Film noir

Film noir (prantsuse keeles 'must film') on mängufilmistiil.

See stiil kajastab peamiselt korrumpeerunud, kriminaalset ja vägivaldset maailma. Peategelased on neurootilised, alatud ja küünilised. Visuaalselt annavad tooni sügavad varjud, trööstitu ümbrus ja tugevad valguskontrastid. Paljuski on see film eeskuju võtnud saksa ekspressionistlikust filmist.

Žanrilt on need peamiselt kriminaalfilmid. Sageli rõhutavad nad küünilist suhtumist ja seksuaalseid motiive. Tänapäeval võivad paljud filmid tunduda stereotüüpilised kriminullid, mille peategelaseks on "kõva mees", ehkki omas ajas need filmid nii stereotüüpsed ei olnud, vaid nad aitasid sellist stereotüüpi luua.

Film noir'is on tüüpiline peategelane eradetektiiv ("Sügav uni"), lihtpolitseinik ("Gangsterikuningas"), vananev poksija ("The Set-Up"), eluheidik ("Relvade kiituseks"), kuritegelikku maailma ahvatletud seaduskuulekas kodanik ("Gun Crazy") või lihtsalt asjaolude kokkusattumuse ohver ("D.O.A.").

Esimesena võttis termini film noir kasutusele 1946 prantsuse filmikriitik Nino Frank. Kuid USA-s, kus see stiil kõige rohkem levis, seda terminit enne 1970. aastaid õieti ei tuntud, ja nii määratleti see stiil suures osas tagantjärele. Enne termini kasutuselsvõtmist nimetati neid filme melodraamadeks.

Film noir'e toodeti 1940. ja 1950. aastatel USA-s, hiljem on neid toodetud mujalgi maailmas. Aega enne 1960. aastaid loetakse selle stiili klassikaliseks perioodiks ning hilisemates filmides on sageli viiteid varasematele filmidele.

Selle stiili klišeesid parodeerivaid filme on toodetud alates 1940. aastate teisest poolest.

Selles osas, kas film noir on eraldi filmižanr, spetsialistide arvamused lahknevad.

Tuntud teosed 

Andmebaasi Internet Movie Database edetabel "Best Film-Noir" (august 2011).
 "Päikeseloojangu bulvar" ("Sunset Blvd.", 1950) 
 "Kahekordne hüvitis" ("Double Indemnity", 1944) 
 "Kolmas mees" ("The Third Man", 1949) 
 "Malta pistrik" ("The Maltese Falcon", 1941)  
 "Kurjuse puudutus" ("Touch of Evil", 1958)  
 "Võõrad rongis" ("Strangers on a Train", 1951)  
 "Kurikuulus" ("Notorious", 1946)  
 "Sügav uni" ("The Big Sleep", 1946)  
 "Suur karneval" ("The Big Carnival", ka "Ace in the Hole", 1951)  
 "Raha keerises" ("White Heat", 1949)  
 "Du rififi chez les hommes" (ka "Rififi", 1955) 
 "Jahimehe öö" ("The Night of the Hunter", 1955)  
 "The Killing" (1956)  
 "Sinu saatus on minu kätes" ("Sweet Smell of Success", 1957) 
 "Laura" (1944)  
 "The Lost Weekend" (1945) 
 "Kahtluse vari" ("Shadow of a Doubt", 1943) 
 "Mineviku vangid" ("Out of the Past", 1947)  
 "Üksildases kohas" ("In a Lonely Place", 1950) 
 "Night and the City" (1950)
 "Gangsterikuningas" ("The Big Heat", 1953) 
 "Key Largo" (1948)  
 "Tapjad" ("The Killers", 1946)  
 "Mildred Pierce" (1945)  
 "Asfaldidžungel" ("The Asphalt Jungle", 1950)

Viited

Kirjandus 
 1001 filmi, mida elu jooksul peab nägema. Varrak 2004, lk 17-18. (Filmiregister žanride järgi)

Välislingid

Film Noir Q&A-style essay by leading noir critic-historian Eddie Muller; part of the GreenCine website
Film Noir: A Bibliography of Materials and Film Videography holdings of the UC Berkeley Library
Film Noir: An Introduction essay with links to discussions of ten important noirs; part of Images: A Journal of Film and Popular Culture
Film Noir Studies writings by John Blaser, with film noir glossary, timeline, and noir-related media
A Guide to Film Noir Genre ten deadeye bullet points from Roger Ebert
An Introduction to Neo-Noir essay by Lee Horsley
The Noir Thriller: Introduction excerpt from 2001 book by Lee Horsley
What Is This Thing Called Noir?: Parts I, II and III essay by Alain Silver and Linda Brookover

Filmikunst