Proxima Centauri

Proxima Centauri on punane kääbustäht, mis asub Kentauri tähtkujus, Maast ligikaudu 4,2 valgusaasta kaugusel. Proxima Centauri on Päikesele lähim täht (ladina keeles tähendab proxima lähimat või kõrval olevat), kuid see on liiga väikese heledusega, et seda palja silmaga vaadelda. Selle avastas 1915. aastal šoti-lõuna-aafrika astronoom Robert Innes. Proxima Centauri kaugus järgmisest kahest tähest, mis moodustavad Alpha Centauri kaksiktähesüsteemi, on 0,237 ± 0,011 valgusaastat, suhteliselt suurest kaugusest hoolimata on ka Proxima Centauri osa kolmiktähesüsteemist koos Alpha Centauri A ja B-ga.

Kuna Proxima Centauri asub meile nii lähedal ja tema kaugus on küllalt täpselt teada, saab ka läbimõõtu täpselt arvutada, selleks on saadud seitsmendik Päikese läbimõõdust. Selle mass on 8 korda väiksem kui Päikesel, kuid tihedus on 40 korda suurem. Kuigi Proxima Centauri on väga väikese heledusega, muutub selle heledus pidevalt magnetilise aktiivsuse tõttu. Tähe magnetvälja põhjustab selles toimuv konvektsioon, mille tulemusena tekivad loited ning mis omakorda tekitavad röntgenikiirgust, sarnaselt Päiksega. Proxima Centauri aeglane energia tootmine ja heeliumi ja vesiniku segunemine tuumas läbi konvektsiooni annavad alust arvata, et Proxima jääb peajada täheks veel neljaks triljoniks aastaks.

Vaatlemine 
1915. aastal avastas Robert Innes tähe, mis asus Alpha Centauriga samal kaugusel ja liikus sama kiirusega. Tema soovitusel nimeti täht Proxima Centauriks. Kaks aastat hiljem mõõtis hollandlasest astronoom Joan Voûte tähe parallaksi ning kinnitas, et Proxima Centauri asub Päikesest sama kaugel nagu Alpha Centauri. Samuti leiti, et see on kõikidest tähtedest kõige tuhmim. Esimese täpse parallaksi määras ameeriklasest astronoom Harold Lee Alden 1928. aastal, see kinnitas varasemaid mõõtmisi parallaksiga 0,783 ± 0,005″.

1951. aastal teatas ameerika astronoom Harlow Shapley, et Proxima Centauri on väga aktiivne. Võrreldes eelnevalt tehtud fotosid, leidis ta, et tähe heledus oli tõusnud 8%. Kuna täht asub meile nii ligidal, siis on võimalik täpselt jälgida selle pinna aktiivsust. Aastal 1980 valmistas Einsteini Observatoorium (röntgenteleskoop) detailse röntgenikiirguse kõvera tähel toimuva aktiivsuse kohta. Järgmised vaatlused tähe aktiivsuse kohta tehti satelliitidega EXOSAT ja ROSAT. Jaapani satelliidiga ASCA, vaadeldi 1995. aastal väiksemate loidete röntgenikiirgust. Proxima Centauri on sellest ajast olnud enamiku röntgenteleskoopidega observatooriumite uurimisobjektiks.

Proxima Centaurit on võimalik vaadelda ainult 27. laiuskraadist lõuna poolt. Punased kääbused nagu Proxima Centauri on liiga tuhmid, et neid palja silmaga näha. Isegi kui vaadelda seda Alpha Centauri A või B pinnalt, oleks selle näiv tähesuurus kõigest 5 magnituudi (Päikesel on selleks −26,47 magnituudi Maalt vaadatuna). Selle näiv tähesuurus (Maalt vaadatuna) on +11 ehk vaatlemiseks läheb vaja vähemalt 8-sentimeetrise avausega teleskoopi ja vaatlemiseks peavad valitsema ideaalsed olud.

Planeedid 
2016. aasta augustis teatati, et Proxima Centauri ümber avastati tiirlemas Maa sarnane eksoplaneet, mille kohta kasutatakse nime Proxima Centauri b (ka Proxima b, Alpha Centauri Cb). Eriliseks teeb avastuse see, et meile lähima tähe ümber tiirlev – seega ka lähim eksoplaneet – asub ka nn elukõlbulikkuse tsoonis.

Planeet avastati Euroopa Lõunaobservatooriumi teleskoopidega radiaalkiiruste meetodit kasutades, mõõtmisteks kasutati spektrograafe HARPS ja UVES. Ematähe Proxima radiaalkiirus meie suhtes muutub planeedi tõttu perioodiliselt amplituudiga 1,4 meetrit sekundis.

Proxima Centauri b kaugus ematähest on 0,05 aü, üks tiir ümber tähe (ehk orbitaalperiood) kestab 11,2 Maa päeva. Planeedi massi hinnanguks on antud vähemalt 1,3 Maa massi. Kuigi planeet asub ematähe elukõlblikkuse tsoonis, ei ole kindel, kas sealt võiks potentsiaalselt ka elu leida, kuna ematähel on võrdlemisi intensiivne tähetuul ja tugevad täheloited.

Viited

Välislingid 

 Lähima tähe lähistel tiirleb Maa sarnane planeet (25.08.2016, ERR Novaator)
 Alpha Centauri on tõesti kolmiksüsteem (12.12.2016, ERR Novaator)

Tähed
Kentaur (tähtkuju)