Burrhus Frederic Skinner

Burrhus Frederic Skinner (20. märts 1904 – 18. august 1990) oli Ameerika psühholoog, biheiviorist, autor, leiutaja ja sotsiaalfilosoof. Aastatel 1958–1974 oli ta Harvardi Ülikooli professor.

Skinner leiutas operantse tingimise kambri (tuntud ka kui Skinneri kast). Skinner pooldas tugevalt ideed, et inimese vaba tahe on tegelikult illusioon ning et inimeste tegevused on tingitud nende tegevuste põhjustatud tagajärgedest. Kui tegevuse tagajärjed on halvad, on tõenäosus, et tegevust korratakse, väike; kui aga tagajärjed on head, korratakse tõenäolisemalt tegevust, mis viis hea tulemuseni. Skinner nimetas nähtuse sarrustusprintsiibiks.

Ta lõi oma teadusfilosoofia – radikaalbiheiviorismi – ja asutas eksperimentaalpsühholoogilise suunitlusega kooli. Tema inimkäitumise analüüs on kokku võetud töös "Verbal Behavior", aga ka filosoofilises manifestis "Walden Two". Tänapäeval peetakse Skinnerit koos John B. Watsoni ja Ivan Pavloviga modernse biheiviorismi üheks teerajajaks.

Skinner avastas ja täiustas vastamise sageduse kui sõltuva muutuja psühholoogiauuringutes. Ta leiutas kumulatiivse salvesti, mis mõõtis vastamise sagedust sarrustusgraafikutealastes töödes. 2002. aasta juunis tehtud küsitluses peeti Skinnerit 20. sajandi kõige mõjukamaks psühholoogiks. Ta oli viljakas autor, kes avaldas 21 raamatut ja 180 teadusartiklit.

Elulugu 
Burrhus Frederic Skinner sündis Susquehannas (Pennsylvania, USA). Tema isa oli advokaat William Skinner ja ema Grace Skinner. Tal oli 2,5 aastat noorem vend Edward, kes suri 16-aastaselt.

Skinner oli noorest east ateist.

Hariduse omandas ta Hamilton College'is New Yorgis, kus ta tahtis saada kirjanikuks, kuid kus ta kirjutised kooli ajalehte polnud soositud, sest Hamilton College ise oli võrdlemisi religioosne haridusasutus..

Lisaks omandas Skinner Harvardi Ülikoolis bakalaureusekraadi (B.A.) inglise kirjanduse erialal 1926. aastal. Harvardis oldud aja jooksul leiutas ta Skinneri kasti prototüübi. Ühtlasi veenis kaastudeng Fred Keller Skinnerit, et ta võiks teha käitumisteadusest eksperimentaalse teadusharu. Skinner liitus Kelleriga ning kaks meest lõid mitmeid erinevaid vahendeid väikeste eksperimentide läbiviimiseks. Pärast lõpetamist püüdis Skinner, kes elas tollal vanematega koos, kirjutada romaani, ent ebaõnnestunult – seda eluperioodi nimetas ta retrospektiivselt tumedateks aastateks. Ehkki isegi tuntud literaat Robert Frost julgustas Skinnerit kirjutama, loobus Skinner kirjutamisest. Kokkupuude John B. Watsoni teosega "Behaviorism" viis Skinneri doktoriõpinguteni psühholoogias ja enda operantse biheiviorismi teooria arendamiseni.

Skinner pälvis Harvardi Ülikooli doktorikraadi psühholoogias 1931. aastal ja oli seal 1936. aastani teadur. Seejärel oli õppejõud Minnesota Ülikoolis, pärast seda aga Indiana Ülikoolis, kus juhatas psühholoogiaosakonda aastatel 1946–1947. Harvardi naasis ta 1948. aastal töötava professorina, kus töötas ja õpetas elu lõpuni.

1936. aastal abiellus Skinner Yvonne Bluega. Neil oli kaks tütart, Julie ja Deborah.

Burrhus Frederic Skinner suri 18. augustil 1990 leukeemiasse. Ta on maetud Mount Auburni surnuaeda Cambridge'is (Massachusetts, USA). Mõni päev enne Skinneri surma andis Ameerika Psühholoogide Assotsiatsioon talle elutööauhinna.

Teooriast põgusalt 

Skinner kutsus enda biheivioristlikku vaadet radikaalseks biheiviorismiks. Radikaalbiheiviorism on filosoofia käitumise teadusest – selle eesmärgiks on mõista käitumist kui nähtust, mis tekib sarrustamise tagajärgede tulemusena. Erinevalt leebematest biheiviorismi vormidest, ei arvesta radikaalbiheiviorism privaatsete sündmustega – nagu mõtlemine, tajumine ning mittejälgitavad emotsiooniväljendused – organismi käitumise põhjuslikkuse selgitamisel.

Kogu oma karjääri vältel vastandus Skinner humanistlikule psühholoogiale, eitades samas, et inimestel on vabadus ja väärikus. Käitumist nägi ta kui põhjuslikke tegureid, mida mõjutasid tagajärjed.

Biheiviorismi keskne kontseptsioon on sarrustus, ja see on teooria kohaselt ka keskne mehhanism käitumise kujundamisel ja kontrollimisel. Levinud on väärarusaam, et negatiivne sarrustus tähendab karistust. Selgituseks: kui positiivne sarrustus tähendab mingi sündmuse/tegevuse kordumise tõenäosuse suurenemist, siis negatiivne sarrustus on mõne ebameeldiva sündmuse vältimise tõenäosuse kasv. Mõlemad sarrustamise tüübid – nii positiivne kui ka negatiivne – suurendavad mingi käitumise esinemise tõenäosust. Negatiivse sarrustuse korral on selleks käitumiseks mingi tegevuse vältimine või ebameeldiva stiimuli eemaldamine. Karistamine toimib käitumist vähendavalt läbi ebameeldiva stiimuli/tegevuse esitamise, meeldiva stiimuli/tegevuse eemaldamise või meeldiva stiimuli puudumise.

Lisaks üritas Skinner mõista oma teooria rakendumist kõige laiemas elavate organismide käitumuslikus, loodusliku valiku kontekstis.

Popkultuuris 
Jon Vitti, üks "Simpsonite" autoritest, nimetas tegelase direktor Skinneri biheivioristi B. F. Skinneri järgi.

Teosed 
[[The Behavior of Organisms|The Behavior of Organisms: An Experimental Analysis]], 1938. ISBN 1-58390-007-1, ISBN 0-87411-487-X.Walden Two, 1948. ISBN 0-87220-779-X (revised 1976 edition).Science and Human Behavior, 1953. ISBN 0-02-929040-6. A free copy of this book (in a 1.6 MB .pdf file) may be downloaded at the B. F. Skinner Foundation BFSkinner.org.Schedules of Reinforcement, with C. B. Ferster, 1957. ISBN 0-13-792309-0.Verbal Behavior, 1957. ISBN 1-58390-021-7.The Analysis of Behavior: A Program for Self Instruction, with James G. Holland, 1961. This self-instruction book is no longer in print, but the B. F. Skinner Foundation web site has an interactive version. ISBN 0-07-029565-4.The Technology of Teaching, 1968. New York: Appleton-Century-Crofts Library of Congress Card Number 68-12340 E 81290Contingencies of Reinforcement: A Theoretical Analysis, 1969. ISBN 0-390-81280-3.Beyond Freedom and Dignity, 1971. ISBN 0-394-42555-3.About Behaviorism, 1974. ISBN 0-394-49201-3, ISBN 0-394-71618-3.Particulars of My Life: Part One of an Autobiography, 1976. ISBN 0-394-40071-2.Reflections on Behaviorism and Society, 1978. ISBN 0-13-770057-1.The Shaping of a Behaviorist: Part Two of an Autobiography, 1979. ISBN 0-394-50581-6.Notebooks, edited by Robert Epstein, 1980. ISBN 0-13-624106-9.Skinner for the Classroom, edited by R. Epstein, 1982. ISBN 0-87822-261-8.Enjoy Old Age: A Program of Self-Management, with M. E. Vaughan, 1983.A Matter of Consequences: Part Three of an Autobiography, 1983. ISBN 0-394-53226-0, ISBN 0-8147-7845-3.Upon Further Reflection, 1987. ISBN 0-13-938986-5.Recent Issues in the Analysis of Behavior, 1989. ISBN 0-675-20674-X.Cumulative Record: A Selection of Papers, 1959, 1961, 1972 and 1999 as Cumulative Record: Definitive Edition''. This book includes a reprint of Skinner's October 1945 Ladies' Home Journal article, "Baby in a Box," Skinner's original, personal account of the much-misrepresented "Baby in a box" device. ISBN 0-87411-969-3 (paperback)

Viited 

Ameerika Ühendriikide psühholoogid
Sündinud 1904
Surnud 1990