Kangmehhanism

Kangmehhanism (inglise keeles compound lever mechanism) on lihtne seade, mille eelduseks on see, et ühe kangi vastupanu kangide süsteemis mõjub jõuna järgmisele kangile ja nii mitmekordistub jõud ühelt kangilt järgmisele. Lihtsalt öeldes on kangmehhanism süsteem, millel on kaks või enam jõuõlga, et kanda üle täiendatavat jõudu (keeramiseks, kokkusurumiseks või tõstmiseks). Kangmehhanismi näiteks on mehaaniline kaal, küünekäärid või klaveri klahvid.

Kangitüübid 
Kangid jaotatakse tööpõhimõtte järgi kolme tüüpi.

Esimene tüüp 
 tugipunkt on raskuse ja avaldatava jõu vaheapeal
 avaldatav jõud on väiksem kui raskus
 jõud liigub rohkem kui raskus
 avaldatud jõud on suurendatud
 näiteks käärid

Teine tüüp 
 avaldatav jõud ja raskus on samal pool tugipunkti, aga mõjuvad vastas suunas
 raskus on tugipunkti ja avaldatava jõu vahepeal
 avaldatav jõud on väiksem kui raskus
 jõud liigub rohkem kui raskus
 avaldatud jõud on suurendatud
 näiteks pudeliavaja

Kolmas tüüp 
 avaldatav jõud on tugipunkti ja raskuse vahel
 avaldatav jõud on suurem kui raskus
 raskus liigub rohkem kui jõud
 see on vahemaad suurendav kang
 näiteks pintsetid

kus Fi on jõumoment N;

Fl on koormuse jõud N;

dl on kaugus koormise jõu ja tugipunkti vahel m;

di on kaugus jõumomendi ja tugipunkti vahel m;

Ajalugu 
Esimesed kirjutised kangmehhanismide kohta ilmusid 3. sajandil eKr, mida esitas Archimedes.
"Andke mulle piisavalt pikk kang ja toetuspunkt ning ma liigutan maad!" – selline tunnustav märkus on omistatud Archimedesele, kes ametlikult püstitas matemaatilise printsiibi hoobade kohta.

Kangmehhanismide töö põhimõtet kasutas Birminghami leiutaja John Wyatt, kui konstrueeris 1743. aastal kaalumisseadme ehk kaalu. See seade kasutas nelja liitkangi, et tõsta laadung kaalumiseks (massi mõõtmiseks) ühelt platvormilt teisele.

Viited 

Mehhanismide ja masinate teooria