Viljandi vana kalmistu

Viljandi vana kalmistu on kalmistu Viljandis.

Ajalugu
Kalmistu asutati 1773. aastal, kui vastavalt Venemaa keisrinna Katariina II ukaasile 19. detsembrist 1772  keelustati kirikutesse ja kirikuaedadesse matmine ja eraldati Viljandi mõisa maast maa-ala praeguste Vaksali tänava ja Riia maantee äärde. Kalmistu pühitses kasutusse toonane Viljandi koguduseõpetaja Heinrich Ernst Schröder 28. juulil 1773.

Kalmistu kuulutati 2020. aastal riiklikuks kultuurimälestiseks.

Kirjeldus
Kalmistu kogupindala on umbes 7,75 hektarit.

Viljandi vana kalmistu on liitkalmistu, kus on Viljandi Jaani ehk luterliku linnakoguduse, Viljandi Pauluse ehk luterliku maakoguduse ja Viljandi Eelkäija Ristija Johannese ehk õigeusu koguduse kalmistu.  

Eraldi kinnistutena on neist Viljandi vana õigeusu kalmistu, lisaks veel kalmistu äärealadel olevad väiksemad Viljandi Garnisoni kalmistu ja Viljandi Saksa sõjaväekalmistu. Need on põhiosast füüsiliselt vallide ja hekkidega eraldatud, kuid pole iseseisvad mälestised ja on kaitstud põhikalmistu koosseisus.

Viljandi Vabadussõjas langenute kalmistu on küll eraldi kinnistu ja ajaloomälestis, kuid kaitstud on see samuti põhikalmistu koosseisus.

Kabelid
Kalmistul paikneb kolm kabelit: 1775. aastal valminud kõrge kelpkatusega matusekabel, 1908. aastal perekond Pallitseri hauakabel kalmistu Jaani koguduse osas ja 1928. aasta paiku ehitatud Toomas Pihlaku hauakabel kalmistu Pauluse koguduse osas.

Hauatähised
Kalmistul on säilinud hulgaliselt väljapaistvaid hauatähiseid, valmistatud Viljandi kivitöömeistrite Hans Kivistiku ja W. Wiiki poolt, samuti neli kujur August Weizenbergi ja kaks kujur Anton Starkopfi kavandatud hauaskulptuuri. Muinsuskaitseameti eestvõttel inventeeriti aastatel 1998–2000 hauatähiseid ning kõrge kunstiväärtus omistati neist 135-le.

Ajaloomälestised
Friedrich Kuhlbarsi haud (kultuurimälestis nr 8464, "Friedrich Kuhlbarsi (1841–1924) haud").
Viljandi Vabadussõjas langenute kalmistu (kultuurimälestis nr 27184, "Vabadussõjas hukkunute matmispaik mälestussambaga").

Kunstimälestised
August Weizenbergi skulptuur "Lootus" Sophie Rosenbergi haual (1893; kultuurimälestis nr 19983, "Hauaskulptuur, 1908, A.Weizenberg (pronks, marmor)"). Marmorist originaalskulptuur on alates 2006. aastast eksponeeritud Jaani kirikus, hauaplatsile paigaldati 2015. aastal koopia. 
August Weizenbergi skulptuur "Naine ankruga" (1908) Hans Sassi haual (kultuurimälestis nr 19984, "Skulptuur "Naine ankruga", A.Weizenberg, 1908 (pronks, marmor); piirdeaed hauamonumendi ümber (raud)") koos hauaplatsi ümbritseva erakordselt rikkaliku dekooriga rauast piirdeaiaga
August Weizenbergi skulptuur "Rahuingel" (1908) koos piirdeaiaga perekond Kolgi hauaplatsil (kultuurimälestis nr 19985, "Skulptuur "Naine ankruga", A. Weizenberg 1908 (pronks, hauamonumendi ümber raud)")

Kalmistule maetuid
Nikolai Baturin, kirjanik
Hilda Gleser, näitleja, lavastaja ja teatripedagoog
Elmar Oja, koolijuht ja teatritegelane
Friedrich Kuhlbars, koolmeister ja luuletaja
Andreas Kurrikoff, vaimulik ja rahvusliku liikumise tegelane
Vello Lattik, kirjanik
Kaarin Raid, lavastaja, näitleja ja teatripedagoog

Viited

 
Viljandi kihelkonna kalmistud
vana
Viljandi maakonna kultuurimälestised