Palsamipappel

Palsamipappel (Populus balsamifera) on pajuliste sugukonna papli perekonda kuuluv lehtpuuliik. Eestisse on palsamipappel pargipuuna sisse toodud 18. sajandil.

Kirjeldus
Palsamipappel on Põhja-Ameerika üks põhjapoolsema levikuga lehtpuid. Kasvab boreaalse vööndi mäestikes kui ka tasandikel kogu kontinendi ulatuses.
 
Palsamipappel on vastupidav, kiirekasvuline ja lühiealine puu, elades harva vanemaks kui 200 aastat. Lehed on ümara alusega ja pikalt ahenevad, pealt tumerohelised, alt rohekasvalged ja veidi kleepuvad.

Paljunemine
Paljuneb seemnetega, kuid enamasti vegetatiivselt. Palsamipappel on kahekojaline puu, see tähendab, et ühel puuisendil on ainult emasõied ja teisel ainult isasõied. Palsamipappel kasvab üksikult või väikeste saludena. Ühe salu puud on tavaliselt ühest soost, kuna on hakanud kasvama ühe ja sama algpuu juurevõsudest.

Levik
Levinud Põhja-Ameerika põhjaosas, Eestis introdutseerituna parkides, metsakultuurides, hajusalt metsistunult.

Ökoloogia
Paljud loomad kasutavad palsamipapli oksi toiduks. Lehtedest toituvad mitmete liblikaliste röövikud.

Kasutamine
Pehmet heledat puitu kasutatakse ehituses.

Vaata ka 
haavik
triploidne haab
hübriidhaab
pappel

Viited

Välislingid 
 

Pajulised