Juuru kalmistu

Juuru kalmistu on Rapla maakonnas Rapla vallas Juuru alevikus asuv kalmistu. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

Juuru kalmistust linnulennult umbes 850 m põhjas on Juuru kirik ja kirikuaed ning Juuru kalmistust linnulennult umbes 1300 m loodes on Juuru õigeusu kalmistu.

Ajalugu 
Vanim kalmistu Juurus asus praeguse Juuru Mihkli kiriku ümbruses, pärinedes tõenäoliselt 12. sajandist. Külakalmistu juurde ehitati 1238. aastal kirik ja selle ümbrusse maeti lihtrahvast 18. sajandi lõpuni, seejärel jäi see vaid kohalike mõisnike ja koguduse vaimulike matmiskohaks.

Vana kalmistu 
1772. aastal andis Venemaa keisrinna Katariina II välja ukaasi, mis nägi ette matmispaiga rajamist soovitatavalt 300 sülda (u 700 m) elamutest eemale. Seaduse tulemusena rajatigi kirikust üle poole kilomeetri kaugusele, Juuru mõisa maadele kalmistu ehk rahvakeeles "vana surnuaed". Kalmistut on suurendatud mitmel korral. Kalmistu suurus on 2,4 ha.

Vanale kalmistule üldreeglina ei maeta, küll aga üksikuid erandeid tehtud kuni tänaseni. Kalmistu on võetud 1987. aastal looduskaitse objektina arvele tema rikkaliku puude koosluse poolest ja 1997. aastal muinsuskaitse alla kui ajaloomälestis.

Kultuuriloolised hauad 

 1858. aastal Mahtra sõjas langenud talupojad – täpne matmiskoht teadmata 
 Otto Aver (1898–1919) Kaiust, langenud Vabadussõjas
 Hans Linder (1895–1919) Kaiust, langenud Vabadussõjas

Uus kalmistu 
1896. aastal eraldas EELK Juuru Mihkli kogudus oma maast maa-ala uue kalmistu rajamiseks. 19. septembril 1899 õnnistati uus kalmistu sisse. 1934. aastal laiendati kalmistut põhjasuunal ja kalmistu suuruseks kujunes 4,3 ha. Seati sisse kalmistuvahi ametikoht ja ehitati kalmistumaja. Plaanis oli ehitada ka kabel.

Kalmistu uuema osa lääneküljel asub II maailmasõjas langenud eestlaste ühishaud, kus on 1941. aastal Mahtra soolahingus surma saanud omakaitselaste, Kaiu mässus langenute ja Soomepoiste kalmud.

Ühishauast üle tee idaküljel asub punaväes langenute ühishaud, mida tähistab põllukivi kirjaga "Igavene au Suures Isamaasõjas langenuile 1941–1945" (paigaldatud 1970. aastal, autor ja valmistaja ). Ühishaud on ajaloomälestisena arvele võetud.

Kultuuriloolised kalmud 

 Eduard Aus (1887–1977) Juurust, Juuru kooli pikaaegne direktor, Eesti NSV Ülemnõukogu III ja IV koosseisu saadik
 Johannes Eggeder (1899–1919) Kuimetsast, langes Vabadussõjas
 Oskar Rudolf Jüriväli (1884–1955) Atlast, I Riigikogu saadik 1921–1923
 Valter Kadarik (1898–1975) Juurust, loomaarst ja poliitik, Rahvuskogu 1937 ja I Riigivolikogu saadik 1938–1940
 Karl Kakadu (1899–1919) Mahtrast, langes Vabadussõjas
 Rudolf Kaljuste (1898–1957) Järlepast, Vabadusristi kavaler
 Juhan Koov (1881–1953) Maidlast, Vabadusristi kavaler
 Arthur Korv (1892–1959) Härglast, Vabadusristi kavaler
 Julius Kranberg (1900–1919) Kuimetsast, langes Vabadussõjas
 Ants Kruusimägi (1909–1987) Juurust, pedagoog, näitejuht, kodu-uurija ja Mahtra Talurahvamuuseumi rajaja
 Tõnu Lang (1830–1915) Kaiust, Mahtra sõdalane
 Ado Meinberg (1890–1919) Inglistelt, langes Vabadussõjas
 Juhan Oras (1879–1922) Kuimetsast, koolmeister, Eestimaa kubermangu esindaja Venemaa IV Riigiduumas 1912–1917
 Priidik Ross (1893– 1919) Inglistelt, langes Vabadussõjas
 Kaarel Raspel (1899–1919) Heldalt, langes Vabadussõjas 
 Mihkle Truumann (1885–1920) Mahtrast, langes Vabadussõjas

Viited

Välislingid

Juuru kalmistu ajaloolised kaardid
"Masu ajab inimesed kalmistutele vargile" Postimees, 31. august 2009

Juuru kihelkonna kalmistud
Rapla vald
Rapla maakonna kalmistud
Rapla maakonna kultuurimälestised