286. Kaitsepataljon

286. Kaitsepataljon (Schutzmannschaft Front Bataillon 286) ja selle järglane 286. Politsei Jalaväepataljon (Polizei-Füsilier-Bataillon 286) oli teise maailmasõja ajal Saksa okupatsioonivõimude poolt moodustatud Eesti väeosa, mis tegeles Saksa vägede tagalajulgeoleku tagamisega.

286. Kaitsepataljon

Juhtkond ja koosseis
Pataljoni ülem:
major Rudolf Martinson
sideohvitser: hauptmann Heinrich Kruse
I kompanii, kapten Jaan Saul,
II kompanii, kapten Peeter Animägi, Ants Kübar
III kompanii, kapten Karl Kütt
IV kuulipildujakompanii, kapten August Rennu (Renno).

286. Kaitsepataljon moodustati 1943. aasta mais Eesti politsei välipolitsei meestest Tallinnas, pataljoni suuruseks oli umbes 700 meest, pataljoni staap asus algselt Tallinnas. 
Pataljon saadeti 1943. aasta 8. juunil Tallinnast Riia lähedale Bolderājasse väljaõppele.

Lahingutegevus
Pataljon sai väljaõppe ja varustuse Lätis Bolderājas, kust pärast väljaõpet saadeti Ida-Poolasse ja Valgevene kindralkomissariaati partisanidevastasesse sõtta.

20. juulist kuni 11. septembrini 1943 teenis pataljon Leedus, kus valvas põllumajandusnormide täitmist, osales põllutööjõu mobiliseerimises.

12. augustist kuni 11. septembrini 1943 osales pataljon partisanivastases operatsioonis "Unternehmen Sommer". 

21. septembrist kuni 23. oktoobrini 1943 osales partisanidevastases operatsioonis "Unternehmen Fritz", Vilniusest lõunas.

24. oktoobrist kuni 6. novembrini 1943 osales pataljon suures partisanidevastases operatsioonis "Unternehmen Heinrich" Polotski ja Idritsa piirkonnas 16. armee tagalapiirkonnas. Samas operatsioonis osalesid Saksa, Läti ja Vene väeüksuste kõrval ka 288. Eesti politseipataljon ja 289. Eesti politseipataljon ning 3. Eesti SS-vabatahtlike brigaad. 

Operatsioon katkestati Punaarmee pealetungi tõttu Neveli lõigus ja 7. novembril paigutati pataljon rindele Idritsasse, Neveli piirkonda, kus pataljon allus algul 132. jalaväediviisile.

286. Politsei Jalaväepataljon

1943. aasta 9. detsembril muudeti pataljoni nimi 286. Politsei Jalaväepataljoniks (Polizei Füsilier Bataillon 286) ning pataljonis kehtinud Wehrmachti auastmed asendati Saksa Korrapolitsei auastmetega.

Juhtkond ja koosseis
Pataljoni ülem: kapten Ants Kübar
I kompanii
II kompanii
III kompanii
IV kuulipildujakompanii, kapten Peeter Animägi.

Lahingutegevus
Pataljon allus kaitsel algul 132. jalaväediviisile ning 1944. aasta jaanuari teisest poolest alates 290. jalaväediviisile. 

Pataljon toodi Eestisse tagasi 18.–22. veebruaril 1944, kaotused olid 16 langenut ja 64 haavatut. Eestis saadeti pataljoni lisatud politseinikud tagasi oma teenistuskohta. 

Pataljoni esialgne välipolitseinikest moodustatud koosseis asendati 1944. aastal välja kuulutatud mobilisatsiooni tulemusel kogunenud mobiliseeritutega ning saadeti Virumaale rannakaitsesse 1. Eesti Politseirügemendi koosseisus, kus ta asus kuni Saksa vägede lahkumiseni Eestist septembris 1944.

Vaata ka
Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend

 Eesti väeosad Teises maailmasõjas Saksa sõjaväes
Politseipataljonid
Kaitsepataljonid