Asveja

Asveja ehk Dubingiai järv (leedu keeles Asveja või Dubingių ežeras) on Leedu pikim järv. Nimi Dubingiai pärineb järve saarel (nüüdsel poolsaarel) asunud muistsest Dubingiai lossist, mis rajati pärast Grünwaldi lahingut suurvürst Vytautase käsul kaitseks Liivimaalt tulevate rünnakute vastu. Järve lähedal asub ka ajalooline Dubingiai alev umbes kahe ja poolesaja elanikuga.

Üldandmeid ja geograafiline asend 
See 21,9 kilomeetrit pikk, kitsas ja suhteliselt sügav järv asub Leedu kirdeosas Asveja regionaalpargis, mis asutati aastal 1992 ja hõlmab 30 järve. Asveja rannajoone pikkus on 72,5 km, seda liigestavad kolm suuremat abajat:
 edelas Žalktynės, pikkus 4,96 km, suurim laius 0,4 km, suurim sügavus 36,5 m;
 kirdes Vyriogalos, pikkus 2,9 km, suurim laius 0,5 km, suurim sügavus 17,7 m;
 loodes Dubingiais, pikkus 0,8 km, laius 0,1 km, maksimaalne sügavus 23,5 m.

Koos abajatega on järve suurim pikkus 29,7 kilomeetrit ning järv ulatub Molėtai, Švenčionyse ja Vilniuse rajooni territooriumile. Ühtne looduslik veetee piki Dubinga (18 km), Žeimena, Nerise ja Nemunase jõge viib Asvejast Vilniuseni ning sealt edasi Kura lahte.

Järve suubuvad Melnyčėlė, Kirnė ja Baluoša ojad. Asulaist asuvad järve kaldal Dubingiai, Laumikoniai, Šiupieniškiai, Merionys II, Jurkiškis, Bartkuškiai, Gramiškiai, Gurakalnė, Grinkliškiai, Giraičiai, Žalktynė, Miežoniai, Ciūniškiai, Alka, Jonėnai, Velianka, Jokūbiškės, Šakimas, Blužnėnai, Bekepuriai, Abejučiai, Tarakonys, Bieliškės, Kregžlė ja Žingiai.

Suuremate Leedu linnade kaugus järvest:

Asveja sügavus vaheldub 1,5–3 meetrist kuni 50,2 meetrini ning järv on ametlikult Leedu järvede seas sügavuselt kolmandal kohal. Järve keskmine laius on 340 m. Liivapõhjad vahelduvad 12–15 meetri paksuse mudaga ning liivarannad ja luiteline laugrannik 1,5–2 kuni 12 meetri kõrguse järsakrannikuga. Järv asub merepinnast 138 m kõrgusel. Järve pindala on 978 hektarit ja seal asub kuus saart kogupindalaga 4,4 ha.

Esimesed inimesed asusid järve äärde elama tõenäoliselt umbes II–I aastatuhandel eKr.

Üks haruldusi on 84 meetri pikkune puidust sild Dubingiai künkalt üle järve. Sügavaim koht silla all on 15 meetrit. See on üks Leedu esimesi sildasid üle järve ja ehitati aastal 1934. Silla avamisel osales tolleaegne Leedu president Antanas Smetona. Samas paigas asus aga sild ka 16. või 17. sajandil.

Dubingiai silla taastustööde käigus, kui halvas seisukorras olevaid puittalasid asendati metalltorudega, leiti 16. sajandil surnud sõjamehe surnukeha.

Floora ja fauna 
Järve ümbritsevad enamasti männimetsad, kust võib leida Leedu ühe jämedama männi – umbes 350 aastat vana Purviniškiai männi. Lehtpuudest kasvavad seal tammed ja kased. Asveja järv on väga selge veega ja seal elab enam kui 14 liiki kala, arvukamalt esindatud liigid on karpkala, koger, roosärg, särg, haug, ahven, viidikas, latikas, linask, säinas, kiisk, rääbis, säga, turb, tint, luts ja angerjas.

Piiratud juurdepääs järvele on suurendanud sealset loomastikurikkust, nii on sageli võimalik jälgida järves ujuvaid hirvi ja põtru, põlismetsas metssigu ja metskitsi, rääkimata euroopa naaritsatest, minkidest, kobrastest ja nirkidest. Linnusõpradel on õnnestunud seal vaadelda luikesid ja juba kolmandat aastat järjest haruldasi must-toonekurgesid.

Viited

Välislingid 

 Leedu. Asveja järv (Dubingiai)

Leedu järved
Molėtai rajoon
Švenčionyse rajoon