Rookass

Rookass (Felis chaus) on kassi perekonda kuuluv kaslane.

Levila ja elupaik
Rookasside levilaks on Egiptus, Lõuna-Kaukaasia, Lääne-, Kesk ja Ida-Aasia, Sri Lanka ja India. Rookass elab enamasti veekogude lähedal asetsevates roostikes ja põõsastikes.

Välimus
Nende kehapikkus on tavaliselt 50–94 sm ja saba on 23 – 31 sm pikkune. Täiskasvanud rookassi kehakaal on kuni 16 kilogrammi. Sõltuvalt alamliigist on loomade suurus ja karvastiku värvus erinev. Valdavalt on karvkate liivakarva või hallikas, ebaselge mustriga kuid nii looduses kui tehistingimustes võib esineda ka musta värvi isendeid. 

Rookassid elavad üksikult ning peavad jahti varastel hommiku- ja õhtutundidel. Päevasel ajal eelistavad nad varjuda. Vaatamata oma väikestele mõõtmetele suudab rookass murda isegi väiksemate sõraliste vasikaid. Enamasti toitub siiski hiirtest, konnadest, madudest, sisalikest. Rookassi hüppevõime on ka lindude püüdmiseks piisavalt hea. Inimasustuse läheduses elades kütivad nad kodukanu ja parte.  

Tiinus kestab 63–66 ööpäeva. Pesakond, mille emakass võib ilmale tuua mitu korda aastas, koosneb 1–3 kassipojast. Pole teada, kui vanaks rookassid vabas looduses elavad, kuid vangistuses võivad nad elada 13 aasta vanuseks.

Rookass Eestis
2011. aasta 4. juulil avati Tallinna Loomaaias väikeste kaslaste ekspositsioon, kuhu asusid elama lisaks rookassile ka manulid, luitekassid ja amuuri kassid.

Hübriid
Rookassi ja kodukassi ristamise tulemusel on aretatud kassitõug Chausie.

Alamliigid

Rookass jagatakse järgmisteks alamliikideks: 
 Felis chaus affinis (Gray, 1830) 
 Felis chaus fulvidina (Thomas, 1929) 
 Felis chaus furax (de Winton, 1898) 
 Felis chaus kelaarti (Pocock, 1939) 
 Felis chaus kutas (Pearson, 1832)
 Felis chaus maimanah (Zukowsky, 1915) 
 Felis chaus nilotica (de Winton, 1898) 
 Felis chaus oxiana (Heptner, 1969) 
 Felis chaus prateri (Pocock, 1939)

Viited 

Kaslased