Kõvakest

Kõvakest ehk silma kõvakest ehk skleera ehk silmavalge (ladina keeles sclera) on inimeste ja paljude loomade silmamuna kest. Kõvakest on silmamuna fibrooskesta välimine kest, mis eespool läheb üle sarvkestaks.

Kõvakesta areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Roomajatel

Madudel
Kõvakest on ka madude silmamuna osa, mis koosneb sidekoest (kollageenikiududest).

Imetajatel

Koduloomadel
Kõvakest koosneb kollageenikiududest ja on sarnaselt inimese kõvakestaga läbipaistmatu. Selle välispinnale kinnituvad silmamunalihased. Kõvakest on varustatud närvilõpmete ja veresoontega, lümfisooned puuduvad. Nägemisnärvi väljumiskohal on kestas mulgukesed, seda ala nimetatakse kõvakesta-sõelväljaks (area cribosa sclerae).

Inimestel
Kõvakest asub inimestel silmamuna külgedel ja taga. Kõvakest on tihedast sidekoest koosnev valge ja suhteliselt paks moodustis, nn silmavalge. See on varustatud närvilõpmete ja veresoontega, lümfisooned puuduvad. Välispinnale kinnituvad silmamunalihased. Sisepinnal paikneb koroidea (choroidea).

Patoloogia
Kõvakestaga seostatakse inimestel selliseid haiguslikke seisundeid nagu skleriiti, episkleriiti ja pahaloomulisi kasvajaid. Lisaks on paljude haiguslike seisundite, näiteks tuberkuloosi, leepra, süüfilise, Lyme'i tõve, toksoplasmoosi, tsütomegaloviiruse, mumpsi, nakkusliku mononukleoosi ja mitme muu nakkushaiguse korral kaasatud ja haigustunnustega ka skleera.

Viited

Välislingid 
Sissekanne Terminologia Anatomicass A15.2.02.002: Sclera. Kõvakest

Anatoomia
Nägemiselundkond
Oftalmoloogia
Silm