Järve (Kohtla-Järve)

Järve on Kohtla-Järve linnaosa.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas seal 17 054 inimest, neist oli eestlasi 3328 (19,5%).

Linnaosas asub Käva paikkond.

Linnaosas asub Vabadussõja Järve lahingu mälestussammas.

Järve linnaosa (nn Sotsialistlik linnaosa) rajati hoonestusest vabale alale kahe kilomeetri kaugusele Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Kombinaadist. Linnaosa esimene ehitusjärk realiseerus 1950. aastate alguses. Regulaarset tänavavõrku täiendavad kaar- ja diagonaaltänavad; kompositsioonilise pikiteljena rajati 50 m laiune Võidu puiestee (nüüd Keskallee). Hoonestus oli põhjaosas ühe- ja kahe- ning Keskalleel ja sellest lõunas kahe-ja kolmekorruseline. Ehitati peamiselt üleliiduliste tüüpprojektide järgi. Kolmekorruselisi elamuid linnaosa lõuna küljel püstitati ka Eestis koostatud tüüpprojektide järgi. Keskalleele avaneva väljaku (siis Rahu väljak) külgedele püstitati uusklassitsistliku piduliku kujundusega neljakorruselised elamud. Linnaosa arhitektuuriliste aktsentidena Keskalleel Kohtla-Järve kino Pobeda ja kultuurimaja, idaserva rajati haiglalinnak. Linnaosa esimene ehitusjärk on terviklik näide sõjajärgseil aastail töölisasulate projekteerimisest Nõukogude Liidus.

1960. aastate alguses ehitati neljakorruseliste majade grupp Järveküla tee lõunaküljele. Linnaosa kirdeosas rekonstrueeriti 1970. aastail viiekorruseliste sektsioonelamute ja üheksakorruseliste punktelamutega (kordusprojekt). Uuteks elamuehituse piirkondadeks kujunesid Põhja mikrorajoon Kohtla-Kukruse haruraudteest lõuna pool ja Lõuna mikrorajoon Järveküla teest lõuna pool, suletud Kukruse kaevanduse kohal. Põhja mikrorajoon hoonestati põhiliselt Tartu ja Narva Elamuehituskombinaadi suurpaneelelamutega, ümbersõiduteelt linnasosasse viiva Kalevi tänava äärde püstitati üheksakorruselisi tellistest punktelamuid ja kaubanduskeskus. Lõuna mikrorajooni ehitati tellistest plokksektsioonides viiekorruseliste elamute grupid.

Viited

Kohtla-Järve linnaosad