Serbia vürstkond

Vaata ka: Serbia vürstkond (keskaegne)

Serbia vürstkond (serbia: Кнежевина Србија / Kneževina Srbija) oli poolsõltumatu riik Balkani poolsaarel, mis tekkis Serbia revolutsiooni tulemusena, mis toimus aastatel 1804 kuni 1817. Selle loomist arutati esialgu Teise Serbia ülestõusu juhi Miloš Obrenovići ja Osmanite ametniku Marašli Paša suulise kokkuleppe kaudu. Sellele järgnes rida õiguslikke dokumente, mille avaldas Kõrk Värav aastatel 1828, 1829 ja lõpuks aastal 1830 — Hatt-i Sharif.

Ajalugu 

Vaatamata rõhumisele Osmanite võimude poolt suutsid Serbia revolutsiooni juhid — algul Karađorđe ja siis Miloš Obrenović — vabastada Serbia sajanditepikkusest türklaste valitsemisest. Osmanite riik tunnistas riiki aastal 1830 hartaga Hatt-i Sharif ja Miloš Obrenovićist sai Serbia vürstkonna pärilik vürst (knjaz).

Algul hõlmas vürstkond vaid endise Smederevo sandžaki territooriumi, kuid aastatel 1831–1833 laienes see itta, lõunasse ja läände. Aastal 1867 aeti Osmanite armee ja kõik muslimid vürstkonnast välja, tagades selle de facto sõltumatuse. 1869. aasta uus põhiseadus määratles Serbia iseseisvaks riigiks. Serbia laienes aastal 1878 edasi lõunasse-itta, kui tema sõltumatus Osmanite riigist saavutas täieliku rahvusvahelise tunnustuse Berliini lepinguga. Vürstkond kestis aastani 1882, mil see ülendati Serbia kuningriigiks.

Valitsejad 

Vürstkonda valitses Obrenovići dünastia, välja arvatud periood, kui valitses vürst Aleksandar Karađorđevići dünastiast. Vürstid Miloš ja Mihailo Obrenović valitsesid kaks korda.

Galerii

Vaata ka 

 Serbia ajalugu
 Serbia kuningriik
 Montenegro vürstkond

Serbia ajalugu
Serbia ajaloolised riigid
Euroopa uusaja riigid