Alacatlatzala misteegi keel

Alacatlatzala misteegi keel  on Oto-mange keelkonda kuuluv keel. Tüpoloogiliselt kuulub Alacatlatzala misteegi keel VSO keelte hulka, kus sõnajärg hakkab verbiga. Dialektid on järgnevad: Atlamajalcingo del Monte, Cahuatache Tototepec, Cuatzoquitengo, Plan de Guadalupe, Potoichan (Ocuapa).

Kõnelejate asuala
Alacatlatzala misteegi keelt kõneldakse Ida-Guerreros, Tlapa edela ja lõuna vahelises alas, Alacatlatzalas, Cahuataches, Tenaztalcingos, Jilotepecis, Zacatipas, Tototepecis, Cuba Libres, San Isidro Labradoris, Quiahuitlatlatzalas, Xonacatlánis, Tepecocatlánis, Cuautipas, Ocuapas, ning Potoichani linnades; Acapulcos, Guerreros; Cuautlas, Moreloses; Culiacánis, Sinaloas; San Quintíni piirkonnas, Baja Californias. Samuti USA-s, kuna paljud emigreeruvad sinna, et tööd leida.

Kõnelejate arv
Alacatlatzala misteegi keelt kõneleb teadaolevalt umbes 30 000 inimest, kusjuures 60% kõnelejatest on ükskeelsed.

Numbrid
Alacatlatzala misteegi keele arvsõnad ühest kümneni

Keele struktuur 
Alacatlatzala misteegi keel sarnaneb teiste misteegi keeltega selle poolest, et seal on kolm põhilist foneetilist tooni, kuid erineb teistest misteegi keeltest ulatusliku sandhi puudumise tõttu. Sõnade vahelt puudub tooni sandhi täielikult, mis tähendab seda, et sõnade paigutus lauses ei muuda sõnade toonikõrgust. Seega ainuke koht, kus on tooni sandhit märgata, on sõna üksikul kujul. 

 
 

Alacatlatzala misteegi keele tähestikus on 21 tähte : a, ch, e, i, k, ku, l, m, n, nd, ñ, o, p, r, s, t, u, v, x, y, ʼ

Alacatlatzala misteegi keel kasutab ladina kirjaviisi.

Keelenäited 
ni shāa ndi - me saabusime

shahnī shíhín miī rā - ta (meessoost) tappis end ära

ni shīshī rā - ta (meessoost) sõi

ni kēē rā tōkiīn - ta (meessoost) lahkus Alacatlatzalast

shákū ñá shaha ta ni shihi - ta (naissoost) nuttis surnud mehe pärast

chahvī rā yihi shaha líbró shíhín bīyété káhnō - ta (meessoost) maksis mulle raamatu eest suure kupüüriga

Lisaks 
Mitte ükski sõna ei lõppe kaashäälikuga.
Keele kõnelejad kutsuvad seda keelt ise maakeeli vihmakeeleks.

Viited

Oto-mange keeled
Mehhiko keeled