Jamburgi maakond

Jamburgi maakond (vene keeles Ямбургский уезд; algselt Jami maakond, 1922. aastast Kingissepa maakond) oli haldusterritoorium Venemaa loodeosas, Venemaa keisririigi ja Vene SFNV Peterburi kubermangus aastatel 1727–1927. Maakonnalinn oli Jamburg.

Asukoht 
Jamburgi maakond asus Venemaa loodeosas Peterburi kubermangus ning piirnes põhjas Peterhofi, idas Tsarskoje Selo, lõunas Luga ja Gdovi maakonna ja läänes Eestimaa kubermanguga.

Asustus 
Maakonda kuulusid maakonnalinn Jamburg, koosseisuväline linn Narva ja Jaanilinn; külad: Keikino, Soikino, Kotlõ, Krakolje, Kerstovo, Ostrov, Opolje, Jastrebno, Tširkovitsõ, Vruda, Bilaja Kirha, Ilješi jt.

Ajalugu 
Peeter I muutis pärast vallutamist Rootsi idaprovintside Ingeri kubermangu Ingerimaa hertsogiriigiks, mille esimeseks ja viimaseks vürstiks ja hertsogiks sai Aleksandr Menšikov.

Jamburgi maakond moodustati Peterburi kubermangu Peterburi provintsi koosseisus, pärast distriktide likvideerimist 1727. aastal. Maakonda läbis Peterburi–Riia postimaantee osa (тракт Нарва - С.-Петербург).

Venemaa keisrinna Katariina II valitsemisajal teostati Peterburi kubermangus uus kubermangusisene haldusjaotuslik ümberkorraldus ning 1. jaanuarist 1780. aastal kehtestati uus maakondlik jaotus. Jamburgi maakonna territoorium jaotati moodustatud Oranienbaumi ja Narva maakonna vahel.

Aastatel 1869–1870 rajati Balti raudtee, mille trass läbis ka Peterburi kubermangu Jamburgi maakonda – Narva  – (Sala pooljaam) – Jamburg – Weimarn – Moloskovitsõ – Volossovo. 

1913. aastal kuulusid Jamburgi maakonda:
 Vruda vald ehk pogost,
 Gorski vald,
 Knjaževski vald,
 Kotelski vald,
 Lužitsa vald,
 Narva vald,
 Opolje vald,
 Ratšinski vald,
 Redkinski vald,
 Stremlenksi vald,
 Jablonitski vald,
 Jastrebinski vald.

Tartu rahulepingu alusel oli osa Jamburgi maakonnast Eesti Vabariigi koosseisus kuuluv territoorium Narva jõe paremkaldal. Ala hõlmas kolm valda: Naro(o)va vald (hiljem Narva vald), Kose vald (hiljem Piiri vald) ja Karjati vald (hiljem Raja vald) ehk kokku siis Narvataguse vallad.

Jamburgi maakond kaartidel

Jamburgi maakonna mõisad 
 Kotlõ mõis (vene keeles Поместье Котельское) kingiti Venemaa keisrinna Anna Ivanovna poolt 1730. aastal kindralmajor Ludwig von Albrechtile ning oli Albrechtide aadlisuguvõsa valduses kuni 1885. aastani;
 Romanovka mõis (Поместье Романовкa) kingiti keiser Nikolai I poolt 1832. aastal kindraladjutant Karl Heinrich Georg von Bistramile;
 Temnitsa mõis
 Karlova karjamõis/poolmõis
 Marienhofi mõis (vene keeles Мариенгоф), Solka jõe suubumiskohal Luga jõkke
 Vana-Sala mõis, Luga jõe vasakkaldal
 Annenhofi mõis (vene keeles Анненгоф) Sala mõisa karjamõis, Korffide mõis
 Uus-Sala ehk Blekenhofi mõis (vene keeles Блекенгоф), parun Franz Wilhelm Blekeni ja Korffide mõis
 Holoholnaja mõis
 Lilienbachi mõis ehk  (Novo-Ivanovskoje)
 Seltso mõis
 Muratovo mõis
 Raskulitsõ mõis  (vene keeles мыза Раскулицы)

Kingissepa maakond 
1922. aastal seoses maakonnalinna Jamburgi ümbernimetamisega Kingissepaks, nimetati ka maakond Kingissepa maakonnaks. 1927. aastal, Leningradi oblasti moodustamisega, jagati maakond neljaks rajooniks: Kingissepa ringkonna Kingissepa, Kotlõ, Moloskovitsõ ja Luga ringkonna Osmino rajooniks.

Vaata ka 
 Ingeri
 Ingerimaa kubermang
 Viru Ingeri

Viited 

Venemaa Keisririigi maakonnad
 
Ingeri ajalugu