A(H1N1)2009 gripipandeemia

A(H1N1)2009 gripipandeemia oli inimeste seagripi viiruse põhjustatud gripipandeemia, mis kestis jaanuaris 2009 kuni augustini 2010.  

See oli Hispaania gripi järel teine pandeemia, mille põhjustas A-gripiviiruse H1N1 alamtüüp. Nimi pärines oletusest, et viirus on pärit sigadelt; uuemate uuringute andmetel on tegu neljakordse reassortantviirusega: ühe inimgripi-, ühe linnugripi- ja kahe seagripiviiruse kombineerumisel tekkinud uue viirustüübiga. Maailma Tervishoiuorganisatsiooni andmetel hukkus pandeemias üle 18 000 inimese, kuid mõnede uuringute järgi võis nakatuda 0,7 kuni 1,4 miljardit ja surra 150 000 - 575 000 inimest.  

Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskuse andmetel isoleeriti 21. aprillil 2009 Lõuna-Californias kahel respiratoorse nakkusega lapse proovidest uus viiruseliik. 
 
Viirus pärines Mehhikost, Veracruzi osariigist. 25. aprillil 2009 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon uue gripipandeemiaga seoses välja rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealase hädaolukorra. Juuni algul kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) välja pandeemia. 

Üldiselt oli gripp eluohtlik väikelastele, vanuritele ja nõrgenenud lümfoid(-immuun)süsteemiga inimestele. Lisaks arvati, et uus gripiviirus võis teatud juhtudel olla eluohtlik ka muidu tervetele inimestele, kutsudes esile ülitugeva immuunvastuse.

Eestis

Eestis on tervisekaitseinspektsiooni nakkushaiguste laboris registreeritud 774 uue gripi haigusjuhtu. Kokku on Eestis uude grippi surnud 21 inimest.

2011 avastati AH1N1 viirus 12-l Tallinna Vangla kinnipeetaval.

Pandeemilise (H1N1) 2009 gripi vaktsiinid

Hooajalise gripi vaktsiinid uue gripi pandeemia korral ei toimi. 

Rootsi ravimiameti tellitud uuringu kohaselt on pandeemilise (H1N1) 2009 gripi vaktsiinil Pandermix otsene seos narkolepsiaga.

Viited

Välislingid 
 Kuulo Kutsar, Tiiu Aro,  A(H1N1)2009 gripipandeemia maailmas ja Eestis, Eesti Arst 2010; 89(10):620−625, veebiversioon (vaadatud 13.08.2014)

Pandeemiad