Vasak ühisunearter

Vasak ühisunearter (ladina arteria carotis communis sinistra) on paljudel loomadel kehas asuv aordikaare haru, mis varustab verega pead ja kaela.

Vasaku ühisunearteri areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Roomajatel

Madudel

Harilikul rästikul on tuvastatud vasak ühisunearter (eelistermin). Rathke nimetas arteri arteria carotis communis ' eks, kuid O'Donoghue nimetas (1912) arteri vasakuks ühisunearteriks. Rästikul kulgeb vasak ühisunearter tüümuse ülemise sagara juurest söögitoru ja hingetoru vasakult poolt, annab harusid ja kulgeb pea suunas ning haruneb vasakuks sisemiseks ja välimiseks unearteriks (a.carotis interna et externa).

Vasaku ühisunearteri seintes paiknevad närvikiud ja närvilõpmed.

Imetajatel

Inimestel

Inimestel algab vasak ühisunearter aordikaarelt.

Viited

Välislingid 
Common Carotid Artery (CCA), veebiversioon (vaadatud 25.05.2014) (inglise keeles)
Mahindra Kumar Anand, Anand's Human Anatomy for Dental Students, 3. trükk, 2012, lk 350, Jaypee Brothers Medical Publishers, veebiversioon (vaadatud 25.05.2014) (inglise keeles) 

Veresooned