Wartmann

Wartmann (vene keeles Вартман) oli teadmata päritolu aadlisuguvõsa.

Ajalugu
Suguvõsast on teada Hans Wartmann, kes tuli Eestimaale umbes 1580, olles sakslastest moodustatud palgasõdurite salga komandör. Hans teenis palgasõdurite komandörina Rootsi kuningat Johann III. 1585 sai Hans Rootsilt aadlitiitli. Hans sai oma valdusse Pikaküla, Põllküla ja Vaeküla mõisa.

Wartmannid rüütelkonna matriklis
Suguvõsa immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonna matriklisse 12. juunil (vkj) 1746.

Suguvõsa liikmeid
Berend Johann von Wartmann (1736−1811), Eestimaa maanõunik, Eestimaa ülemmaakohtu assessor, mõisaomanik
August Jakob Hans Hannibal von Wartmann (1812−1885), Eestimaa maanõunik, Kiideva mõisaomanik
Bernhard (Boris) Konstantin Wilhelm von Wartmann (1825−pärast 1897), kindralmajor, pataljonikomandör

Wartmanni suguvõsa mõisavaldused
Eestimaa:
Ehmja (Echmes) (1783−1807), Haeska (Hasik) (1792−1811 pandi-, 1811−1886 pärusvaldus), Kernu (Kirna) (kuni 1784), Klooga (Lodensee) (XVII sajandil), Kohatu (Kohhat) (kuni 1784), Kõmmaste (Kemnast) (1720ndad−1740ndad), Meremõisa (Merremois) (1582−1786), Männiku (Tannenhof) (kuni 1851), Pikaküla (Pitkaküll) (1586−1760), Põllküla (Pöllküll) (1592−1792)
Liivimaa eesti distrikt:
Are (Arrohof) (1856), Päri (Ninigal) (1631−1652)

Viited

Kirjandus
Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 475-476.
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 271-276 .
Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd XV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2004. Lk 468.

Välislingid
Wartmanni suguvõsa vapp Ajaloarhiivi aadlivappide andmebaasis

Aadlisuguvõsad
Eestimaa aadlisuguvõsad
Eestimaa matrikliaadel
Rootsi introdutseerimata aadel