Sileesia hertsogid

Sileesia hertsogid olid Poola hertsogi Bolesław III Krzywousty pojad ja järglased. Vastavalt Bolesławi testamendile jagati pärast tema surma tema maad neljaks või viieks poegadele pärandatavaks provintsiks, ja kuninglik Krakówi provints vanimale, kes pidi olema kogu Poola ülemhertsog. See oli tuntud kui Poola killustumine. Järgnenud areng viis hertsogkondade edasisele killustumisele.

14. sajandi alguses oli Sileesias 14 sõltumatut hertsogkonda: Brzeg, Wrocław, Świdnica, Jawor, Ziębice, Głogów, Ścinawa, Żagan ja Oleśnica Alam-Sileesias; Koźle, Cieszyn, Bytom, Niemodlin, Opole, Strzelce, Racibórz ja Opava Ülem-Sileesias ning vaimulik Nysa hertsogkond. Aastatel 1327–1329 nõustus enamik hertsogitest Böömimaa kuninga Jan Lucemburský ülemvõimuga, kes omandas pärimisõiguse kõigile nendele hertsogkondadele. Järgnevatel sajanditel surid kõik Sileesia Piastide harud välja ja Jerzy Wilhelmi surmaga dünastia hääbus.

Sileesia hertsogkond 

Sileesia hertsogkond, üks Poola pärandatavatest provintsidest, Sileesia, anti Bolesław III vanimale pojale Władysław II Wygnaniecile ja jagati järgnevalt tema poegade Bolesław I Wysoki (Wrocław/Alam-Sileesia), Mieszko I Plątonogi (Racibórz/Ülem-Sileesia) ja Konrad Laskonogi (Głogów) vahel. Pärast Konradi surma ühendati Głogów taas Wrocławi / Alam-Sileesia hertsogkonnaga.

Sileesia hertsogid

Piastid

Sileesia jagunemised 
Aastal 1173 tuli Bolesław tagasi ja nõustus jätma Mieszkole ja Bolesławile valitseda nende omad hertsogkonnad, eraldi Sileesia hertsogkonnast. See viis Racibórzi hertsogkonna loomiseni Mieszko I-le ja Opole hertsogkonna loomiseni Jarosławile, algatades Sileesia hertsogkonna killustumise. Mieszko I ja Jarosławi kontrollitud territooriumid vastasid laias laastus sellele, mis on tuntud kui Ülem-Sileesia, samas Bolesław I-le jäänud territooriumid vastasid laias laastus Alam-Sileesiale.

Alam-Sileesia 

Alam-Sileesia hertsogkond oli Sileesia hertsogkonna otsene jätk, kuid ilma territooriumideta, mis laias laastus vastavad Ülem-Sileesiale; järelikult koosnes see territooriumidest, mis laias laastus vastavad Alam-Sileesiale. Mõned allikad räägivad Sileesia hertsogkonnast, teised Alam-Sileesia hertsogkonnast, mõned aga Wrocławi hertsogkonnast (Breslau). Wrocław oli Sileesia hertsogkonna pealinn, siiski ei tohiks seda varajast (1172–1248) Sileesia hertsogkonda segamini ajada väiksema Wrocławi hertsogkonnaga, mis loodi edasisel killustumisel aastal 1248. Hertsogkond läbis järgnevatel aastatel mitmeid piirimuudatusi, mõnikord kaotades ja mõnikord omandades territooriumi. Aastal 1248 Alam-Sileesia jagati, kui Bolesław II pidi loovutama Wrocławi hertsogkonna oma nooremale vennale Henryk III-le.

Aastal 1248 jagunes Alam-Sileesia hertsogkond Wrocławi ja Legnica hertsogkondadeks.

Aastal 1251 tekkis Alam-Sileesias Wrocławist Głogówi hertsogkond.

Aastal 1274 tekkis Legnicast Świdnica-Jawori hertsogkond. Samal aastal tekkis Głogówist Żagańi hertsogkond.

Aastal 1311 tekkis Legnicast Brzegi hertsogkond.

Aastal 1313 tekkis Głogówist Oleśnica hertsogkond.

Aastal 1322 tekkis Świdnica-Jaworist Ziębice hertsogkond.

Alam-Sileesia hertsogid

Piastid

Ülem-Sileesia 

Ülem-Sileesia jagunes Cieszyni ja Opole-Racibórzi hertsogkondadeks. Aastal 1340 ühendati Racibórzi hertsogkond Böömimaa vasalli Opavaga.

Aastal 1281 loodi Cieszyni hertsogkond.

Aastal 1282 loodi Opole-Racibórzi hertsogkonna jagamisest Opole ja Racibórz hertsogkonnad. Selle jagamisega loodi ka Bytomi hertsogkond.

Aastal 1315 tekkis Cieszyni hertsogkonnast Oświęcimi hertsogkond.

Aastal 1445 tekkis Oświęcimi hertsogkonnast Zatori hertsogkond.

Ülem-Sileesia hertsogid

Piastid

Vaimulik Nysa hertsogkond 

Rajati aastal 1290 ülemhertsog Henryk IV Prawy poolt, seda haldasid Wrocławi piiskopid

 1302–1319 Henryk Wiebrznost
 1326–1341 Nankier
 1342–1376 Przecław Pogarellist
 1382–1417 Wacław II Legnicast
 1417–1447 Konrad IV Oleśnicast
 1447–1456 Peter II Nowak
 1456–1467 Jošt II Rožmberkist
 1468–1482 Rudolf Rüdesheimist
 1482–1506 Jan IV Roth
 1506–1520 Jan V Thurzó
 1520–1539 Jacob Salzast
 1539–1562 Balthazar Promnitzist
 1562–1574 Caspar Logaust
 1574–1585 Martin Gerstmann
 1585–1596 Andreas Jerin
 1596–1599 Bonaventura Hahn
 1599–1600 Paul Albert Radolfzellist
 1600–1608 Jan VI Sitschist
 1608–1624 Karl von Österreich, Karl II poeg
 1625–1655 Karol Ferdynand Waza, Opole hertsog aastast 1648
 1656–1662 Leopold Wilhelm von Österreich
 1663–1664 Karl Joseph von Österreich, ka Saksa ordu kõrgmeister aastast 1662
 1665–1671 Sebastian von Rostock
 1671–1682 Friedrich von Hessen-Darmstadt
 1683–1732 Franz Ludwig von Pfalz-Neuburg
 1732–1747 Philipp Ludwig von Sinzendorf

Suure osa annekteeris Preisi kuningriik pärast Esimest Sileesia sõda aastal 1742.

 1747–1795 Philipp Gotthard von Schaffgotsch
 1795–1817 Joseph Christian Franz zu Hohenlohe-Waldenburg-Bartenstein

Preisimaa osa ilmalikustati aastal 1810.

 1823–1832 Emanuel von Schimonsky
 1835–1840 Leopold von Sedlnitzky
 1843–1844 Joseph Knauer
 1845–1850 Melchior von Diepenbrock

Teokraatia kaotati aastal 1850.

Vaata ka 

 Poola valitsejate loend
 Piastid
 Masoovia hertsogid
 Suur-Poola hertsogid
 Väike-Poola hertsogid
 Kujaavia hertsogid
 Sieradz-Łęczyca hertsogid

Sileesia