Carl Hermann von Brevern

Carl Hermann von Brevern (22. oktoober 1704 Riia – 21. oktoober 1744 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane, Välisasjade kolleegiumi asepresident, diplomaat (salanõunik) ja Venemaa Teaduste Akadeemia president, Vene keisrinna Jelizaveta Petrovna konverentsminister.

Elulugu 
Carl Hermann von Brevern oli pärit Liivimaalt Riiast Brevernite suguvõsast. Brevernid tõsteti 1694. aastal Rootsi kuninga poolt aadliseisusse ning olid kantud Eestimaa rüütelkonna Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse (1745. aastal), Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse (1747. aastal) ja Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse (1833. aastal).

Carl Hermann von Brevern alustas teenistust Venemaa keisririigi välisteenistuses 1726. aastal Venemaa keisririigi saatkonnas Rootsis, misjärel töötas Venemaa Välisasjade kolleegiumis.

Aastatel 1731–1734 töötas Carl Hermann von Brevern Venemaa Välisasjade kolleegiumi sekretärina ning reisis töölähetustena Viini, Dresdenisse ja Berliini.

1735. aastal nimetati ta ametisse valitsuskabinetti, kus töötas koos Heinrich Johann Friedrich Ostermanni ja Ernst Johann Bironiga.

24. aprillil 1740 nimetati Carl Hermann von Brevern Peterburi Teaduste Akadeemia presidendiks, kellena ta tegutses kuni 15. aprillini 1741. 

Carl Hermann von Brevern toetas Ernst Johann Bironi katses saada Venemaa valitsejaks regendina, pärast keisrinna Anna Ivanovna surma, kuid pärast viimase aresti Burchard Christoph von Münnichi poolt ja pagendamist kaotas von Brevern oma mõju õukonnas. 

Pärast uue keisrinna Jelizaveta Petrovna troonilesaamist, saavutas uuesti mõjuvõimu ning määrati keisrinna konverentsministriks.

1742. aastast teostas von Brevern asepresidendina koos kantsleri ja Välisasjade kolleegiumi presidendi krahv Aleksei Bestužev-Rjuminiga Venemaa keisririigi Välisasjade kolleegiumi juhtimist. Carl Hermann von Brevern allkirjastas 1741. aastal Austria pärilussõja ajal lepingud Inglismaaga ja 1743. aastal Preisimaaga Venemaa keisririigi nimelt.

Keisririigi välisasjade kolleegiumi asepresidendina osales ta 18. sajandi keskpaiga õukonnaintriigides, erinevate välisriikidega koostööd eelistatavate poliitiliste huvigruppide vahel, von Brevern kuulus koos A. Bestužev-Rjuminiga "Austria-Inglise parteisse" keisririigi õukonnas. von Breverni osalusel saavutati keisrinna Jelizaveta Petrovna õukonnas asunud Prantsusmaa saadiku Jacques-Joachim Trotti de La Chétardie, kes esindas "Prantsuse-Preisi parteid" väljasaatmine Venemaalt, mis nõrgendas nende lobitööd Prantsusmaa ja Preisimaa kuningriigi kasuks Venemaa õukonnas.

Carl Hermann von Brevern suri 1744. aastal 40-aastaselt.

Autasud 
 Püha Aleksandr Nevski orden

Välislingid
Бреверн Карл Германович
Карл фон Бреверн (1704–1742), Президенты Академии наук

Brevernid
Eestimaa aadlikud
Liivimaa aadlikud
Kuramaa aadlikud
Venemaa keisririigi diplomaadid
Sündinud 1704
Surnud 1744