Ivy Bridge

Ivy Bridge on koodnimi, mille all peetakse silmas Inteli mikroprotsessorite arhitektuuri, mis järgnes Sandy Bridge'i arhitektuurile ja eelnes Haswelli arhitektuurile.

Peamine erinevus võrreldes Sandy Bridge'iga oli asjaolu, et transistoride värava laius viidi 22 nanomeetrile varasemalt 32-lt. Kiipide esmane tootmine algas 2011. aasta kolmandas kvartalis.

Suures osas säilitas see arhitektuur eelkäija omadused. Näiteks on kasutusel samad ühenduspesad. Samuti on jõudluses väga marginaalsed erinevused, ning põhjus uuendamiseks on hoopis uuemate standardite tugi, nagu näiteks PCIe 3.0, SATA III ja USB 3.0. Samuti peaksid uued mitmepaisulised 3D-transistorid võimaldama kuni 50% väiksemat voolutarvet.

Platvorm
Ivy Bridge'i protsessorid toetavad järgmisi sokeldusi (protsessori ühendussiin):
 LGA 1155
 LGA 2011
 LGA 2011-1
 LGA 1356
 Socket G2
 BGA-1023
 BGA-1224
 BGA-1284
Inteli sõnul on Ivy Bridge tagasiühilduv, kuigi mõni emaplaat võib olenevalt tootjast vajada püsivarauuendust.

Erinevused võrreldes varasemaga 
Võrreldes Sandy Bridge'iga on lisatud järgmised erinevused (kogu järgnev loetelu pärineb sama teemat käsitlevast ingliskeelsest Vikipeedia artiklist):
 3–6% jõudluse kasv sama taktsageduse juures
 25–68% graafikakiirendi jõudluse kasv
 22 nm värava laius Sandy Bridge'i 32 nm asemel
 F16C (16-bit Floating-point conversion instructions)
 juhuarvude genereerimise lahendus RdRand (Intel Secure Key)
 PCI Express 3.0 tugi (väljaarvatud Core i3 ja ULV- (ultra low voltage) protsessorid)
 maksimaalne ülekiirenduse kordaja on tõstetud 63-le Sandy Bridge'i 57-lt
 muutmälu tugi kuni 2800 MT/s 200 MHz sammudena
 integreeritud graafikakiirendi hõlmab 6 või 16 täitmisüksust Sandy Bridge'i 6 või 12 asemel
 Intel HD Graphics, mis toetab nii DirectX 11, OpenGL 3.1 kui ka OpenCL 1.1. OpenGL 4.0 tugi lisandub hilisemate 10.18.10.4358 WHQL-i draiveritega
 DDR3L ja muutuv TDP (cTDP) sülearvuti protsessoritele
 mitme 4K-video esitamine
 Intel Quick Sync Video version 2.0
 integreeritud graafikakiirendi külge saab nüüdsest ühendada kuni kolm kuvarit (mõne erandiga)
 14–19-sammune toru.

Ivy Bridge'i protsessorid

Järgnevalt on välja toodud kõik Inteli välja antud protsessorid. Tabelite andmed pärinevad ingliskeelse Wikipedia samateemalisest artiklist. Paksus kirjas mudeli numbriga kirjutatud protsessorid sisaldavad ka graafikakiirendit Intel HD 4000. Ülejäänud sisaldavad kas graafikakiirendit Intel HD 2500 või on ilma graafikakiirendita. Kõigis tabelites taktsageduse veerus tähistab päis "Turbo" Inteli tehnoloogiaga Turbo Boost saavutatavat taktsagedust.

Lauaarvuti protsessorid

Mudeli tähise lõpus olevate tähtede võti:
 K – võimalik muuta kordajat (ülekiirendamine)
 S – jõudluse järgi rihitud voolutarve (65 W)
 T – väike voolutarve (35–45 W)
 P – ilma sisese graafikakiirendita
 X – "ekstreemse" jõudlusega (võimalik seadistada ilma piiranguteta)

Serveri protsessorid

Kõrgetasemelised serveriprotsessorid, millele viidatakse vahel ka koodnimega Ivytown, kuulutati esmalt välja 2013. aasta septembris Inteli üritusel "Intel Developer Forum". Selle haru üldnimeks sai Ivy Bridge EP ning see hõlmab kuni 12-tuumalisi ja kuni 30-megabaidise vahemäluga tooteid.

2014. aasta jaanuaris tulid turule ka Ivy Bridge EN koodnimega keskklassi serveri sokeldust (LGA 1356) kasutav protsessorite tootesari. Maksimaalne tuumade arv on 10.

18. veebruaril 2014 ilmus uusim Ivy Bridge EX sari, mida turustati kui Xeon E7 v2 ja Sandy Bridge'i asemel põhineb hoopis natuke vanemal Westmere-EX (Nehalem-C) arhitektuuril.

Sülearvuti protsessorid

Mobiilsed protsessorid kasutavad Configurable TDP tehnoloogiat, mis vastavalt vajadusele muudab jooksu pealt protsessori voolutarvet ja taktsagedust. Kasutusel on kuni kolm väärtuse paari:
 Nominal TDP – neid väärtusi (voolutarve ja taktsagedus) loetakse antud protsessori nimiväärtusteks.
 cTDP down – kui on väiksem jõudluse vajadus.
 cTDP up – rakendub, kui on vaja suuremat jõudlust.

 M – sülearvutiprotsessor (mobiilne)
 Q – neljatuumaline
 U – väikse voolutarbega
 X – "ülima" jõudlusega
 Y – "ülimalt" väikse voolutarbega

Kriitika

Jaapani veebileht Impress PC Watch on kritiseerinud ülekiirendamise korral ilmnevat kõrget temperatuuri võrreldes Sandy Bridge'iga. Nende arvates on selle põhjuseks madalama kvaliteediga soojust juhtivate materjalide kasutamine, mida Intel arvatavasti kasutas, et säästa tootmiskuludelt. Täpsemalt kasutatakse protsessori kaane ja kiibi vahel thermal interface material'i (TIM) varasema tina asemel. Mõistagi sülearvuti protsessoritega seda nähtust ei esine, sest nendel protsessoritel pole kaant.
Inteli väitel on olukord ootuspärane, ning põhjenduseks tuuakse väiksem kiip, ning ei kavatseta seda tulevikus parandada.

Viited

Inteli mikroprotsessorid