Ränne (zooloogia)

Ränne ehk migratsioon on loomadel esinev regulaarne suunatud elukohavahetus pika vahemaa taha. Tavaliselt on ränded sesoonsed.

Väga levinud on ränne lindudel (lindude ränne) ja kaladel, ent seda esineb ka imetajatel (näiteks nahkhiirtel) ja putukatel.

Tihti toimub ränne parvedes, kuid loomad võivad rännata ka üksi.{{lisa viide]]

Rändlinnud sooritavad regulaarselt aastaajalisi rändeid. Sügisel lahkuvad pesitsusalalt soodsama kliima ja toitumistingimustega talvitumisaladele ja kevadel naasevad harilikult samasse pesitsuspaika. Igal rändlinnuliigil on kindel talvitusala, sinna lendamiseks eelistavad nad kindlaid rändeteid. Pendelrände korral liiguvad linnud sügisel ja kevadel sama teed, silmusrände korral kulgeb sügisränne üht ja kevadränne teist teed.

Kõigist maailma lindudest on umbes 40% rändlinnud. Eestis pesitsevatest lindudest on rohkem kui 90% rändlinnud. Eestit läbib ja siin peatub rohkesti läbirändavaid linde.

Enamik Eestis pesitsevaid linde lendab talveks mõnesaja kuni paari tuhande kilomeetri kaugusele edela ja lõuna poole. Kaugrändurid lähevad Aafrikasse Sahara kõrbest lõuna poole. Vee- ja rannikulinnud talvituvad enamasti Lääne-Euroopas. Aafrikasse lendavad suitsupääsuke, valge-toonekurg, kägu, ööbik, rukkirääk, piiritaja jpt.

Rändekaugused on paljudel liikidel väga suured, ületavad 10 000 km. Suurim rändekaugus on randtiirul, kes pesitseb Arktikas, aga arktika talveks lendab Antarktika või Lõuna-Aafrika rannikualale. Jälgimisseadmega randtiirud lendasid Gröönimaalt või Islandilt Antarktikasse ja tagasi, läbides aastas üle 70 000 km, pikim teekond oli 81 600 km. 

Suurim registreeritud peatusteta rändekaugus on noore vöötsaba-vigle lend 2022. aasta oktoobris Alaskalt Austraalia lõunarannikule. 11 päevaga läbis see lind üle 13 500 km.

Vaata ka
anadroomne ränne ja katadroomne ränne
invasioon (bioloogia)
paigatruudus
vertikaalmigratsioon

Viited 
Zooloogia