Läti laenud eesti keeles

Läti laenud on eesti keelde läti keelest tulnud laentüved. Laenamine algas 8. sajandil ja hoogustus 13. sajandil keelekontaktide tihenemisel. 

Läti laenud esinevad ennekõike eesti keele murretes, peamiselt lõunaeesti murretes ja saarte murdes (üle 250 sõna), eriti palju aga Lätis asunud Lutsi ja Leivu keelesaartel (u 900). Eestlaste ja lätlaste ajalugu ja kultuur on väga sarnased, seetõttu erilisi mõjuvaldkondi ei ole ja laiemalt levinud laene on vähe. Mõned läti laenud on siiski jõudnud ka eesti kirjakeelde. 2020. aasta uurimisseisuga hindas Sven-Erik Soosaar nende hulgaks 34–47.

Laenud näitavad kahe naaberrahva pikaajalist vastastikust, nii-öelda perekondlikku iseloomuga suhtlemist, laenatud on joogi- ja toidunimetusi, rõivanimetusi ning muid koduse majapidamisega seotud sõnu. Sven-Erik Soosaare järgi on kindlad läti laenud näiteks kanep, kauss, kuut, kiin (terariist), kõuts, labus, lest (kala), lääts, magun, mait, nuum, pakal, palakas, pastel, rauts, rääts (korv), sõkal, tuust, täkk, vanik, viisk.

Vaata ka
germaani laenud eesti keeles
alamsaksa laenud eesti keeles
saksa laenud eesti keeles
baltisaksa laenud eesti keeles
vanarootsi laenud eesti keeles
rootsi laenud eesti keeles
balti laenud eesti keeles
slaavi laenud eesti keeles
vanavene laenud eesti keeles
vene laenud eesti keeles
soome laenud eesti keeles

Viited

Laenud eesti keeles