Säärikud

Säärikud ehk säärsaapad (lõunaeesti murretes seerikud) on kõrge säärega, põlvini ulatuvad jalanõud.

Säärsaapad on valmistatud üldiselt nahast (naistel ka seemisnahast), veekindlad säärikud kummist.

Ajalooline kirjeldus
Alates 17. sajandist hakkasid mehed Põhja-Eestis ja saartel säärsaapaid kandma pidulike jalanõudena. 19. sajandil olid need juba võrdlemisi tavalised.

Vanemad säärsaapad valmistati juhtnahast, õmmeldud tallaga, nii et pealse ja talla ühendamisel moodustus saapapöida ühendav rant. Tavaks oli, et saapasääre ja põlvpükste vahelt jäi sukk paistma umbes 10 cm ulatuses. 

19. sajandi keskel tulid poodides ja laatadel müügile Loode-Venemaal toodetud heledast juhtnahast saapad (Vene saapad, kalavinskid, astaskid)), mida määriti veekindlaks muutmiseks tökatiga. Selliseid töösaapaid kandsid eelkõige kalurid ja metsamehed.

Vaata ka
kalamehesäärikud
kalavinskid
kummikud
saapad
Soome sussid
Vene saapad

Viited

Kirjandus 
Reet Piiri. Eesti Rahva Muuseumi talurahvajalanõude kogu. ERM-i aastaraamat 46, 2003.

Välislingid
Säärsaapad naistele
Meeste säärsaapad. Eesti Rahva Muuseum.
Naiste säärikud. Eesti Rahva Muuseum.

Jalanõud
Eesti etnograafia
Etnograafia