Aigi Rahi-Tamm

Aigi Rahi-Tamm (aastani 1987 Petrova, 1987–2004 Rahi, sündinud 3. augustil 1965 Võrus) on Eesti ajaloolane, Tartu Ülikooli professor.

Ta tegeleb arhiivinduse ja lähiajalooga, täpsemalt on ta uurimiseks allikaõpetus ja Eesti ajaloo allikad, samuti 20. sajandi poliitiline vägivald ja sõjalised konfliktid ning sotsiaal-kultuurilised praktikad. Samuti on ta uurinud 1940.–50. aastate repressioonipoliitikat Eestis ja sellega seonduvaid probleeme.

Haridus
Ta õppis aastatel 1980–1983 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkoolis.

Keskkooli lõpetamise järel asus ta 1984. aastal õppima Tartu Riiklikku Ülikooli, omandades 1990. aastal bakalaureusekraadi. Sellele järgnesid aastatel 1992–1996 läbitud magistriõppe ja aastatel 1997–2004 doktorantuur. Rahi-Tamme magistritöö käsitles 1949. aasta märtsiküüditamist Tartu linnas ja maakonnas, tema doktoriväitekiri vaatles teise maailmasõja järgseid massirepressioone Eestis üldisemalt, keskendudes teemaga seotud uudse ja usaldusväärse allikmaterjali koondamisele ja käibesse toomisele ning üldisema uurimisseisu hindamisele. (juhendajaks Aadu Must).

Karjäär 
Rahi-Tamm on alates 1990. aastast töötanud Tartu Ülikoolis. 1991. aastani oli ta sealse ajaloo ja rahvastikuteaduse labori teadur ning seejärel 1993. aastani labori juhataja. 1993. aastal sai temast ajaloo osakonna arhiivinduse õppetooli juures teadur ja lektor. 2005. aastal ülendati ta vanemteaduriks, 2014. aastal sai temast arhiivinduse osakonna juhataja ning 2015. aasta veebruaris dotsent. 2021. aasta alul sai temast osakonna kaasprofessor ning Aadu Musta emeriteerumise järel valis Tartu Ülikooli senat ta 26. märtsil ühehäälselt uueks arhiivinduse professoriks. Oma inaugratsiooniloengu pidas ta teemal "Arhiivi ja inimese lugu ning selle mitu palet 1940.–1960. aastate oludes: "kontroll peab olema igal pool"".

Aastatel 1991–2000 oli ta teadusajakirja Kleio (hiljem Ajalooline Ajakiri) abitoimetaja ning kuulub 2014. aastast taas ajakirja toimetuskolleegiumisse.

Ta on kuulunud ka mitmetesse uurimisasutustesse: Okupatsioonide Repressiivpoliitika Uurimise Riiklik Komisjon (1997–2004), S-Keskus (a. 1999), Tartu Ülikooli Nõukogude aja uurimiskeskus (2004–2008), Eestit okupeerinud totalitaarsete režiimide tegevusest põhjustatud kahjude uurimise komisjon (a. 2017) Samuti on ta mitmete erialaorganisatsioonide liige, kuuludes Arhivaaride ühingusse (a. 1996), Õpetatud Eesti Seltsi (a. 1994), Akadeemilisse Ajalooseltsi (a. 1999), Eesti Digihumanitaariaseltsi (a. 2017), The Association for the Advancement of Baltic Studies (AABS; a. 2017).

Tunnustus
 2022 Tartu Ülikooli aumärk

Teoseid
1949. aasta märtsiküüditamine Tartu linnas ja maakonnas. Tartu 1998
Eesti sõdurite kirjad Esimesest maailmasõjast. I, II (kaasauto­r). // AA (1998) 2, (2000) 3
Operatsioon Priboi ― välksõda Baltikumi rahvaste vastu. // Küüditamine Eestist Venemaale. Märtsiküüditamine 1949. I osa, rmt 4. Eesti Represseeritute Registri Büroo. Tallinn 2003
On the Current State of Research into Repression in Estonia. // Yb. of the Occupation Museum of Latvia 2002, Power Unleashed. Riga 2003
One Among a Thousand: The Story of a Deportee's Destiny in the Eyes of an Historian. // She Who Remembers, Survives. Interpreting Estonian Women's Post-Soviet Life Stories. Tartu, 2004
Küüditamised Eestis. // Eestlaste küüditamine – mineviku varjud tänases päevas. Artiklid ja elulood. Tartu 2004
Deportationen und Verfolgung in Estland 1940–1953. // Estland 1939 bis 1953. Vom Hitler-Stalin Pakt zu Stalins Tod. Hamburg 2005
Inimkaotused. // Valge Raamat Eesti rahva kaotustest okupat­sioo­ni­de läbi 1940–1991. Okupatsioonide Repressiivpoliitika Uurimise Rkl Komisjon. Tallinn 2005 (sama inglise k-s. Tallinn 2005)
Toimik "Priboi": Artikleid ja dokumente 1949. aasta märtsiküüditamisest. Kirjutanud raamatusse artikleid.

Viited

Välislingid

  
 

Eesti ajaloolased
Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna õppejõud
Tartu Ülikooli ajalooteaduskonna vilistlased
Õpetatud Eesti Seltsi liikmed
Sündinud 1965