Sinine eukalüpt

Sinine eukalüpt (Eucalyptus globulus) on eukalüpti perekonda kuuluv igihaljas puu.

Botaanilised tunnused

Sinine eukalüpt võib kasvada 30–55 m kõrguseks, mõned eukalüptipuud on USA-s Californias kasvanud ka 80 m kõrguseks. Kasvab enamasti tiheda monokultuurina. 

Jäiklehised lehed kasvavad 10–30 cm pikkuseks. 

Õied asetsevad okstel kas ühekaupa või sarikas. Õisi tolmeldavad putukad ja koolibrid.

Vili on 6–25 mm diameetriga kupar, kupar avaneb küpsenult kiirelt ja rohked seemned kantakse tuulega uutesse kasvukohtadesse. Seemne kupar on peaaegu tulekindel.  

 
 
Seemnete idanemine on epigeiline. 

Sinine eukalüpt ei kasvata peajuurt, vaid juurestiku.

Eluvorm

Sinine eukalüpt on puu. Raunkiæri eluvormiliigituses on tema eluvormiks fanerofüüt.

Nomenklatuur ja süstemaatika

Sinisel eukalüptil on neli alamliiki:
Eucalyptus globulus ssp. bicostata 
Eucalyptus globulus ssp. globulus
Eucalyptus globulus ssp. maidenii 
Eucalyptus globulus ssp. pseudoglobulus .

Levik

Liik on pärit Tasmaania saarelt ja Austraalia kaguosast. Californiasse ja Hawaiile isutati seda liiki puid vastavalt 1856. ja 1865. aastal.

Paljunemine

Lisaks sugulisele paljunemisele on sinine eukalüpt väga fertiilne ka peaaegu mistahes taimeosa sattumisel vähegi vastuvõtlikumasse pinnasesse või puu enese küljes – tüvele, moondunud juurekaelale jne.

Eukalüptiõli

Eukalüpti eeterlikku õli (Eucalypti aetheroleum) saadakse värskete või osaliselt kuivatatud lehtede ja noorte varte destilleerimisel veeauruga.

Eripärad

Suure õlisisalduse tõttu on taim tuleohtlik ja elumajade lähedusse ei soovitata seda kasvama panna. See aga ei tähenda, et sinine eukalüpt tule tagajärjel tulesurma sureks, puu taastub ja sureb üksnes harva.

Viited

Välislingid
 

 Eucalyptus globulus (Tasmanian blue gum)
 Roger G. Skolmen and F. Thomas Ledig, Bluegum Eucalyptus
 Sissekanne COL-is
 Sissekanne GRIN-is
 Sissekanne ITIS-es

Eukalüptid