Karvastik

Karvastik ehk karvkate ehk karvastu on loomade, peamiselt imetajate kogu keha katvad marrasknaha sarvmoodustised.

Karvastiku areng, anatoomia, veresooned, närvid, morfoloogia, töönduslik tarve ja veekindlus ning patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Marrasknahka kattev karvade kiht vahetub perioodiliselt (karvavahetus).

Loomade karvastik koosneb pealiskarvastikust ja aluskarvastikust. Pealiskarvastiku hulka loetakse katte-, harjas- ja jõhvkarvad.

Inimestel

Inimese loodet katab esmane karvkate, mis langeb ära enne sündi. Päriskarvad ehk teisene karvkate on tänapäeva inimesel vähe arenenud, va juuksed.
  
Inimese karvastiku peas kasvavat osa nimetatakse juusteks.

Inimese (hrl mehe) näol kasvavat karvastikku nimetatakse habemeks.

Karusnahk
Rikkaliku karvastikuga nahka, kus on rohkem kui 400 karva cm2 kohta, nimetatakse karusnahaks.

Loomi, kelle nahku hinnatakse nende karvastiku värvuse või muude omaduste tõttu, nimetatakse karusloomadeks. Karusloomi küttisid juba neandertallased. Mitmeid karusloomi kasvatatakse ja aretatakse ka koduloomadena kasvandustes.

Geomeetrilise keerukuse ja varjude tõttu on karvastik tekitanud kujutamisraskusi kolmemõõtmelise arvutigraafika loojatele.

Viited

Välislingid 
Eesti nõukogude entsüklopeedia. 3. köide: HERN-KIRU. Tallinn: Valgus, 1971, lk 444, Karvad
Piret Pappel, Millal kadus inimese eellaste karvkate?, 15. detsember 2011 
Juuksed, Karvad

Anatoomia
Zooloogia
Nahk