Toiduainetööstus

Toiduainetööstus (ka toiduainetetööstus) on töötleva tööstuse haru, mis tegeleb põllumajanduse, jahinduse ja kalanduse saaduste töötlemisega toiduaineteks.

Toiduainetööstuse harud on toiduainete- ja joogitootmine. 

Toiduainete tootmisega tegelevad majandusharud on liha-, kala- (sh vähilaadsete ja limuste töötlemine), puuvilja-, köögivilja-, taimse õli, loomse õli, loomse rasva, piima-, jahu-, tangainete, pagaritoodete, makaronitoodete ning valmis loomasööda tootmine.

Joogitootmiseks loetakse alkoholivabade jookide, mineraalvee, kääritatud (õlu, vein) ja destilleeritud alkoholijookide tootmist.

Eesti esimesed toidutööstusettevõtted (valdkonniti) 
 1762 – asutati AS Leibur eelkäija, Eesti vanim pagaritööstusettevõte. Tegemist oli Tallinna vanalinnas Julius Valentin Jaekschi asutatud pagaritöökojaga.
 1800 – rajati Eesti vanima järjepidevalt tegutseva õlletehase − A. Le Coqi – otsesteks eelkäijateks olevad Tartu B. J. Hesse (1800) ja J. R. Schrammi (1826) õllevabrikud.
 1850 – Rakveres asuv Maag Piimatööstuse tootmistsehh on Eesti vanim piimatööstus, asutamisaeg 1850, kui hakkas tööle Kunda mõisameierei (hilisem Linnuse tsehh, praeguseks suletud).
 1885 – Eesti esimene eksporttapamaja ja lihatööstus Kulina mõisas.
 1898 – Vene tsaari käsul rajati kroonu viinaladu Tallinnas Tartu maanteel. Selles hoones asub tänini Liviko tootmiskorpus, mis on Eesti vanim pidevalt töös olnud alkohoolsete jookide tootja.
 1921 – asutati Kalevi kommivabriku tuntuim eelkäija, šokolaadi- ja kompvekivabrik Kawe. Tolleaegse Eesti suurima kondiitrivabriku Kawe toodang oli hästi tuntud kodumaal ja mitmel pool mujalgi.

Toiduainetööstus tänapäeva Eestis 
2020. aastal tegutses Eestis toiduainetööstuse valdkonnas 815 ettevõtet. Valdkonna ettevõtted moodustavad 0,8% kõigist Eesti ettevõtetest. Neis on hõivatud enam kui 14 700 inimest (3,1% Eesti ettevõtete töötajatest). Toiduainetööstuse ettevõtete ärikasum oli 2020. aastal kokku umbes 96 miljonit eurot, mis moodustas 4% nende müügitulust (kasumimarginaal, kogurentaablus). 75% toiduainetööstuse ettevõtetest on mikroettevõtted, kus töötab alla 10 töötaja. 24% ettevõtetes töötab enam kui 100 töötajat (35 ettevõtet). 20% valdkonna ettevõtetest on müügitulu kalendriaastas suurem kui 1 miljon eurot. Umbes 1/3 toiduainetööstuse ettevõtete müügitulust tuleb ekspordist.

Trendid

Toiduainetööstuse (v.a joogitootmine) suurimad ettevõtted müügitulu järgi (TOP 7):

Joogitootmise suurimad ettevõtted müügitulu järgi (TOP 6)

Eesti toiduainetööstus võrreldes teiste Euroopa Liidu (EL) riikide toiduainetööstusega 
Eesti toiduainetööstuse ettevõtete toodangu koondmüügitulu on Euroopa Liidu riikide võrdluses üks väiksemaid. Arvestades ka Euroopa Liidu riikide pindala ja rahvaarvu, siis see on ka igati mõistetav. Eesti toiduainetöötuse sektor oli 2018. aastal suurem (sektori koondmüügitulu alusel) vaid Luksemburgi ja Küprose vastavatest sektoritest (Malta ei ole vastavat statistikat avaldanud). Meist vaid 1,7% suurem on Läti toiduainetööstus.

Mikroettevõtete osakaal 

Võrreldes Euroopa Liidu riikide töötleva tööstuse ettevõtetega on Eestis keskmisest vähem mikroettevõtteid (ettevõtteid, kus on töötajaid alla kümne). Kõige väiksem on mikroettevõtete osakaal Euroopa Liidus Saksamaal ja kõige suurem Sloveenias.

Üle 250 töötajaga ettevõtted (11 ettevõtet) moodustavad Eesti toiduainetööstuse ettevõtetest 1,5%, mis jääb samasse suurusjärku Euroopa Liidu riikide vastava keskmise näitajaga, mis on 1,2%.

Müügitulu töötaja kohta

Lisandväärtus töötaja kohta

Personalikulud töötaja kohta

Personalikulude suhe kaupade ja teenuste kogukuludesse

Investeeringud töötaja kohta

Vaata ka 
 Eesti Toiduainetööstuse Liit
 Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liit

Viited

Välislingid 
 Eesti toiduainetööstust kajastavad materjalid Eesti Maaeluministeeriumi kodulehel
 Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda
 Eesti Toiduainetööstuse Liit
 Eesti Õlletootjate Liit