Kituba keel

Kituba on bantu keelte rühma kuuluv keel, mis on üks ametlikke keeli Kongo Vabariigis ning mida räägitakse laialdaselt Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Tegemist on kongo keelel põhineva kreoolkeelega.

Kituba keelt räägib emakeelena Kongo Vabariigis 1 160 000 inimest (1987. a seisuga) ning Kongo Demokraatlikus Vabariigis 4 200 000 inimest (1990. a seisuga).

Kongo Vabariigis on kituba, mida seal nimetatakse ka monokutuba keeleks, levinud riigi lõunaosas, pealinna Brazzaville’i ümbruses. Kongo Demokraatlikus Vabariigis on kituba, mida tuntakse seal ka kikongo ya leta või kikongo-kituba keelena, levinud Alam-Kongo provintsis ja Bandundu provintsi lõunaosas. Kongo Demokraatlikus Vabariigis on 1990. aastal kituba keelde tõlgitud ka Piibel.

Kituba keeles on kasutusel ladina tähestik.

Keele struktuur

Foneetika 

Kituba keeles on viis vokaali (a, e, i, o, u), mis häälduvad sarnaselt eesti keelega.

Konsonantide hääldustabel:

 Mõnedes dialektides on sõna ees asuvad helitud prenasaalsed konsonandid lühenenud lihtsateks konsonantideks. Näiteks on Pointe-Noire’i kituba keeles sõnadest mpimpa ja nketo saanud pimpa ja kento.
 Mõned dialektid kasutavad prenasaalsete alveolaarsete frikatiivide ees lisakonsonanti – näiteks on saanud sõnadest Kinsasa ja nzila Kintsasa ja ndzila.
 Alveolaarsed frikatiivid võivad muutuda postalveolaarseks enne /i/-d.

Grammatika

Asesõnad

Kituba keeles on isikulised ja omastavad asesõnad. Omastavaid asesõnu kasutatakse isikuliste asesõnade asemel, kui subjekti soovitakse esile tuua, näiteks:

Mwana na nge – sinu laps vs Mwana ya munu – Minu laps (mitte kellegi teise).

Nimisõnad

Kituba keeles on enam-vähem, koos mõningate muudatustega, säilinud samad nimisõna klassid mis etnilises kikongo keeles.

Arvsõnad  
 1 – mosi
 2 – zole
 3 – tatu
 4 – iya
 5 – tanu
 6 – sambanu
 7 – nsambaudi
 8 – nana
 9 – uvua
 10 – kumi

Tegusõnad

Kituba keeles on hästi arenenud tegusõnade süsteem koos ajavormide ja aspektidega. Enamikul tegusõnadel on pikk ja lühike versioon. Pikad vormid on kasutusel formaalses kirjalikus suhtluses, lühikesed vormid tavasuhtluses.

Tegusõnade infinitiivi vormi moodustatakse eesliitega /ku-/.

Tegusõna ’olema’ (kuvanda või kuvuanda) on ainukene ebaregulaarne tegusõna kituba keeles.

Kõik muud tegusõnad moodustatakse abitegusõnadega, näiteks sõna kusala (töötama).

 /ke(le)/ + verb: hetkel või lähitulevikus toimuv tegevus
 /me(ne)/ + verb: lähiminevik
 /vwandaka/ + verb: kestev minevik
 /(a)ta/ + verb: tulevik

Sõnavara
Enamik kituba keele sõnu tulevad kikongo keelest. Ka teised bantu keeled, nagu näiteks jaka, lingala ja suahiili on seda mõjutanud. Lisaks on mõned sõnad laenatud prantsuse, portugali, hispaania ja inglise keelest, näiteks:

 sandúku (suah.k sanduku) – kast
 matáta (suah.k matata) – probleem
 letá (pr.k l'état) – riik
 kamiyó (pr.k camion) – veoauto
 sodá/solodá (pr.k soldat) – sõdur
 masínu (pr.k machine) – masin
 mísa (port.k missa) – mass
 kilápi (port.k. lápis) – pliiats
 katekisimu (ing.k catechism) – katekismus
 bóyi (ing.k houseboy) – majahoidja
 sapatu (port.k sapato) – king
 mesa (port./hisp.k mesa) – tabel
 dikopa (hisp.k copa) – tass
 simisi (pr.k chemise) – särk

Viited 

Bantu keeled