Hoya krahvkond

Hoya krahvkond (saksa: Grafschaft Hoya) oli riik Saksa-Rooma riigis, asus tänapäeva Saksamaa Alam-Saksi liidumaal. Selle keskus oli Hoya linn Weseri jõe keskjooksul, Bremeni ja Nienburgi vahel; ala kuulub praegu Nienburgi ja Diepholzi kreisi. Krahvkonna suurim linn oli Nienburg.

Geograafia 

Aastast 1582 piirnes Hoya (alates põhjast, päripäeva) Bremeni linna, Bremeni peapiiskopkonna, Verdeni piiskopkonna, Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna alljaotuste Lüneburgi ja Calenbergi, Mindeni piiskopkonna, Diepholzi krahvkonna, Münsteri piiskopkonna ja Oldenburgi hertsogkonnaga.

Ajalugu 

Esimene Hoya krahv Saksimaal Heinrich oli Bremeni peapiiskopi Hartwig II läänimees aastal 1202. Ta rivaalitses kohaliku Hodenbergi aadliperekonnaga Hodenhageni lossist; nende valdused Weseri kallastel omandasid järk-järgult krahv Heinrich ja tema järeltulijad aastani 1313. Nienburgi omandamine viis pikaajalise konfliktini Mindeni piiskoppidega, kes jälgisid kahtlustavalt oma naabrite järsku suurenemist.

Aastal 1345 jagasid vennad Gerhard III ja Johann II krahvkonna omavahel; kui Gerhardi vanem haru aastal 1497 hääbus, taasühendati territoorium Johanni järglase Jobst I võimu alla. 16. sajandil sattusid krahvid vägevate Braunschweig-Lüneburgi hertsogite surve alla, kes aastal 1512 nende valdused okupeerisid.

Pärast viimase Hoya krahvi surma aastal 1582 ilma poegi saamata jagati territoorium Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna Lüneburgi vürstkonna, sama hertsogkonna Calenbergi vürstkonna ja Hessen-Kasseli maakrahvkonna vahel. Hoya krahvid olid aastal 1512 juba tunnustanud Welfidest Braunschweig-Lüneburgi hertsogid oma lääniisandaiks.

Pärast Austria-Preisi sõda aastal 1866 annekteeriti ala koos Hannoveri kuningriigiga Preisimaa poolt.

Hoya krahvid

Hoya krahvide valitsemisaastad

Vana liin 1202–1345 

 1202–1235 Heinrich I
 1235–1290 Heinrich II
 1290–1313 Gerhard II
 1313–1324 Otto II
 1324–1345 Gerhard III ja Johann II

Hoya liin 1345–1497 (alamkrahvkond) 

 1345–1383 Gerhard III
 1383–1428 Otto III
 1428–1451 Otto V
 1451–1497 Otto VII ja 1457–1503 Friedrich (ühiselt)

Nienburgi liin 1345–1582 (1345–1497 ülemkrahvkond) 

 1345–1377 Johann II
 1377–1426 Erich I
 1426–1466 Johann V
 1466–1507 Jobst I
 1507–1545 Jobst II
 1545–1563 Albrecht II
 1563–1575 Erich V
 1575–1582 Otto VIII

Krahvid piiskopitoolil

Verdeni piiskopid 

 1251–1269 Gerhard von Hoya
 1407–1426 Heinrich von Hoya

Mindeni piiskopid 

 1253–1261 Wedekind von Hoya
 1397–1398 Gerhard von Hoya
 1436–1473 Albrecht von Hoya

Bremeni peapiiskopid 

 1442–1463 Gerhard von Hoya

Osnabrücki piiskopid 

 1410–1424 Otto von Hoya
 1437–1442 Erich von Hoya
 1450–1454 Albert von Hoya
 1553–1574 Johann von Hoya

Münsteri piiskopid 

 1392–1424 Otto von Hoya
 1450–1457 Erich I von Hoya
 1566–1575 Johann von Hoya

Paderborni piiskopid 

 1394–1399 Johann von Hoya
 1568–1574 Johann von Hoya

Hildesheimi piiskopid 

 1398–1424 Johann von Hoya

Teised persoonid krahvidünastiast 

 Hadewig von Hoya, 1363–1365 Bassumi abtiss
 Katharina von Hoya, 1412–1474 Wienhauseni kloostri abtiss
 Mechthild von Hoya, 1452–1467 Wunstorfi abtiss
 Margarethe von Hoya, 1541–1549 Bassumi abtiss
 Anna von Hoya, 1549–1584 Bassumi abtiss
 Johann VII von Hoya, aastast 1530 Viiburi kuberner. Oli abielus Gustav I Vasa õe Margareta Eriksdotteriga.

Saksimaa ajalugu
Saksa-Rooma riigi valdused