Nikolai Pärna

Nikolai Pärna (perekonnanime rööpkuju: Paerna, 18. detsember (vkj 6. detsember) 1878 Tartu – 28. november 1923 Petrograd) oli Eesti arstiteadlane ja füsioloog.

Elulugu
Lõpetas 1902 Peterburi Ülikooli füüsika-matemaatika-teaduskonna, 1908 Peterburi Sõjameditsiiniakadeemia (oli Nikolai Vvedenski ja Vladimir Behterevi õpilane), meditsiinidoktor (1914), väitekiri "О функциональных изменениях нерва и мышцы при пропускании постоянного тока: из Физиологической лаборатории проф. Н. Е. Введенского при С.-Петербургских Высших женских курсах: диссертация на степень доктора медицины". 1914–1917 arstina I maailmasõjas, 1917–1923 Peterburi Ülikooli õppejõud (aastast 1919 professor).

Teadustöö
Uurimusi närvi- ja lihasefüsioloogia, sisenõristuse ja (ühe esimesena maailmas) biorütmide vallast. Oma närviimpulsside lühiajalise blokeerimise meetodiga ("Pärna primaarne anooddepressioon") oli nn kahe pidurdustüübi teooria () loomisel eelkäijaks.

Isiklikku
Nikolai Pärna oli kösterkooliõpetaja Jakob Peerna ja Carl Robert Jakobsoni õe Natalie Johanson-Pärna poeg. Tema kaksikvend oli paleontoloog Elmar Pärna ja õde haridustegelane Marta Pärna.

Viited

Teoseid
 Об электротонических изменениях проводимости нерва = Ueber die elektrotonischen Veränderungen in der Leidungstätigkeit der Nerven. Юрьев, 1913
 Окрашивание слуховых представлений. Пг, 1914
 Das Wellenphänomen des Lebens. Periodische Schwankungen im Seelenleben des Menschen. Leipzig, 1923
 Сон и его значение. Пг, 1923
 Строители живого тела: очерки физиологии внутренней секреции. Л, 1924
 Питание и жизнь. Обмен веществ и обмен энергии у человека, Л, 1925
 Rütm, elu ja looming. // Loomingu raamatukogu (1978) 50/51.

Kirjandus
 EE 14, 392
 Teaduse ajaloo lehekülgi Eestist. Tallinn, 1968– IV, 84
 LR (1978) 50/51.
  

Eesti arstiteadlased
Eesti füsioloogid
Sündinud 1878
Surnud 1923