Tallinna tänav (Viljandi)

Tallinna tänav on tänav Viljandis. Ühtlasi on tänav Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee ja Viljandi tee osa Viljandi linnas.

Tänav algab Vabaduse platsilt, ristub Tartu, Turu, Posti, Carl Robert Jakobsoni, Uue, Uku, August Maramaa puiestee, Pärna, Lembitu puiestee, Nurme, Musta tee, Looga, Rohelise ja Leola tänavaga ning läheb linna piiril üle Viljandi teeks. Uue tänava ristist kuni linna piirini olev tänavalõik on Viljandi tee linnasisene osa.
Tänava pikkus on 2160 m.

Hoonestus 
Tallinna tänav 3 asub 1907. aastal Tallinna ärimehe Christian Rotermanni poolt ehitatud punastest tellistest Tallinna Rotermanni kaubamaja filiaali Viljandi kaubamaja hoone. Rotermanni kaubamaja kauples põllumajandusmasinate ning ehitusmaterjalidega. 1913. aastal müüs Christian Rotermann oma äri Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi kaubanduse osakonnale, kes otsustas varsti otsustas hoonet laiendada. Ümberehitusprojekti autor oli arhitekt Oskar Lehtinen, tööd algasid 1923. aastal. Uude majja tulid Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi peakauplus ning restoran-võõrastemaja Põllumeeste Kodu. Eesti NSV ajal asus hoone teisel korrusel Viljandi Tarbijate Kooperatiivi klubi, Eesti taasiseseisvumise alguses paiknes hoones Tartu Kommertspank.
Tallinna tänav 5 // Turu tänava nurgahoones asub Sakala Keskus, endine Viljandi kultuurimaja.
Tallinna tänav 6 asus Feldti trükikoda. Friedrich Feldt (1833–1920) rajas esimese trükikoja Viljandisse 1875. aastal, mis algselt paiknes Posti ja Koidu tänava nurgal. Feldti trükikojast tuli nii saksa- kui ka eestikeelset trükisõna, 1906. aastal omandas trükikoja E. Ring, kuid 1910. aastal kolis ta Tartu tänav 4 hoonesse.
Tallinna tänav 11/1 asub Viljandi Linnaraamatukogu.
 Tallinna tänav 16 // Posti tänav 1  asub 19. sajandi I poolel aastatel 1852–1868 Karula mõisnike von Helmersenide poolt ehitatud kahekorruseline hoone, tänapäeval Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia peahoone. Eesti NSV ajal oli hoone 1940 aastast NSV Liidu sõjaväe valduses.
Tallinna tänav 18 krundil asus Helmersenide aadlielamu aed, Eesti NSV ajal asusid selles kohas GRU Spetsnazi  ajateenijate sõjaväeosa nr. 77034 - 4. üksiku eriotstarbelise brigaadi klubi ja garaažid, tänavat ja hooneid eraldas kõrge silikaattellistest müür. Dessantbrigaadi  1. pataljon ja sidepataljon dislotseerus Viljandi linnas, polügoon asus Välustes,  laod ja garaažid asusid Männimäel. Brigaadi staap Viljandis, Jakobsoni ja Posti tänavate vahel sõjaväelinnakus, Viljandi bussijaama pool oli kasarmulinnak kahekorruselise kasarmuga, õppehoone, autopark, laod jms.  
Tallinna tänav 20/Jakobsoni tänav 21 hoones tegutses 1804. aastast 1925. aastani, Viljandi aadlipreilide varjupaik (Fellinsches Adeliger Fräuleinstift)  Eesti NSV ajal oli hoone NSV Liidu sõjaväe valduses.
 Tallinna tänav 22 asub Centrumi Selveri hoone.
 Tallinna tänav 24 asub Centrumi keskus ja Forum Cinemas Centrum.
 Tallinna tänav 41 asub UKU Keskus.

Galerii

Ajalugu

Tänavat on linnaplaanidel nimetatud alates 18. sajandi lõpust. Tänava eestikeelset nime on mainitud aastast 1915. Aastal 1909 on mainitud saksakeelset nime Revalsche Straße ja 1915 venekeelset nime Ревельская ул. Kuni 1919. aastani oli Tallinna tänav linna piiriks.

Tallinna ja Carl Robert Jakobsoni tänava nurgal asus 1797. aastal asutatud Viljandi aadlipreilide varjupaiga (Fellinsches Adeliger Fräuleinstift) hoone kuni 1937. aastani, mil endise Fräuleinstifti kinnisvara Viljandis anti Vabariigi valitsuse 7. mai 1937 otsuse järgi sõjaministeeriumi valdusse. Hoolealused paigutati ümber saksa vähemusrahvuse kultuuromavalitsusele kuulunud Johann Diedrichsteini Vinni sihtasutuse Vinni majapidamiskooli hoonesse. Sihtasutuse vallasvara anti samuti üle Johann Diedrichsteini Vinni sihtasutusele.  Fräuleinstifti Abstsiss oli aastatel 1872–1875 Elisabeth Wilhelmine von Wrangell.

20. sajandi algul olid Viljandi kesklinna peamised äripiirkonnad Viljandi vanalinnaga külgnevad Tallinna ja Tartu tänava algus ning Lossi tänav kuni Kauba tänavani.

Viited

Viljandi tänavad