Horvaatia sõjaväestatud piiriala

Horvaatia sõjaväestatud piiriala (horvaadi: Hrvatska vojna krajina või Hrvatska vojna granica) oli sõjaväestatud piiriala ringkond, territoorium Habsburgide monarhias, alguses Austria keisririigis ja siis Austria-Ungaris.

Ajalugu 

Asutatuna 16. sajandi lõpul Habsburgide Horvaatia kuningriigi maadest, oli see esialgu selle kuningriigi nominaalne osa, mis aastal 1627 muudeti otse keisrile alluva sõjaväestatud piiriala osaks. Piiriala paiknes piiril Osmanite riigiga. Piirialal lubasid kuningas-keisrid tasuta maad ja usuvabadust sinna tulnud inimestele, kes olid peamiselt horvaadid ja serblased. Vastutasuks pidid piirkonnas elavad inimesed teenima keisririigi sõjaväes ja kaitsma maad. Aastal 1630 kehtestas keiser Ferdinand II Statuta Valachorumi. On teada, et sõdurid pidid täitma sõjaväeteenistust 16.–66. eluaastani. 17. sajandi lõpus laiendas Habsburgide monarhia oma piire ja Horvaatia sõjaväestatud piiriala territoorium laienes samuti, hõlmates mõned endised Osmanite territooriumid idas. Aastal 1783 pandi see Horvaatia kindralkonna ühendkontrolli alla, peakorteriga Zagrebis. Sõjaväestatud piiriala demilitariseeriti 8. augustil 1873. Horvaatia sõjaväestatud piiriala kestis kuni 15. juulini 1881, kui see kaotati ja liidendati Horvaatia-Slavoonia kuningriigiga.

Geograafia 

See sõjaväestatud piiriala osa hõlmas Lika, Korduni, Banija geograafilised piirkonnad ning piirnes Aadria merega läänes, Veneetsia vabariigiga lõunas, Habsburgide Horvaatia kuningriigiga loodes, Osmanite riigiga kagus, Habsburgide Slavoonia kuningriigiga idas ja Ungari kuningriigiga põhjas.

See ulatus Slavoonia sõjaväestatud piirialani Una ja Sava jõe ühinemiskohas. Sarnaselt ülejäänud sõjaväestatud piirialaga lakkas see poliitilise üksusena olemast 19. sajandi lõpul.

Jaod 

Horvaatia sõjaväestatud piiriala hõlmas kolm kindralkonda (Generalat), mis jagunesid kaheksaks rügemendiks:

 Varaždini kindralkond
 Križevci rügement N°V
 Đurđevaci rügement N°VI
 Karlovaci kindralkond
 Lika rügement N°I
 Otočaci rügement N°II
 Ogulini rügement N°III
 Slunji rügement N°IV
 Zagrebi kindralkond
 Glina rügement N°X
 Petrinja rügement N°XI

Rahvastik 

Aastal 1802 koosnes rahvastik ligikaudu:

 195 300 katoliiklasest
 180 800 õigeusklikust

Aastal 1820 koosnes Horvaatia sõjaväestatud piiriala rahvastik ligikaudu:

 207 747 katoliiklasest
 198 728 õigeusklikust

Ungari statistiku Fényes Elek järgi elas aastal 1840 Horvaatia sõjaväestatud piirialal 498 947 inimest ja rahvuslik koosseis oli:

 258 454 horvaati
 240 493 serblast

Esimene moodne rahvaloendus aastast 1857 talletas Horvaatia sõjaväestatud piiriala rahvastiku religiooni:

 285 344 katoliiklast
 253 429 õigeusklikku
 5433 idakatoliiklast

74,8% aktiivsest rahvastikust Horvaatia-Slavoonia sõjaväestatud piirialal olid tegevad põllumajanduses, 18,63% olid sõdurid, samas 3,11% olid tööstustöölised.

Vaata ka 

 Slavoonia sõjaväestatud piiriala
 Banaadi sõjaväestatud piiriala
 Horvaatia kuningriik (Habsburgide)
 Horvaatia-Slavoonia kuningriik

Horvaatia ajalugu
Austria keisririigi sõjandus
Austria-Ungari sõjandus