Väiketüll

Väiketüll (Charadrius dubius) on väike kurvitsaline, kaaludes vaid 40 grammi . Täiskasvanud isendite pealagi on hallikaspruun, silma ümbritseb must triip, nokk on must, tiivad ja selg hallikaspruunid ning kõht valge. Linnu jalad on tuhmpruunid. Üheks määramistunnuseks, mis eristab teda liivatüllist, on kollane rõngas ümber silma.

Süstemaatika

Alamliigid 
Väiketüllil eristatakse 3 alamliiki:
 Charadrius dubius jerdoni elutseb Indias ja Kagu-Aasias. 
 Charadrius dubius papuanus Uus-Guineas ja Bismarcki saarestikus.
 Charadrius dubius curonicus pesitseb parasvöötmes ja Vahemerelise kliimaga aladel. Ta pesitseb kõigis Euroopa maades peale Iirimaa ja Islandi.

Levik 
Väiketülli areaal on lai, ulatudes läänest Euroopast idas Indohiinani, põhjast Skandinaavia poolsaarelt lõunas Põhja-Aafrikani.

Arvukus 
Euroopas pesitseb neid 63 350 – 94 820 paari, neist Eestis umbes 2000 paari .

Eluviis

Elupaik 
Väiketüllid eelistavad, nagu liivatüllidki, klibust mererannikut või mageveeäärseid randu. Väiketüll elutseb tihti ka vanades paemurdudes, kruusaaukudes ja liivastel väljadel, kus ta tänu oma keha väiksusele ja vöödilisusele ümbritseva keskkonnaga üsna hästi kokku sulab .

Paljunemine 

Väiketülli pesaks on lihtne lohk rannal, mis on harilikult kiviklibuga voodertatud. Pessa muneb ta juuli alguseks 4 väikest kollakashalli mustpruunide täppide ja kriipsukestega muna. Kui esimene kurn peaks ära söödama võivad linnud muneda ka järelkurna. Poegade eest hoolitsevad mõlemad vanemad. Esimesed pojad lendavad pesast välja juba juuli teisel poolel .

Toitumine 
Väiketüll sööb vaid selgrootuid (eriti armastab vastseid) .

Kaitse 
Kuulub Eestis looduskaitse III kategooriasse, kuna liigi arvukus on pidevalt vähenenud.

Aasta lind 2012 
Eesti Ornitoloogiaühing valis 2012 aasta linnuks liivatülli ja väiketülli.

Viited

Välislingid 
 

Aasta lind 2012 – tüllid
Liigikirjeldus – väiketüll
Loodusõpe – väiketüll
Pilte väiketüllist
Kõrv loodusesse – väiketülli laul

Tülllased