Isik (keeleteadus)

Isik on üks öeldise grammatiline kategooria. Isik on seotud kõnealuse olendi või asja osalusastmega kõnesituatsioonis.

Eesti keel
 Isiku väljendamiseks kasutatakse isikulisi asesõnu mina, sina, tema või mitmuses meie, teie, nemad ning tegusõna pöördelisi vorme.

Mina õpin eesti filoloogiat; 
Teie soovite poodi minna; Sajab; 
Hooplevad, et võitsid kuldkarika.

 Isikut tähistatakse ka konkreetsete nimisõnade ning nimedega.

Maria kirjutab luuletusi; 
Hulk lapsi jälgis teatrietendust.
 Esimene isik on kõneleja. 
 Teine isik on see, kelle poole kõneleja pöördub.
 Kolmas isik on see, kellest räägitakse.

Isik ja arv 
 Grammatiline isiku- ja arvukategooria väljendub morfoloogilises pöördekategoorias, millel on  kolm ainsuslikku ja kolm mitmuslikku liiget ehk pööret.

Ainsus:

  mina ~ ma
  sina ~ sa
  tema ~ ta

Mitmus:

  meie ~ me
  teie ~ te
  nemad ~ nad
 Isik on hästi määratletav pöördelõpu järgi siis, kui täisaluseks on   
 mina ~ ma   
 sina ~ sa  
 meie ~ me või mina + substantiiv(id)   
 teie ~ te või sina + substantiiv(id)  
(Me) sööme; (Sa) harjutad; (Te) karjute; (Sina, tüdruk) tuled mulle appi.
 Ülejäänud juhtudel on öeldis 3. pöördes ning isikut pole pöördelõpu järgi võimalik tuvastada.
Grupp turiste vaatleb monumenti; Täna külmetab.
 Imperatiivi mitmuse 1. pöörde puhul on isiku ärajätmine kohustuslik.
Õppigem hoolega;  Astugem kiiresti; Laulgem valjemini.

Kirjandus 
 Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1995. Eesti keele grammatika I. Morfoloogia. Sõnamoodustus. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Eesti Keele Instituut, lk 69-72.
 Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, lk 27-29.

Grammatilised kategooriad