Futuna-aniva keel

Futuna-aniva keel (vahel nimetatud ka lääne-futuna-aniva keeleks) kuulub Austroneesia hõimkonda, Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda ja Polüneesia keelte hulka. 

Keelt kõneldakse Futuna ja Aniwa saarel ja Tanna saare idaosas. Futuna ja Aniwa saarel räägitakse selle erinevaid murdeid. 2001. aasta seisuga on futuna-aniva keelel ligikaudu 1500 kõnelejat.

Arvsõnad
1 – tasi, tahi
2 – rua
3 – toru
4 – fa
5 – rima
6 – ono
7 – fitu
8 – varo
9 – iva
10 – tagafuru, taragafuru, rogafuru, rogofuru

Häälikud

Silpide paigutus

Silpide paigutus sõnas on (C) V (C). Esineb ka paigutusi CCV ja CCVV, kuid need on palju haruldasemad.

(C – konsonant, V – vokaal)

Sõnajärg

Futuna-aniva keel kasutab SVO (subjekt-verb-objekt) ja VB (verb-subjekt) sõnajärge.

Grammatika

Sõnamoodustus

 Selleks, et futuna-aniva keeles moodustada tegusõnast nimisõna, lisatakse tegusõnale lõpp -ga.

Näiteks:
1) fijikau – töötama, fijikauga – töö
2) fakatupu – kohtuma, fakatupuga – kohtumine
3) maki – haige olema, makiga – haigus
4) forau – reisima, forauga – reis

 Selleks, et ainsusest moodustada mitmust, lisatakse nimisõnale lõpp -nea

Näiteks:
1) rau – leht, raunea – lehed/ lehestik
2) se – lill, senea – lilled
3) fua – puuvili, fuanea – puuviljad
 
 Nimisõnadest tervikliku mitmuse vormi moodustamiseks lisatakse sõna algusesse ga-/hga-liide.

Näiteks
a one – liivaterad 

gaone – rand

Artiklid

Nimisõnadele eelnevad futuna-aniva keeles artiklid.

 Määravad artiklid

Ainsuses: ta/ te/ ti

duaalartikkel: ru

triaalartikkel: taka

Mitmuses: a

 Umbmäärased artiklid

Ainsuses: sa

mitmuses: puudub

Adjektiivid

Adjektiiv võib

a) järgneda nimisõnale, mille kohta ta käib
Näiteks
1) Ta fatu sore

Ta – määrav artikkel (nagu "the" inglise keeles)
fatu – kivi
sore – suur
tõlge: Suur kivi

b) järgneda tegusõnale
Näiteks
1)Ta fatu e sore
Ta – artikkel
fatu – kivi
e – on
sore – suur
tõlge: Kivi on suur.

2) E sore ta fatu
e – on
sore – suur
ta – artikkel
fatu – kivi
tõlge: Kivi on suur (otsetõlge: on suur (see) kivi)

Hääldus

Tähestik

Futuna-aniva keeles on kasutusel ladina tähestik. 

Tähtede tähestikuline järjekord on järgmine:
a , e, f, h, i, k, l, m, n, g, o, p, r, s, j, t, u, v

Keelenäited

1. Ta tai e marino – meri on rahulik

2. Roroveka nei toua ta fare nei – Roroveka ehitas selle maja

3. Avau kan sitokina akoe – ma aitan sind

4. Pupusi i tagk ifia – ma ei oska seda mängida

Viited

Polüneesia keeled
Vanuatu keeled