Deimos

Deimos on Marsi kaaslane, mis on väiksem ja Marsist kaugem kui planeedi teine kaaslane Phobos.

Deimose keskmine läbimõõt on 12,4 km. Ta teeb ühe tiiru ümber Marsi 30,3 tunniga.

Deimose nimi tuleb vanakreeka mütoloogiast, kus Deimos (Δείμος) oli Phobose kaksikvend, kes kehastas õudust ja ahastust.
 
Deimose avastas 12. augustil 1877 Ameerika Ühendriikide mereväe observatooriumis Asaph Hall.

Füüsikaline iseloomustus 
Nagu ka teisel Marsi kuul Phobosel sarnanevad Deimose spekter, albeedo ja tihedus C- ja D- tüüpi asteroidide vastavate näitajatega. Sarnaselt teiste sellise suurusega kehadega pole Deimos kerakujuline. Tema mõõtmed on 15 × 12,2 × 11 km, mis vastab 0,65-kordsele Phobose mahule. Deimos koosneb süsinikurikkast kivimist nagu ka C-tüüpi asteroidid ja süsinikkondriidid. Deimose kraatritega keatud pinnas on Phobose omast tunduvalt siledam, sest tema kraatrid on osaliselt täitunud regoliidiga. Regoliit on väga poorne ning selle tihedus on vaid 1,471 g/cm³.

Deimose paokiirus on 5,6 m/s ning tähesuurus 12,45.

Orbiidi iseloomustus 

Deimose orbiit on enam-vähem ringikujuline ning asub Marsi ekvaatoriga peaaegu ühel tasapinnal. Deimos võib olla Jupiteri kihutatud asteroid, mille Marss enda orbiiti püüdis, kuigi seda hüpoteesi on vaidlustatud. Mõlemal kuul on väga ringitaolised orbiidid, mis asuvad Marsi ekvaatoriga peaaegu täpselt ühel tasapinnal, kuigi juhul, kui Marss püüdis asteroidid enda orbiiti, peaks see olema väga elliptiline ning ekvaatori suhtes kallutatud.

Marsilt vaadates on Deimose nurkläbimõõt maksimaalselt 2,5 minutit, mis moodustab kaheteistkümnendiku Kuu läbimõõdust Maalt vaadatuna.

Vastupidi idas loojuvale Phobosele loojub Deimos läänes. Phobos loojub idas seetõttu, et ta tiirleb kiiremini, kui Marss pöörleb.

Kuna Deimose orbiit asub Marsile suhteliselt lähedal ning pole peaaegu üldse ekvaatori suhtes kaldus, ei ole ta alates 82.7° laiuskraadist vaadeldav.

Nimetatud geoloogilised objektid 
Deimosel leidub vaid kaks nimega geoloogilist objekti. Kraatrid Swift ja Voltaire said nimed kirjanike järgi, kes arutlesid Marsi kuude olemasolu üle enne, kui need avastati.

Päikese eest läbiminek 

Marsilt vaadates varjutab Deimos regulaarselt Päikest. Ta on liiga väike, et põhjustada täielikku päikesevarjutust, ning paistab musta täpina, mis liigub üle Päikese. Selle nurkläbimõõt on 2,5 korda suurem Veenuse läbimõõdust, kui ta Maalt vaadatuna Päikese eest möödub. 2004. aasta 4. märtsil pildistas Deimost Mars Rover ning 13. märtsil pildistas seda Mars Rover Spirit.

Päritolu 
Deimose ega Phobose päritolu pole kindlalt teada ning senipakutud hüpoteesid on vastuolulised. Põhiline hüpotees väidab, et nad said kuudeks aretsiooni teel või sattusid Marsi gravitatsiooni mõjusfääri.

Vaata ka 
 Marsi-missioonide loend

Viited

Välislingid 
 

Marsi kuud