Mittekasv

Mittekasv ehk tasaareng (inglise degrowth, de-growth, sustainable de-growth) on kõige kaugemale minev alternatiiv majanduskasvu paradigmale, kuna selle all mõeldakse kasvu vastandit – kahanemist ja riikide majanduste ümberstruktureerimist nii, et need ei oleks kasvust sõltuvad. See tähendab ka ressursikasutuse ja tarbimise vähendamist kui ainuvõimalikku teed sotsiaalse õigluse, ökoloogilise jätkusuutlikkuse ja heaolu parandamiseks. 

Tasaareng on nii poliitiline, majanduslik ja sotsiaalne liikumine kui ka teooriate kogum, mis kritiseerib majanduskasvu paradigmat. See põhineb ideedel erinevatest teadusharudest nagu ökonoomika, poliitiline ökoloogia ja keskkonnaõiglus, mis toovad tähelepanu sotsiaalsele ja keskkonnaalasele kahjule, mida põhjustab lõputu kasvu tagaajamine ja läänelik arengumudel. Tasaareng kritiseerib kapitalistlikku süsteemi, mis jahib majanduskasvu ükskõik mis hinnaga, hävitades selle käigus keskkonda ja ekspluateerides inimesi. Liikumise uurijad ja aktivistid pooldavad ühiskonnakorraldust, mis seab esikohale sotsiaalse ja ökoloogilise heaolu, mitte korporatsioonide kasumid ning üleliigse tootmise ja tarbimise. Tasaareng tähendab ühiskondade muutmist nii, et keskkonnaõiglus ja hea elu on tagatud kõikidele, püsides planetaarsete piiride sees. Liikumise kolme peamist eesmärki on defineeritud järgmiselt: vähendada inimkonna mõju keskkonnale, jaotada jõukus ja sissetulekud ümber riikide sees ja vahel ning edendada üleminekut materialistlikult ühiskonnalt osalusühiskonnani. 

Mittekasv ehk kestlik kahanemine on üleminek vähemale majandusele, kus tootmine on väiksem ja tarbitakse vähem. 

See on realistlik ja soovitatav alternatiiv jätkusuutlikule arengule, sest majanduskasvu jätkumine toob kaasa Maa looduse pöördumatu hävitamise.

Ajalugu 
Tasaarengu liikumise algus tulenes murest tööstusühiskondadega (nii kapitalistlike kui sotsialistlike) seotud produktivismi ja tarbimisharjumuste pärast, sealhulgas :

 Energiaallikate vähene kättesaadavus (vt naftatootmise tipp)
 Keskkonna ja looduse kvaliteedi halvenemine (vt globaalne soojenemine, õhusaaste, elurikkuse kadu)
 Negatiivsete ühiskondlike mõjude suurenemine (vt jätkusuutmatu areng, haigused, vaesus)
 Pidevalt laienev ressursside kasutamine nn esimese maailma riikide poolt, et rahuldada elustiili, mis tarbib rohkem toitu ja energiat ning tekitab rohkem jäätmeid, kõike seda kolmanda maailma arvelt (vt neokolonialism)

2017. aastal tegid Inês Cosme jt teadurid kokkuvõtte tasaarengut käsitlevast teaduskirjandusest ning leiti, et need tuginevad kolmele põhieesmärgile: (1) keskkonnaseisundi halvenemise vähendamine; (2) sissetulekute ja rikkuse ümberjaotamine kohalikul ja ülemaailmsel tasandil; (3) sotsiaalse ülemineku edendamine majanduslikult materjalistlikult osaluskultuurilt . 

2022. aastal uurisid Nick Fitzpatrick jt teadurid 1166 tasaarengu teemalist teaduspublikatsiooni ning leidsid 530 konkreetset tasaarengu poliitika ettepanekut, milles esitati "50 eesmärki, 100 eesmärki, 380 vahendit", väites, et nende uuring on "kõige põhjalikum tasaarengu poliitika tegevuskava, mis eales esitatud". 

Tasaarengu teemalised uurimine oli aktiivne ka 2010ndatel aastatel Joan Martinez-Alieri ja "Barcelona kooli" uurimistööd.

Majanduse majanduskasvust lahtisidumine 
Majanduse majanduskasvust lahtisidumine tähendab, et majanduskasvu, mida tavaliselt mõõdetakse SKT kasvus, on võimalik lahti siduda loodusvarade kasutamisest ja kasvuhoonegaaside (KHG) heitmest. Absoluutne lahtisidumine viitab SKT kasvule, mis langeb kokku loodusvarade kasutamise ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemisega, samas kui suhteline lahtisidumine kirjeldab ressursside kasutamise ja kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemist, mis on väiksem kui SKT kasvu suurenemine. 

Tasaarengu toetajad kritiseerivad neid ideid tugevalt ja väidavad, et absoluutne lahtisidumine on võimalik ainult lühikestel perioodidel, konkreetsetes kohtades või väikese leevendusmääraga.   Lisaks puuduvad empiirilised tõendid selle kohta, et lahtisidumine toimub piisavalt kiiresti ja ülemaailmses mastaabis. 

Raamatus "Decoupling Debunked: tõendid ja argumendid rohelise majanduskasvu kui ainsa jätkusuutliku strateegia vastu" analüüsiti suurt hulka selle teema kohta tehtud empiirilist ja teoreetilist tööd ning jõuti järeldusele, et: 

"Mitte ainult puuduvad empiirilised tõendid, mis toetaksid majanduskasvu lahtisidumist keskkonnasurvetest sellisel tasemel, mis on vajalik keskkonnakahjustuste lahendamiseks, vaid ka, mis võib-olla veelgi olulisem, tundub, et sellist lahtisidumist ei toimu tulevikus. ” 

Lisaks märgitakse raamatus, et teadaolevad "eduka" lahtisidumise juhtumid kujutavad suhtelist lahtisidumist ja/või neid täheldatakse ainult ajutiselt ja/või ainult kohalikul tasandil.  Seda toetavad mitmed teised uuringud, mis väidavad, et absoluutset lahtisidumist ei saavutata tõenäoliselt piisavalt kiiresti, et hoida ära globaalset soojenemist üle 1,5 °C või 2 °C, isegi optimistlike poliitikatingimuste ja -stsenaariumite korral.  Lisaks oleks 21. sajandi kliimakriisi kontekstis kõrge risk toetuda majanduse majanduskasvust lahtisidumisele kui peamisele või ainsale strateegiale majanduskasvu ja keskkonnasurve vähendamise ühendamiseks.  Järelikult võib öelda, et tasaarengu toetajad leiavad, et lahtisidumisele on vaja ka alternatiive.

Vaata ka
kasvu imperatiiv
kahanemise imperatiiv
nullkasv
roheline kasv

Viited

Välislingid 
Madis Vasser: "Tasaareng ehk miks majandus ei pea kasvama" Müürileht, 14. jaanuar 2019
Timo Maran: "Tasaarengus peitub potentsiaal õnnelikumaks eluks" Tartu Ülikool, 17. november 2022
TEOkoda - Tasaarengu Eesti organisatsioon: "Millised erakonnad mõistavad, et majandus ei saa kasvada ainult kellegi ärakasutamise najal?" Eesti Päevaleht (Roheportaal), 1. märts 2023

Jätkusuutlik areng
Keskkonnapoliitika
Majandus
Ökoloogia