Põhja-Eesti Regionaalhaigla psühhiaatriakliinik

SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla psühhiaatriakliinik on psühhiaatriahaigla Merimetsa asumis kunagise Seewaldi suvemõisa territooriumil. 

2018. aastal sõlmis Põhja-Eesti Regionaalhaigla lepingu psühhiaatriakliiniku uue hoone projekteerimiseks Mustamäe meditsiinilinnakusse.  Uus psühhiaatriakliinik projekteeritakse kinnistule Juhan Sütiste tee 21. Uue psühhiaatriakliiniku ehitamist plaaniti alustada 2020. aastal ja hoonekompleks peaks valmima 2023. aastal.

Regionaalhaigla psühhiaatriakliiniku moodustavad statsionaar kaheksa osakonnaga ja psühhiaatriapolikliinik.

Haigla nimed
1899 – Eestimaa Kubermangu Vaimuhaigete Hooldamise Seltsi Raviasutus
1911 – Närvi- ja Vaimuhaiguste Haigla "Seewald"
1945 – Tallinna Vaimuhaiguste Haigla ja Ravikoloonia
1945 – Tallinna Vaimuhaiguste Haigla
1948 – Tallinna Vabariiklik Psühhoneuroloogiline Haigla
1952 – Tallinna Vabariiklik Psühhoneuroloogiahaigla
1991 – Tallinna Psühhiaatriahaigla
2001 – SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla psühhiaatriakliinik

Ajalugu 

1881. aastal Eestimaa kubermangus korraldatud rahvaloenduse tulemustest selgus, et kogu Eestimaa kubermangu elanike seas oli vaimuhaigeid 4,3%, psüühiliste probleemidega inimeste raviks mõeldud raviasutused aga puudusid. Moodsa vaimuhaigla rajamise idee tuli vabatahtlike ühenduselt. 1897. aastal moodustati Raasiku krahvinna Elise von Sieversi eestvedamisel Eestimaa Vaimuhaigete Hooldamise Selts, mille tegevuse eesmärk oli langetõbiste ja nõdrameelsete ravi- ja hoolekandeasutuste rajamine.

Seewaldi suvemõisa kinkis paruness Marie  Girard de Soucanton 1898. aastal Eestimaa Kubermangu Vaimuhaigete Hooldamise Seltsile ning seal avati haigla 1903. aastal. Aastatel 1911–1945 kandis psühhiaatriakliinik ametlikult nime Närvi- ja Vaimuhaiguste Haigla "Seewald". Haigla esimeseks peaarstiks oli dr. med Ernst von Kügelgen. Liivimaa kubermangus oli ravi- ja hoolekandeasutus loodud 1893. aastal ning juba 1877. aastal avatud psühhiaatriahaigla Tartus. 

Selle järgi on rahvasuus nii praegust SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla psühhiaatriakliinikut kui ka samas kohas pärast Teist maailmasõda paiknenud samalaadseid raviasutusi kutsutud ka Seevaldiks, kõnekeeles kasutatakse nimetust "seevald" tihti ka psühhiaatriakliinikute kohta üldiselt.

10. veebruaril 1996, toimus Tallinna Psühhoneuroloogiahaigla 3. ravikorpuses tulekahju, tules hukkus 9 patsienti, paarkümmend sai vigastada.

Haigla hoonestus 
Axel von Howeni (1845–1911) koostatud planeeringu alusel ehitati haiglakompleks; meeste ja naiste ravila, majandushoone ja masinahoone. Seewaldi suvemõisa peahoone ehitati ümber peaarsti doktor Leo von Kügelgeni elamuks. Kuur, tõllakuur, ait, jääkelder ja elamud kohandati ümber haigla tarbeks. Haigla avati 1903. aasta sügisel. 1909. aastaks valmisid kinnistul täiendavalt neli ravihoonet; kaks naistele ja kaks meestele, mille arhitektid olid Jacques Gustav-Adolf Rosenbaum-Ehrenbusch (1878–1944), Ernst Boustedt (1877–1931) ja Erich Jacoby (1885–1941). 1913. aastal projekteeris insener Anton Uesson (1879–1942) ühekorruselise elamu personalile ja juurdeehitise varasemale hoonele. 1920. aastatel tegeles hoonete ümberehitamisega arhitekt Franz De Vries. 1970.–1980. aastatel ehitati uus polikliinikuhoone, arhitekt oli Tiit Tomiste.

Viited

Välislingid 

Uwe Gnadenteich, Seewaldi mälestised on hävimisohus www.postimees.ee, 31. juuli 2012.

Eesti haiglad
Tallinna tervishoiuasutused
Eesti psühhiaatria
Põhja-Eesti Regionaalhaigla