Martinique'i kreoolkeel

Martinique'i kreoolkeel on kreoolkeel, mida räägitakse Martinique'i saarel. See sarnaneb väga Guadeloupe'i kreoolkeelega.
Martinique'i kreoolkeelt kõneldakse Martinique'i saarel ja ka väljaspool saart. 2001. aasta andmetel kõneleb seda 418 000 inimest.

Martinique'i kreoolkeele esimesed märgid esinesid juba 16. sajandil. Keele lõid erinevad Aafrika hõimud, kellel oli keeleerinevuste tõttu raske suhelda. Nii segasid nad oma keele sõnu prantsuse keelega.

Arvsõnad

zéwo – null
yonn – üks
dé – kaks
twa – kolm
kat – neli
senk- viis
sis – kuus
sèt – seitse
uit – kaheksa
nèf – üheksa
dis – kümme

Struktuur

Omadussõnad 
	

Martinique'i kreoolkeeles ei ühildu omadussõnad nimisõnaga.

Nimisõna 

Nagu prantsuse keeles, puuduvad ka Martinique'i kreoolkeeles käänded. Kuid võrreldes prantsuse keelega puudub selles keeles mees- ja naissugu. Grammatiliselt märgitakse mitmust ees- või arvsõnaga; nimisõna ei muutu kunagi, samuti ka omadussõna. Sageli tuleb Martinique'i kreoolkeelest arusaamiseks ära tunda kontekst.

Verbid 

Kreooli tegusõnad on moodustunud kahest osast:
Üks muutumatu osa : leksikaalne alus : kouri, manjé, sòti, enmé jne.
Teine osa, mis koosneb muutumatu tegusõna eessõnast. Eessõna ülesandeks on näitada aega ja aspekti.

 Näide

moin kouri (ma jooksin);
moin ka kouri (ma olen jooksmas);
moin té kouri (ma olin jooksnud);
moin ké kouri (ma jooksin sellel hetkel);

Sõnajärg 

Sõnajärg SVO: subjekt, verb ja objekt.

Eitus 
Eituse tähistamiseks kasutatakse lauses sõna pa.
Näide:

Keelenäited

An nou zouké ô swé a. (Lähme täna õhtul tantsima.)
Tout majé, bon pou manjé, tout pawol pa bon pou di (Iga toit on söömiseks hea, kõik ütlused ei ole ütlemiseks õiged. Tuleb mõelda enne rääkimist)
Zafé kabrit pa zafé mouton (Kitse tegevused ei ole samad, mis lamba omad;vanasõna/ tõlgendus : Igal ühel omad tegemised.)

Kirjasüsteem 

Martinique'i kreoolkeeles kasutatakse ladina kirja.

Viited 

Kreoolkeeled
Kreoolkeel