Eesti geograafia

Eesti asub Läänemere idakaldal. Eestit mõjutab parasvöötme hooajaline kliima. Keskmine kõrgus on 50 meetrit merepinnast ja kõrgeim koht on Suur Munamägi Eesti kaguosas 318 meetrit merepinnast. Eestis on üle 1400 järve. Enamik neist on väga väiksed, suurim, Peipsi-Pihkva järv, on 3555 km² suurune. Eestis on palju jõgesid. Pikimad on Võhandu (162 km), Pärnu (144 km) ja Põltsamaa jõgi (135 km). Eestis on samuti arvukalt rabasid ja 3794 kilomeetri pikkune rannajoon paljude lahtede, väinade ja abajatega. Saarte ja laidude arv on 2222. Kaks neist, Saaremaa ja Hiiumaa, on piisavalt suured, et moodustada eraldi maakonna põhiosa.

Rannajoone pikkus on 3794 km. Maismaapiiri kogupikkus on 633 km, sealhulgas 339 km Lätiga ja 294 km Venemaaga.

Eesti mered
Eesti asub Läänemere ääres, millest osa moodustab Väinameri. Mitmeid Eesti territoriaalvete piires olevaid Läänemere praegusi ja endisi osi inimetatakse meredeks. Mere nime kannavad mõned lahed: Lõpemeri, Vahemeri ja Vööla meri; ja mõned järved: Kajumeri, Karjatse meri, Maksameri, Möldri meri, Sutlepa meri, Vahemered.

Loendid Eesti geograafiast

Geograafiline ruum ja selle jaotamine
Eesti alevike loend
Eesti alevite loend
Eesti kaitsealade loend
Eesti külade loend
Eesti linnade loend
Eesti linnaosade loend
Eesti maakondade loend
Eesti valdade loend

Loodus
Eesti jõgede loend
Eesti jugade loend
Eesti järvede loend
Eesti lahtede loend
Eesti loodusmälestiste loend
Eesti maastike loend
Eesti madalate loend
Eesti poolsaarte ja neemede loend
Eesti saarte ja laidude loend
Eesti soode ja rabade loend
Eesti väinade loend

Vaata ka
Eesti äärmuspunktid

Viited

Välislingid
Kaart illustreerib, kui hõredalt on Eesti asustatud, uudised.err.ee, 4. november 2013