Kurista mõis

Kurista mõis (saksa keeles Kurrista) oli rüütlimõis Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub endine mõisasüda Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas.

Ajalugu
Kurista on ümbruskonna mõisate seas üks vanemaid. Esimesed teated sellest pärinevad 14. sajandist (Coristal), mil mõis kuulus Viljandi komtuurile. 1632. aastal läks mõis Taubede suguvõsa omandusse, 1820. aastal Samson-Himmelstjernadele, kellele kuulusid ka Kaave ja Kaavere mõis. Viimane omanik enne mõisa võõrandamist 1919. aastal oli Harald von Samson-Himmelstjerna.

1866. aasta vallareformiga loodi mõisa territooriumile omavalitsusüksusena Kurista vald.

Mõisa halduspiirkonda kuulusid Aidu, Vägari, Kose, Kurista, Siimusti ja Viruvere külad.

Mõisaansambel
Mõisa vana peahoone rajati arvatavasti mitmes järgus: kivist esimene korrus 18. sajandi lõpul, ülejäänu 19. sajandi vältel. Hoone oli kahekorruseline, lühike ja kõrge, kolmandal korrusel olid lakaruumid. Suurem osa sellest hävis tulekahjus 1970. või 1971. aastal.

Säilinud müüridele ehitati uus peahoone, mida kasutas Jõgeva metsamajand. Samast ajast pärinevad ka puust karuskulptuurid maja ees. Ärihooneks on maja jäänud tänini.

Ka Kurista mõisa kõrvalhooned on suuresti ümber ehitatud. Kunagise peahoone esise suure auringi servas asub hilisbaroksete elementidega ait, kaugemale jääb maakividest kuivatihoone.

Kalmistu
Mõisaomanike Samson-Himmelstjernade perekonnakalmistu jääb mõisasüdamest 4 kilomeetrit edelasse, Põltsamaa–Laiuse maantee äärde. Kalmistust on säilinud vaid teravkaaravadega uusgooti stiilis kabeli varemed.

Pildid

Viited

Kirjandus
Praust, Valdo. Tartumaa mõisad. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 162–165.
Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 251 .

Välislingid

Kurista mõis Eesti mõisaportaalis

Liivimaa fideikomissmõisad
Tartumaa mõisad
Laiuse kihelkond
Jõgeva vald
Pistohlkorside mõisad