Valga Keskraamatukogu

Valga Keskraamatukogu on maakonnaraamatukogu staatuses ja raamatukogu täidab Valga valla keskraamatukogu ülesandeid. Aastast 2018 kuuluvad raamatukogu struktuuri ka haruraamatukogud: Hargla raamatukogu, Kaagjärve raamatukogu, Koikküla raamatukogu, Laatre raamatukogu, Lüllemäe raamatukogu, Sooru raamatukogu, Tagula raamatukogu, Tsirguliina raamatukogu ja Õru raamatukogu. 

Raamatukogu struktuuri kuuluvad järgmised osakonnad: komplekteerimisosakond, teenindusosakond, lasteosakond ja avalik internetipunkt. Lugejate kasutuses on üle saja tuhande teaviku, tagatud on juurdepääs internetile, iga kuu toimuvad lugejaüritused.

1996. aastast tegutseb raamatukogu renoveeritud Zenckeri villas Aia tn 12. Hoone pindala on 765 m².

Ajalugu 
Valga Linnaraamatukogu (saksa keeles Walksche Stadt Bibliothek) põhimääruse kinnitas Valga linna raad 8. veebruaril 1865. Suuri teeneid raamatukogu asutamisel oli selle eestseisjate komitee liikmel, Liivimaa kihelkonnakooliõpetajate ja köstrite seminari juhatajal Jānis Cimzel. Raamatukogu asus raekojas ja raamatuid laenutati kahel päeval nädalas.

Valga Linnaraamatukogu eksisteeris 1911. aastani, mil linn oma raamatukogu Valga Eesti Karskuse Seltsile üle andis. Teist korda avati Valga Linna Avalik Raamatukogu (tolleaegses kirjaviisis Walga Linna Awalik Raamatukogu) 21. aprillil 1925. Raamatukogu ruumid asusid postimaja III korrusel. Kogus oli 563 raamatut, enamik neist eesti kirjanike teosed. Esimene juhataja oli Peeter Grabinsky. Lühemat aega (1929–1932) juhatas raamatukogu Jaak Utt. Aleksander Ojakäär oli juhataja aastatel 1932–1941. 

Raamatukogu arenes ja kolis paaril korral avaramatesse ruumidesse. 1940. aastaks oli Valga Linna Avalik Raamatukogu täielikult väljakujunenud kultuuriasutus, millel oli tähtis osa linna elanike vaimses elus. Raamatufondis oli üle 5000 köite, lugejate arv püsis stabiilselt 900 piirides. Noortele ja täiskasvanutele olid määratud erinevad laenutusajad.  

Nõukogude okupatsioonivõimu kehtestamisel nimetati Valga Linna Avalik Raamatukogu 1940. aastal ümber Valga Maakondlikuks Keskraamatukoguks. 

Pärast 1944. aasta lahinguid oli Valga raamatukogu laastatud. Laenutama hakati 23. oktoobril 1944. Kindlaid ruume ei olnud. Lühikese aja jooksul koliti kuus korda. 1948. aastal koliti Aia tänav 20 asuvasse majja ja sinna jäädi 48 aastaks. 1950. aastal sai raamatukogu nimeks Valga Rajooni Raamatukogu. 

Sõjajärgne aeg ei olnud raamatukogule soodne. Töötajatel puudus eriharidus ja vajalik ettevalmistus tööks raamatutega ning kasuks ei tulnud ka sage juhatajate vahetumine. Ametis oli seitse juhatajat, mõni neist oli tööl aasta või paar. Olukord stabiliseerus, kui 1970. aastal sai juhatajaks Salme Vainlo, kes oli selles ametis 29 aastat. See aeg oli stabiilselt edukas ja tulemuslik. 

1975. aastal toimunud raamatukogude tsentraliseerimise tulemusena nimetati Valga Rajooniraamatukogu ümber Valga Keskraamatukoguks. Valga Rajooni Lasteraamatukogu baasil moodustati lastekirjanduse osakond. Lisaks lastekirjanduse osakonnale moodustati komplekteerimise ja läbitöötamise ning lugejate teenindusosakond, mille koosseisu kuulus raamatukoguväline teenindus (raamatubuss). 1979. aastal lisandus metoodika- ja bibliograafiaosakond. 

1993. aastal sai raamatukogust linnavalitsuse allasutus. Algas raamatukogu arvutiseerimine. Alustati elektronkataloogi koostamist ja avati avalik internetipunkt. 2000. aastal mindi üle arvutilaenutusele ja raamatukogu sai esimese kodulehe. 2005. aastal alustati Valgamaa koduloolise andmebaasi ISIK koostamist. 2004. aastast tegutseb venekeelne raamatusõprade klubi. Koostöös Valga Linnavalitsusega antakse 2009. aastast välja August Gailiti nimelist novelliauhinda.

Juhatajad/direktorid 
 Peeter Grabinsky 1925–1929
 Jaak Utt 1929–1932
 Aleksander Ojakäär 1932–1941
 Hilda Ojakäär 1941–1944
 Nikolai Lupkin 1944–1945
 Liidia Rääbis (Haak) 1945–1946
 Aleksander Luuse 1946–1951
 Advig Põder (Karjus) 1951–1956
 Silvia Lind (Veesaar) 1956 - 1958
 Advig Põder (Karjus) 1958–1959
 Asta Verte 1959–1962
 Helbe Eimla 1962–1964
 Ene Liias (Ruder) 1964–1966
 Milvi Karuse 1966–1968?
 Salme Vainlo 1970–1999
 Endla Schasmin 1999–2020
 Triinu Rätsepp 2021-

Raamatukogu ametlikud nimetused 
 Valga Linnaraamatukogu 1865–1911
 Valga Linna Avalik Raamatukogu 1925–1940
 Valga Maakondlik Keskraamatukogu 1940–1950
 Valga Rajooni Raamatukogu 1950–1975
 Valga Keskraamatukogu alates 1975

Asukohad 
 1865– Valga raekoda
 1925–1933 Vabaduse ja Kesk tänava nurgal postimaja III korrus 
 1933–1937 Kesk tänav 
 1937–1944 Kesk tänav 4, endine postkontor
 1944 Jaani tänav 1, dr. Gensi maja Jaani kiriku taga
 1944 Vabaduse tänav 5, „Vassili maja“ 
 1944–1945 Vabaduse tänav 15, nn. insener Sõbra maja
 1945–1946 Lai tn 19 II korrus, maavalitsuse hoone
 1946–1948 Lai tn 19 I korrus
 1948–1996 Aia 18/20
 1996 Aia 12

Vaata ka 
 Eesti raamatukogude loend
 Jõgeva Maakonna Keskraamatukogu
 Jõhvi Keskraamatukogu

Kirjandus 
 Valgamaa rahvaraamatukogud 1920-2010. Valga, 2010
 Ene Ruder. "Aleksander Ojakäär ja Valga Linna Avalik Raamatukogu". Valgamaalane, 13. juuli 1995
 Ene Ruder. "Raamatukogude arengust Valgas XIX saj. lõpul ja XX saj. algul". – Uurimusi Eesti raamatukogunduse ajaloost 2. Tallinn 1987, lk 5-22. (Nõuk. Eesti raamatukogundus; 16)
 Valga Keskraamatukogu arhiiv. Valga rajooni/maakonna raamatukogude aastaaruanded 1956–2014

Välislingid

 Valga Keskraamatukogu

Valga maakonna raamatukogud
Valga