Wizz Air

Wizz Air (ametlik nimi ungari keeles Wizz Air Hungary Légiközlekedési Kft., inglise keeles Wizz Air Hungary Ltd.) on Ungari odavlennufirma, mille peakontor asub Budapestis Ferenc Liszti nimelise lennujaama territooriumil. Lennufirma kasutab enamasti väiksema tähtsusega lennujaamu, teenindades paljusid linnu üle Euroopa ning lisaks Iisraeli ja Araabia Ühendemiraate. Tegemist on suurima lennukipargiga Ungari lennufirmaga (kuigi firma lennukid ei kanna riigi lippu). Wizz Airi lennud viivad 35 riiki, lennates kokku 117 sihtpunkti. Lennufirma Jerseyl põhinev emaettevõte Wizz Air Holdings Plc on noteeritud Londoni börsil.

Ettevõtte reklaamlause on "Now we can all fly" ('nüüd saame me kõik lennata'). IATA-kood on W6, ICAO kood on WZZ ja kutsung on WIZZ.

Ajalugu

Lennufirma rajati 2003. aasta septembris. Ettevõtte juhtiv investor on transpordiga seotud investeeringutele spetsialiseerunud Ameerika erakapitaliettevõte Indigo Partners. Lennufirma tegi esimese lennu 2004. aasta 19. mail Katowice rahvusvahelisest lennujaamast.

Ettevõtte tegevjuht ja juhataja on endise lennufirma Malév Hungarian Airlines tegevjuht József Váradi. Ettevõte on registreeritud Ungaris Pesti komitaadis.

Aastal 2011 teenindas Wizz Air 11 miljonit reisijat (15% enam kui aastal 2010), sealhulgas 4,2 miljonit reisijat Poola lendudel (vaid 2% tõus võrreldes aastaga 2010). Seejärel on Wizz Air avanud mitmed uued baasid: Bosnia ja Hertsegoviinas, Bulgaarias, Tšehhis, Lätis, Leedus, Põhja-Makedoonias, Rumeenias, Serbias ja Slovakkias. Ent Poola oli sellal jätkuvalt Wizz Airi jaoks suurim turg.

2012. aasta 4. oktoobril võttis Wizz Air kasutusele uute käsipagasireeglitega eeskirja, olles seda kuu aega edukalt katsetanud marsruudil Londoni Lutoni lennujaama ja Katowice vahel. See tähendab, et väiksema käsipagasi (42 × 32 × 25 cm) võib võtta pardale tasuta, kuid suuremale käsipagasile (56 × 45 × 25 cm) rakenduks lisatasu vahemikus 10–30 eurot.

2014. aastal teenindas Wizz Air 15,8 miljonit reisijat ja võrreldes aastaga 2013 oli tegemist 17% tõusuga.

Äriasjad

Tegutsemine
Wizz Air eelistab kulude ja tasude vähendamiseks maanduda väiksematel ja kõrvalisematel lennuväljadel. Lennufirma lennukite pardalt saab osta toidupoolist (Wizz Café) ja olemas on ka müügiteenus Wizz Boutique.

Peakontor
Wizz Airi peakontor asub Budapesti lennujaama hoones nr 221. Wizz Air allkirjastas pinna rendilepingu oktoobris 2010 ja kolis sinna järgneva aasta juunis. Lennufirma kasutab peale rendilepingu sõlmimist renoveeritud hoones kokku 2000 ruutmeetrit pinda. Avatud kontoritega pinnal töötab umbes 150 töötajat. Enne seda asus nende peakontor lennujaama lähistel Vecsés'is asuvas lennujaama äripargis C2 (aadressiga Lőrinci út 59 2220 Vecsés).

Majandustulemused
Püüdes kiirendada Slovakkia lennufirma SkyEurope hinguseleminekut, väitis Wizz Air juunis 2009, et nad olid "mitu aastat kasumlikud olnud". Ent eraettevõttel ei olnud kohustust oma kontode andmeid avalikustada. Kuid novembris 2009 selgus, et Wizz Air oli märgatavas kahjumis ning ei olnud kunagi kasumit teeninud; lisaks oli ettevõte sunnitud pikendama 32 miljoni euro suuruse laenu maksetähtaega viie aasta võrra. Sellal oli tegevuse alustamisest alates saadud kahjum juba ulatunud 78 miljoni euroni ja see tõi 2009. aastal kaasa ka oletused, et ettevõte esitab pankrotiavalduse. Hiljem on Wizzair teavitanud aastal 2012 rekordilisest kasumist, aastal 2013 kasumist ja aastal 2014 taas rekordilisest kasumist.

Ungari kord nädalas ilmuva ajakirja Figyelő järgi oli Wizz Air aastal 2010 kasumi poolest paremuselt 42. ettevõte Ungaris. Samal aastal oli ettevõtte müügimaht 165 miljardit forintit, mis oli 22% parem tulemus kui aasta varem.

Alates 2015. aasta 25. veebruarist saab Wizz Airi aktsiatega kaubelda ka Londoni börsil.

Sihtkohad

2008. aastal käivitas Wizz Air lennud Katowice ja Londoni Lutoni lennujaama vahel. Sama aasta jaanuaris olid alanud lennud Gdańskist Göteborgi, Bournemouthi ja Coventrysse. 2008. aastal suvel taasalustati Katowicest ja Budapestist lende Gironasse ning ka iganädalasi lende Gironast Gdański. Teised suvised Budapestist lähtuvad sihtkohad olid Irákleio, Korfu, Burgas ja Varna; Katowicest lennati suvel Irákleiosse ja Burgasesse ning Varssavist Korfule ja Burgasesse. Täiendavalt alustati kaks-kolm korda nädalas reise Londoni Lutoni lennujaamast Burgasesse. Peale seda kui ettevõte oli tellinud kolm Airbus A320 lennukit, teavitati 2008. aasta 2. oktoobril avalikkust sellest, et ettevõte suurendab hulga oma Rumeeniast lähtuvate lendude sagedust.

2012. aasta veebruaris teatas Wizz Air, et Debreceni rahvusvahelisest lennujaamast alustatakse sama aasta 18. juunil lende Londonisse. Sama aasta 11. septembril anti teada uute Tel Avivist lähtuvate ja sinna suunduvate lendude alustamisest.

2013. aasta 11. aprillil teatati, et 17. juunil alustatakse Budapestist lende Bakuusse. Tegemist oli ettevõtte pikima lennuga. Sama aasta oktoobris pidi ettevõttest saama üks esimestest lennufirmadest, kes hakkab lendama Dubai World Central'i lennujaamast. 2013. aasta 13. juunil teatas ettevõte sisenemisest Moldova turule, lisades kaks uut Chișinău rahvusvahelisest lennujaamast lähtuvat sihtkohta, ja 26. juunil teatati Slovakkia turule sisenemisest (lisades septembrist uue sihtkoha Košice rahvusvahelise lennujaama seniste sihtkohtade hulka).

2015. aasta 26. juunil avas Wizz Air oma 19. baasi Bosnia ja Hertsegoviinas Tuzlas ja suunas sinna ühe uue Airbus A320 lennuki. Ühe seal baseeruva lennuki abil avati 26. juunil uued marsruudid Memmingeni (Müncheni lähistel) ja Torpi (Oslo lähistel) ning 28. juunil lennud Hahni (Frankfurdi lähistel) ja Skavstasse (Stockholmi lähistel).

2016. aasta veebruaris lisandus Wizz Airi järjekordne uus baas Gruusias Khuthaisis. 19. veebruaril külastas Khuthaisit ettevõtte peadirektor József Váradi ja esitles üksikasjalikke andmeid uue baasi ja ettevõtte tulevaste tegevuste kohta.

2018. aasta 19. aprillist kuni sama aasta oktoobrini avatakse lennuliin Tallinna ja Kiievi vahel.

Lennukid

2016. aasta jaanuari seisuga koosneb Wizz Airi lennukipark järgmistest lennukitest:

<center>
{| class="wikitable" style="text-align: center;"
|+ Wizz Air Fleet
|- bgcolor=purple
! style="background-color:purple;" |<span style="color:white;"> Lennuk
! style="background-color:purple;" |<span style="color:white;"> Olemas
! style="background-color:purple;" |<span style="color:white;"> Tellitud
! style="background-color:purple;" |<span style="color:white;"> Mahutavus
! style="background-color:purple;" |<span style="color:white;"> Märkused
|-
|Airbus A320-200
|64
|8
|180
|28 on varustatud sharklet-tehnoloogiaga tiibadega
|-
|Airbus A320neo
|–
|72
|TBA
|
|-
|Airbus A321-200
|24
|17
|230
|Kõik on varustatud sharklet-tehnoloogiaga tiibadega
|-
|Airbus A321neo
|–
|184
|239
|Tarnitakse aastatel 2019–2024, see on ajaloo suurim A321 tellimus
|-
!Kokku
!<center>88
!281
!–
!–
|-
|}

Tütarettevõtted
2015. aasta aprilli seisuga on Wizz Air loonud kolmes riigis neli tütarettevõtet, millest aga ükski enam ei tööta:

Wizz Air Ukraine oli ettevõtte Ukraina allüksus, millel oli oma lennuettevõtja sertifikaat ja mis opereeris Kiievi Žuljanõ rahvusvahelisest lennujaamast ja Lvivi rahvusvahelisest lennujaamast. Ukrainas 2014. aastal aset leidnud sündmuste tõttu lõpetati Wizz Air Ukraine'i tegevus 2015. aasta 20. aprillil. Mõned Kiievist lähtuvad ja sinna suunduvad liinid võttis üle Wizz Air ise ja mõned suleti.
Wizz Air Bulgaria oli Wizz Airi Bulgaaria tütarettevõte, mis baseerus Sofia lennujaamas. Ettevõte on tegevuse lõpetanud. Ent Wizz Air ise tegutseb jätkuvalt Bulgaarias.
Wizz Air Romania oli planeeritud tütarettevõte, mis oleks pidanud hakkama baseeruma Timișoara Traian Vuia rahvusvahelises lennujaamas. Ent see tütarettevõte ei alustanud kunagi tööd ja Wizz Air ise rajas sinna baasi.

Vahejuhtumid
 2013. aasta 8. juunil tegi Wizz Airi lend 3141 (Airbus A320-232, tähis HA-LWM), mis suundus Rumeeniast Bukaresti Henri Coandă rahvusvahelisest lennujaamast Itaaliasse Rooma Ciampino lennujaama, hädamaandumise Rooma Leonardo da Vinci-Fiumicino lennujaamas. Hädamaandumise põhjuseks olid meeskonna probleemid ühe peamise teliku alla saamise ja lukustamisega. Lennuk suundus Fiumicino lennujaama sealse pikema lennuraja tõttu ja sealsed tuletõrjujad kasutasid eduka maandumise järel ettevaatusabinõuna vahtu. Reisijad evakueeriti täispuhutavaid liugteid mööda. Esialgsete teadete järgi oli ka vigastatud reisijaid, kuid nii Wizz Air kui ka lennujaam lükkas need väited hiljem ümber: mõned reisijad olid nõudnud meditsiinilist kontrolli, kuid neil ei olnud vigastusi.

Vaata ka
Transport Ungaris

Viited

Välislingid

 Ametlik koduleht
 Wizz Airi arvustused

Ungari ettevõtted
Euroopa lennufirmad