Väike-Pärnu maantee

Väike-Pärnu maantee (saksa keeles Klein-Pernausche Strasse) oli tänav Tallinna kesklinnas Tõnismäe ja Tatari asumis aastatel 1876–1935. Tänapäeval kannab säilinud tänavaosa Sakala tänava nime. 

Väike-Pärnu maantee Tallinnas kandis ajalooliselt nimetusi - Veike-Pärnu uulits; saksa keeles Kleine Pernausche Straße; vene keeles Малая Перновская ул.

Tänav algas Eestimaa Aadli Krediitkassa pangahoone juurest Kaupmehe tänava ristilt, kulges kirde-edela suunal, ristudes Kentmanni tänava, Tatari tänava, paremalt poolt Väike-Roosikrantsi tänava (tänapäeva Pärnu maantee osa kuni Vabaduse väljakuni), Peeter Süda tänava, Suur-Roosikrantsi tänavaga ning lõppes Vaestepatuste tänava nurgal. Jätkuv tänavaosa Eestimaa Aadli Krediitkassa ja Estonia teatri juurest Tartu maantee suunal (Kivisillani) kandis Väike-Tartu maantee nime. Tõnismäelt lõuna poole suunduv tee oli Suur-Pärnu maantee.

Väike-Pärnu maantee algus nimetati Sakala tänavaks, kui 1935. aastal korraldati ümber Tallinna kesklinn, kaasa arvatud Vabaduse väljak, ja moodustati põhilised magistraalteed. Seetõttu asendati senised Vana-Pärnu maantee äärsed ehitised (tänapäeva Pärnu maantee lõigul Tõnismäest Sakala tänavani) ehk ühe- ja kahekorruselised puithooned kõrgehitistega ning tänavat laiendati kaks kuni kolm korda.

1936. aastast hakkasid Suur-Pärnu ja osa Väike-Pärnu maanteest kandma Pärnu maantee nime.

Väike-Pärnu maantee hoonestus
 Väike-Pärnu maantee 1 hoones asus Eestimaa Aadli Krediitkassa (tänapäeval aadressiga Estonia puiestee 11).
 Väike-Pärnu maantee 2 (Sakala 30) hoones asusid Eesti Maakrediidiselts, Eesti Maapank ja Põllumeeste Keskpank. Selle arhitekt on Edgar Johan Kuusik (tänapäeval aadressiga Sakala tänav 2/4). (1936)
 Väike-Pärnu maantee 3 ühekorruseline puumaja oli Tallinna sadama komandandi elamu. 1918. aasta lõpust asus sellesse majja Eesti Vabariigi Välisministeerium. 1920. aastate esimesel poolel asus sinna Kohtuministeerium. Uut hoonet (tänapäeval aadressiga Sakala tänav 1/3) hakati ehitama 1938. aastal Edgar Johan Kuusiku projekti järgi Ohvitseride Keskkogu kasiinoks, kuid ehitise rajamine peatati pärast 1940. aastat.
Väike-Pärnu maantee 4 hoones tegutses Kaubandus- ja Tööstusministeerium
 Väike-Pärnu maantee 9 (hilisem Sakala tänav 41) hoones tegutses aastatel 1866–1868 Esimene Eesti Kinnituse Selts EEKS.
 Väike-Pärnu maantee 19a hoones asusid Gustav Narusbeki erakaubanduskool, Tallinna Linna Poeglaste Kommertsgümnaasium ja Tallinna Linna Poeglaste Kommertskool (tänapäeval aadressiga Sakala tänav 21). (1907)
 Väike-Pärnu maantee 20 / Väike-Roosikrantsi tänav 9
Väike-Pärnu maantee 21 (hilisem aadress Pärnu mnt. 31) hoones tegutses 1882. aastast , 1859. aastal avatud Vana-Pärnu apteek, algne proviisor Bernhard Linde (1851–1910) apteek, kes oli esimene eesti soost apteegiomanik Tallinnas
 Väike-Pärnu maantee 25 (tänapäeval aadressiga Pärnu maantee 35) hoones tegutses Tallinna Eesti Käsitööliste Abiandmise Selts.
 Väike-Pärnu maantee 26a hoone on viiekorruseline kivimaja.
 Väike-Pärnu maantee 30 / Suur-Roosikrantsi tänav 16
 Väike-Pärnu maantee 31 hoones asus Tallinna Karskuse Selts "Valvaja" (tänapäeval aadressiga Pärnu maantee 41), Arnoveri maja, hiljem, 1923. aastast kino Kungla. Hoone hävines 1944. aasta märtsipommitamise tagajärjel.
 Väike-Pärnu maantee 32 / Vaestepatuste tänav 15 (tänapäeval aadressiga Pärnu maantee 42)
 Väike-Pärnu maantee 33 / Vaestepatuste tänav 2, mille hilisem aadress on Pärnu maantee 43.

Viited

Välislingid
 Robert Nerman: Pärnu maantee haritlaslinnaosa kaunistasid rikkalikud iluaiad Postimees, 9. november 2007

Tatari
Tallinna endised tänavad