Antwerpeni markkrahvkond

Antwerpeni markkrahvkond (või Antwerpeni mark) koosnes alates 11. sajandist Antwerpeni ja Breda linnu ümbritsevast alast.

Päritolu 

Saksa-Rooma riigi keisri Otto II ajal loodi piki Lääne-Frangi riigi piiri (see piir kattus Schelde jõega) mitu marki. Esialgu oli mark piiratud piiriga Schelde jõel, aastal 994 lisas Utrechti Ansfried margile Texuandri.

Ajalugu 

11. sajandil oli Antwerpeni mark üks Alam-Lotringi hertsogi vasalle. Keiser Heinrich IV andis aastal 1076 margi Bouilloni Godefroyle. Pärast tema surma Akko piiramisel esimeses ristisõjas nimetati markkrahviks Limburgi Hendrik I.

Aastal 1106 ühendati Alam-Lotringi hertsogkond ja Antwerpeni markkrahvkond. Pärast seda, kui keiser Heinrich VI aastal 1190 Schwäbisch Halli riigipäeval hertsogkonna kaotas, jäid alles vaid selle tiitlid ja need anti Brabanti hertsogile.

Koosseis 

Markkrahvkond koosnes (pärast Breda kaotamist) Antwerpeni, Herentalsi ja Lieri linnadest ning Arkeli, Rijeni, Geeli, Zandhoveni, Turnhouti ja Hoogstrateni kvartalitest.

Antwerpeni markkrahvid 

 974–1002 Godefroid I
 1005–1044 Gothelon I Suur
 1044–1046 Gothelon II Laisk
 1046–1065 Frederik
 1065–1069 Gottfried III Habemik
 1069–1070 Baudouin VI
 1070–1076 Gottfried IV Küürakas
 1076–1100 Bouilloni Godefroy
 1101–1106 Hendrik I
 1106–1139 Godfried I
 1139–1142 Godfried II
 1142–1190 Godfried III

Saksa-Rooma riigi valdused
Belgia ajalugu