis finantsinspektsiooni andmetel 2016. aasta mais oma varasemale osalusele ettevõttes juurde 30 000 aktsiat hinnaga 2,53 eurot aktsia kohta. Väärtpaberiregistri andmetel kuulub 2016. aasta seisuga Pallale eraisikuna 6,56% (1,164 miljonit) Harju Elektri aktsiatest. Samuti omab Palla ettevõtte aktsiaid läbi AS-i Harju KEK.

Ajaleht Äripäev koostas 2016. aastal ettevõtete edetabeli, kus Harju Elekter oli toodud 8. kohal. Riias tegutsev uuringufirma CE Services on aga hinnanud selle ettevõtte samal aastal Tallinna börsi parimaks ning tõstnud esile jõulist laienemist, äride hajutatust, konservatiivset bilanssi ning stabiilset kogenud juhtkonda.

2020. aasta lõpu seisuga oli ettevõttel 5084 aktsionäri, kelle käes oli kokku 17 739 880 aktsiat.

Suurimad aktsionärid 
2016. aasta juuli seisuga olid Harju Elektri suurimad aktsionärid:

Väärtpaberi kauplemisajalugu

Viited

Välislingid
 Harju Elekter Grupp

Eesti tööstusettevõtted
Tallinna börsil noteeritud ettevõtted
Keila