Liepupe kihelkond

Liepupe kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Pernigel, läti keeles Liepupes draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Volmari kreisis.

Ajalugu
Kihelkonda mainiti esimest korda aastal 1403. Kihelkonnale allus ka Skulte kihelkond, mis asus küll Riia kreisis. Patronaadiõigus kuulus kihelkonna rüütlimõisate omanikele.

Liepupe kihelkonna mõisad
Blome (Kulsdorf) rüütlimõis
Dunte (Ruthern, ka Rutershof) rüütlimõis, fideikomiss
Liepupe (Pernigel Pastorat) kirikumõis
Liepupe (Pernigel) rüütlimõis, fideikomiss
Mētaka (Metakshof) rüütlimõis
Sproģi (Owerbeck, varem Lepsern ja Lobzeem) rüütlimõis, hiljem Liepupe kõrvalmõis, fideikomiss
Stiene (Ulpisch) rüütlimõis
Tūja (Taubenhof) rüütlimõis, fideikomiss
Vecmuiža (Sussikas, varem Wottelibecke) rüütlimõis

Kihelkonda jäi ka osa Ķirbiži (Kürbis) rüütlimõisa maadest, samuti ka sealne mõisasüda, mis on kihelkonna kaardil tähistatud numbriga 36, ehkki mõisa ennast loeti kuuluvaks Salatsi kihelkonda.

Pildid

Viited

Kirjandus
Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: bei Deubner, 1826. Lk 247-8 .
Büsching, Anton Friedrich. Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 368 .
Hagemeister, Heinrich von. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 151-6 .
Hupel, August Wilhelm. Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 90-2 .
Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909. 

Volmari kreis