Boruka keel

Boruka keel (teiste nimetustega ka borunca, brunca, brunka, burunca keel) on tšibtša keelkonda kuuluv keel.

Piirkond
Boruka keelt räägitakse Costa Rica lõunarannikul Playa Bonita ja Golfito vahepeal.

Kõnelejate arv
Boruka keelt kõneles 2007. aastal kolm inimest. Mitte väga ladusa keelekasutusega kõnelejaid on umbes 30–35. Kõnelejateks on ainult vanemad inimesed, kes on rahvuselt põhiliselt hispaanlased. Etniline populatsioon on 1000 inimest (aastal 1991). Keele staatus on 8b ehk siis peaaegu väljasurnud.

Arvsõnad
Boruka keeles on järgmised arvsõnad. Ortograafias on kasutusel "n", mil on peal kaks täppi, "¨", kuid kuna sellist märki ei ole võimalik sisestada, on siin kasutusel "ṅ", sel on veidi teine hääldus kui tavalisel n-il või ñ-il.

1 – éˇxe, éˇxi

2 – búˇc

3 – maṅ

4 – bájcaṅ

5 – shishcáṅ

6 – téshan

7 – cúj, cújc

8 – éjtaṅ

9 – cújtaṅ, éjcuj

10 – téjcuj, cróshtaṅ, búˇc,cúj

Isikulised asesõnad
Boruka keeles on personaalsed pronoomenid nii ainsuses kui ka mitmuses. Siin markeerib ˇ kõrisulghäälikut.

Keelestruktuuri andmed
Tüpoloogiliselt on boruka keel nominatiiv-akusatiivne, sõnajärg SOV. Kasutab postpositsioone. Verbi kategooriaid väljendatakse tavaliselt sufiksitega. On järgmised grammatilised verbi ajakategooriad: mitteminevik, minevik ja tulevik. Üldiselt on boruka ja hispaania keele grammatika sarnased.

Keelenäide
¿Ishójcre rában? = ¿Qué tal? (hispaania keeles) = "Mis toimub?" või "Kuidas läheb?"

"Ma kukkusin puu otsast."

Kirjaviisi kasutamine
Boruka keel kasutab ladina kirjaviisi.

Huvitavaid fakte 
Costa Ricas on kampaania, mille käigus õpetatakse koolilapsi rääkima nende vanu ajaloolisi keeli ja boruka on üks neist, mida algtasemel õpetatakse. On välja antud keeleõpik algtasemele, kus on olemas kõige elementaarsemad sõnad (nt arvsõnad, kehaosad) ja muud väljendid.

Viited

Tšibtša keeled
Costa Rica