Lastehalvatus

Lastehalvatus ehk poliomüeliit on valdavalt lastel esinev neurotroopne infektsioonhaigus, mida põhjustab enteroviiruste hulka kuuluv polioviirus. Oma klassikalises vormis väljendub lastehalvatus seljaaju alfamotoneuronite hävinemise tagajärjel lihaste halvatusena. 

Pikka aega oli lastehalvatus kardetumaid vastsündinute ja väikelaste nakkushaigusi. Tänapäeval esineb lastehalvatust ka üle 15 aasta vanustel noorukitel. Eestis ei ole alates 1962. aastast lastehalvatust esinenud.  1958. aasta ägeda epideemia ajal oli Eesti esimene piirkond Nõukogude Liidus ja maailmas, kus rakendati kogu elanikkonna vaktsineerimist lastehalvatuse vastu.

Poliomüeliidi all võidakse silmas pidada ka eksperimentaalset poliomüeliiti katseloomadel.

Peiteaeg

Peiteaeg on varieeruv ja võib olla 5–35 päeva, keskmiselt 7–14 päeva.

Sümptomid

Umbes 90% nakkusjuhtudel sümptomid ei avaldu. 

Kergematel juhtudel kulgeb haigus palaviku, pea-, kurgu- ja kõhuvaluga.

Tüsistused
atelektaas
cor pulmonale
halvatus
hingamisseisak
kopsuödeem
kopsuembol
kopsupõletik
kuseteede põletikud
kusekivitõbi
Pehmete kudede ja luustiku deformatsioonid
kõrgenenud vererõhk
surm

Umbes 1% juhtudest siseneb viirus kesknärvisüsteemi, mis võib lõppeda lihastoonuse vähenemise ja halvatusega. Halvatus võib olla eri tüüpi sõltuvalt kahjustatud närvidest. Kõige sagedasem on ühepoolne, eriti jalgu haarav halvatus. Hingamislihaste halvatus võib lõppeda surmaga.

Esinemine ja hädaolukord

2008. aastal registreeriti maailmas üle 1600 lastehalvatuse juhu 17 riigis. Eestis ei ole alates 1962. aastast lastehalvatust esinenud. 1958. aasta ägeda epideemia ajal oli Eesti esimene piirkond Nõukogude Liidus ja maailmas, kus rakendati kogu elanikkonna vaktsineerimist poliomüeliidi vastu.

Mais 2014 kuulutas WHO seoses polioviiruse massilise rahvusvahelise levikuga välja rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealase hädaolukorra.

Ajalugu
Esimest korda kirjeldas lastehalvatust eraldi haigusena Jakob Heine 1840. aastal. Polioviiruse avastasid 1908. aastal Austria arstid Karl Landsteiner ja Erwin Popper.

20. sajandil oli poliomüeliit üks kardetumatest lastehaigustest. 1950. aastatel välja töötatud vaktsiinid on aidanud epideemiaid vähendada.

Eestis oli viimane lastehalvatuse puhang 1958. aastal, kui haigestus ligi 1000 inimest. 1959. aastal alustati lastehalvatuse vastast lausvaktsineerimist, mis kestis kaks aastat. 1961 registreeriti viimane lastehalvatuse juhtum ning Eestist sai esimene lastehalvatusest vaba piirkond maailmas.

Vaata ka
enteroviirus
VDPVs (vaccine-derived polioviruses)

Viited

Välislingid 
 Naomi Scherbel-Ball, Africa declared free of wild polio in 'milestone', BBC News, 25. august 2020
 CLAUS W, JUNGEBLUT, M.D., A FURTHER CONTRIBUTION TO VITAMIN C THERAPY IN EXPERIMENTAL POLIOMYELITIS, 5. juuni 1939), veebiversioon (vaadatud 27.09.2014) (inglise keeles) 
Soile Blomqvist, Carita Savolainen, Pia Laine, Päivi Hirttiö, Elisa Lamminsalo, Eija Penttilä, Silver Jöks, Merja Roivainen, ja Tapani Hovi, Characterization of a Highly Evolved Vaccine-Derived Poliovirus Type 3 Isolated from Sewage in Estonia, J Virol., mai 2004; 78(9): 4876–4883, veebiversioon (vaadatud 09.11.2013) (inglise keeles)
Nidia H De Jesus, Epidemics to eradication: the modern history of poliomyelitis, Virology Journal, 2007, 4:70 doi:10.1186/1743-422X-4-70, veebiversioon (vaadatud 09.11.2013) (inglise keeles)
"Professional Guide to Diseases", Lippincott Williams&Wilkins, 9. trükk, 2008, lk 1000, ISBN 0 7817-7899-9
Lauri Laugen, Eksperdid: Süürias avastatud lastehalvatus võib ähvardada ka Euroopat, 8. november 2013, veebiversioon (vaadatud 09.11.2013)
 Ewa Matyja, MD, PhD; Milena Laure-Kamionowska, MD, Post-polio syndrome and amyotrophic lateral sclerosis - similarities, differences and diagnostic dilemmas., veebiversioon (vaadatud 29.08.2014) (inglise keeles)
 ScienceDaily, Institut de Recherche pour le Développement (IRD), Vaccine-resistant polio strain discovered, veebiversioon (vaadatud 14.11.2014) (inglise keeles)

Nakkushaigused
Närvisüsteemihaigused