Mambae keel

Mambae keel (inglise keeles Mambai, Mambae) on Ida-Timoris kõneldav keel, mis kuulub Austroneesia hõimkonna Kesk-Ida-Austroneesia keelkonna Kesk-Malai-Polüneesia keelte Timori-Babari keelerühma.  

Mambae keel on levinud Kesk-Timori mäestikus, Ermera, Aileu ja Ainaro ringkonnas. 131 000 kõnelejaga on see tetumi keele järel suuruselt teine keel Ida-Timoris. Kasutatakse ladina tähestikku, kuid puudub laialdaselt tunnustatud kirjasüsteem. Võrreldes tetumi keelega on mambae  morfoloogiliselt väga väheproduktiivne. Keeles on neli peamist murret: Damata, Lolei, Mambae ja Manua murre. Lisaks on põhjamambae ja lõunamambae keeles olulised erinevused. 
Mambae keel on elujõuline, seda kasutavad näost näkku suhtlemisel kõik põlvkonnad.

Murdeerinevused
Riigi mägiseima piirkonna keelena on mambae killustunud paljudeks kohalikeks murreteks, mis jaotuvad lõuna- ja põhjagruppi. Kui lõunamambae murretes on jäänud austroneesia konsonant /p/ puutumatuks (näit. pat 'neli'), siis põhja murretes muutub konsonant /p/ f-ks (fat). Lõuna murretes on paljud sõnad lühenenud nii sünkoobiliselt kui ka apokoobiliselt. Näiteks Ainaro piirkonna murde sõnad lel 'päike' ja tor 'aasta' on Aileu ringkonna Remexia piirkonna murdes vastavalt lelon ja tonan.

Arvsõnad

Ka arvsõnades on erinevusi. Arvsõnad 1−10:

Aileu murdes: 

1 − id

2 − ru

3 − teul

4 − fat

5 − lim

6 − neen
7 − hiut

8 − woulu

9 − sia

10 − sakul 

Ainaro murdes: id, rua, tel, pat, lim, lim-nain-ide, lim-nai-rua, lim-nai-tel, lim-nai-pata, sagúl (6−9 on nö viiendnumbrid)

Keelenäiteid

Substantiivid:

suu 		– kukun

juuksed 	– ulun

habe		– kukunhulun

silm		– matan

isik, persoon 	– ema

toit 		– sauna

Adjektiivid:

halb		– klau

pime, nägemisvõimetu −  matan klau

Verbid:

puhuma	– fu

sööma	– mu

lööma	– bob

ujuma 	– nain

Teised keeled Ida-Timoris

998 000 elanikuga Ida-Timoris on 15−25 põliskeelt, mis jagunevad omavahel mitte suguluses olevate paapua ja austroneesia keelte vahel. Ulatusliku kokkupuute tõttu − nii samasse keelkonda kui ka erinevatesse keelkondadesse kuuluvate keelte vahel − on neil palju tüpoloogilisi sarnasusi: ühine sõnavara, fonoloogilised lihtsustused, vähe- või mitteproduktiivne morfoloogia, sarnased grammatilised süsteemid aspekti, aja ja kõneviisi kategoorias ning passiivi puudumine. Kuid austroneesia keeled (sh mambae keel) on rangelt SVO-lausestruktuuriga, paapua keeled aga SOV sõnajärjega.

Viited

Malai-Polüneesia keeled
Ida-Timori keeled