Kaja Kallas

Kaja Kallas (aastatel 2002–2006 Kaja Leiger; sündinud 18. juunil 1977 Tallinnas) on Eesti poliitik ja jurist, Eesti Reformierakonna esimees ja alates 26. jaanuarist 2021 Eesti peaminister.

Ta on Eesti esimene naispeaminister ning aastatel 2002–2003 peaminister olnud Siim Kallase tütar. Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlasena tegutses Kaja Kallas alates 1999. aastast juristina, kuni ta valiti 2011. aasta valimistel Reformierakonna nimekirjas Riigikokku, kus ta oli majanduskomisjoni esimees. 2014. aastal valiti ta Euroopa Parlamenti, kus ta töötas kuni 2018. aasta septembrini. 2018. aasta aprillis valiti ta Reformierakonna esimeheks ning 2019. aastal võitis Reformierakond Kallase juhtimisel Riigikogu valimised, kuid ei suutnud moodustada valitsuskoalitsiooni.

Kallas oli 2021. aasta jaanuarini Riigikogu liige. Pärast Jüri Ratase teise valitsuse tagasiastumist õnnestus tal koos Keskerakonnaga moodustada uus valitsuskoalitsioon, milles ta sai peaministriks. Valitsusesiseste konfliktide tõttu saatis Kallas 2022. aasta juunis Keskerakonna valitsuskoalitsioonist välja ning moodustas seejärel Isamaa ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonnaga juulis 2022 uue valitsuse.

Pärast 2023. aasta Riigikogu valimisi moodustas Kallas valitsuskoalitsiooni Eesti 200 ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonnaga.

Haridus 
 1984–1992 Tallinna Lilleküla Gümnaasium, põhiharidus
 1992–1995 Tallinna 7. Keskkool, keskharidus
 1995–1999 Tartu Ülikool, õigusteaduskond, BA
 2007– Estonian Business School, MBA
 2009–2010 Estonian Business School, EMBA

Töökäik juristina 
Kaja Kallas on alates 1999. aastast Eesti Advokatuuri liige ja tegutses alates 2002. aastast vandeadvokaadina. Ta on olnud advokaadibüroo Luiga Mody Hääl Borenius ja Tark & Co partner ning Estonian Business Schooli koolitaja, Euroopa Kartellivastase Juristide Assotsiatsiooni liige. Kaja Kallas oli advokaadina spetsialiseerunud Euroopa ja Eesti konkurentsiõigusele.

Ta lõpetas töö advokaadina 26. märtsil 2011, mil temast sai XII Riigikogu liige.

Poliitiline karjäär

Poliitilise karjääri algus ja 2011–2014 Riigikogus 

2010. aastal astus Kaja Kallas Rain Rosimannuse soovitusel Eesti Reformierakonda ja kogus 2011. aasta Riigikogu valimistel Harju- ja Raplamaa valimisringkonnas 7157 häält, pääsedes seega isikumandaadiga Riigikokku. Ta oli aastatel 2011–2014 XII Riigikogu liige ja Riigikogu majanduskomisjoni esimees. 

2013. aastal valiti ta Eesti Reformierakonna aseesimeheks.

2014–2018 Euroopa Parlamendis 
2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai Kaja Kallas 21 504 häält, osutus valituks ja asus tööle Euroopa Parlamendi liikmena. Ta oli Euroopa Parlamendi liige kuni 2018. aasta septembrini, kuuludes Euroopa Demokraatide ja Liberaalide (ALDE) fraktsiooni.

Euroopa Parlamendis töötas Kaja Kallas digitaalse ühtse turu strateegiaga, energia- ja tarbijapoliitikaga ning samuti ELi ja Ukraina vaheliste suhetega. Ta seisis väikese ja keskmise suurusega ettevõtete käekäigu eest ning toonitas, et blokeeringud ja piirangud digitaalses maailmas ei lase tekkida uutel ja innovaatilistel ettevõtetel. Ta oli ELi-Ukraina parlamentaarse koostöökomisjoni (D-UA) aseesimees, kuulus tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni (ITRE) ning Euronesti parlamentaarsesse assambleesse (DEPA). Ta oli asendusliige siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonis (IMCO) ning delegatsioonis Ameerika Ühendriikidega suhtlemisel (D-US). Lisaks oli ta Euroopa Parlamendi digitaalse agenda töörühma liige ja noorte töörühma aseesimees. Kaja Kallas oli kuue europarlamendi dokumendi raportöör: "E-privaatsus: eraelu austamine ja isikuandmete kaitse elektroonilise side puhul", "Tsiviilõiguse reeglid robootikale", "Digitaalse ühisturu strateegia", "Õiguslik raamistik tollialaste rikkumiste ja sanktsioonide suhtes",, "Uued võimalused energiatarbijatele", ja "Euroopa Liidu konkurentsipoliitika aastaaruanne".

Kallas valiti ajakirjanike poolt mitmel korral kõige mõjukamate Euroopa Parlamendi liikmete hulka ja näiteks 2017. aastal märkis väljaanne Politico Kallase ära "Brüsseli mõjukaimate naiste" loetelus ja 2016. aastal 40 mõjukaima europarlamendi liikme hulgas. 2016. aastal paigutas ka vabaühendus VoteWatch Kallase 70 mõjukaima parlamendiliikme hulka. 2017. aasta märtsis hindas VoteWatch, et Kallas oli digi- ja telekommunikatsioonipoliitikate valdkonnas mõjukuselt kuues europarlamendi liige.

Novembris 2018 ilmus Kaja Kallasel raamat "MEP. 4 aastat Euroopa Parlamendis", kus ta kirjeldab oma elu ja tööd nelja Brüsselis veedetud aasta jooksul.

Tõus Reformierakonna juhiks 
13. aprillil 2018 valiti ta Reformierakonna üldkogul 1067 toetushäälega 1199-st Hanno Pevkuri asemel uueks erakonna esimeheks.

2019–2021 XIV Riigikogus 

2019. aasta Riigikogu valimistel kogus ta 20 072 häält. Ka valimiste üldvõitjaks osutus Kallase juhitud Eesti Reformierakond, saades kokku 162 332 häält ja vastavalt 34 kohta Riigikogus. President Kersti Kaljulaid nimetas Kallase peaministrikandidaadiks, kuid 15. aprillil Riigikogus toimunud hääletusel toetasid Kallasele valitsuse moodustamise volituste andmist vaid 45 Riigikogu liiget. Saalis viibinud Keskerakonda, EKREsse ja Isamaasse kuuluvast 55 liikmest oli selle vastu 53. Valitsuskoalitsiooni moodustasid lõpuks hoopis Eesti Keskerakond, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond ja Isamaa Erakond. 

Valitsuse loomise ebaõnnestumise järel jätkas Kallas tööd riigikogu liikmena 2021. aastani, olles ühtlasi riigikogus Reformierakonna fraktsiooni esimees.

Kaja Kallase esimene valitsus 

Pärast Jüri Ratase valitsuse tagasiastumist 2021. aasta alguses tegi president Kersti Kaljulaid 14. jaanuaril 2021 Kaja Kallasele ettepaneku moodustada järgmine Eesti valitsus. Kaja Kallase juhitav valitsus astus ametisse 26. jaanuaril 2021.

2022. aasta juuni algul tegi Kallas president Alar Karisele ettepaneku vabastada ametist kõik seitse Keskerakonna ministrit seoses koalitsioonisiseste vastuoludega. Kallas lubas uue koalitsiooni moodustamiseks kõnelusi Isamaa ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonnaga. Pärast koalitsioonikõneluste lõppu astus Kallase juhitud valitsus juulis kollektiivselt tagasi ja Alar Karis tegi Kallasele ettepaneku moodustada uus valitsus.

Kaja Kallase teine valitsus 

Kallase teine valitsus astus ametisse 18. juulil 2022. Sellesse kuulusid lisaks Eesti Reformierakonnale Isamaa Erakond ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond.

Kaja Kallase kolmas valitsus

2023. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Kallas valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa), kogus rekordilised 31 816 häält ja osutus valituks. 

Eesti Reformierakond võitis Kaja Kallase juhtimisel valimised 190 632 häälega, mis moodustas kõikidest häältest 31,2%. Sellega sai Eesti Reformierakond Riigikogus 37 mandaati. Valimiste järel tegi valimised võitnud Eesti Reformierakond ettepaneku moodustada koalitsioon Sotsiaaldemokraatlikule Erakonnale ja Eesti 200-le. Koalitsioonikõnelused kestsid 11. aprillini 2023, kui allkirjastati koalitsioonileping. Samal päeval astus Kaja Kallase teine valitsus vastavalt seadusele tagasi ja president Alar Karis andis Kallasele ülesande moodustada uus valitsus. Uus, Kaja Kallase kolmas valitsus valitsus andis Riigikogu ees ametivande 17. aprillil 2023. Koalitsioonierakondadel on Riigikogus kokku 60 kohta.

Idavedude skandaal 

2023. aasta augustis selgus, et Kallase abikaasa Arvo Hallik omab 24,5% osalust transpordiettevõttes Stark Logistics, mis vahendab transporditeenust oma kliendile AS Metaprint marsruudil Eesti-Venemaa. Ainult ühe Venemaa tehase varustamisest saadav hinnanguline tulu on umbes 1,5 miljonit eurot alates Venemaa täieliku sissetungi algusest Ukrainasse. Peaminister eitas huvide konflikti. Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees Tanel Kiik märkis, et skandaal on Eesti mainet tõsiselt kahjustanud. Kaks Ühiskonnauuringute Instituudi ja Norstati ning Turu-uuringute AS läbi viidud arvamusküsitlust näitasid, et vastavalt 57% ja 69% vastanutest arvas, et Kallas peaks tagasi astuma.

25. augustil 2023 teatas Arvo Hallik, et ta loobub oma osalusest ettevõttes Stark Logistics ja et ta vabandab tekkinud olukorra ja oma abikaasale tekitatud kahju pärast. Kaitsepolitseiamet teatas, et neile teadaolevalt pole Kaja Kallase abikaasaga seotud ettevõtted Venemaale seatud sanktsioone rikkunud.

4. septembril 2023 ütles president Alar Karis, et oleks eelistanud peaministri tagasiastumist kohe skandaali puhkedes.

Visiidid

Välisvisiidid

Peaminister Kaja Kallase esimene välisvisiit oli Soome. 19. veebruaril 2021 kohtus ta Helsingis Soome presidendi Sauli Niinistö ja Soome peaministri Sanna Mariniga.

Töökohad 
1995 (suvi) Advokaadibüroo Tark Grunte Sutkiene, praktikant
1996–1997 Teater Vanemuine, teatrijuhi nõunik
1997 (suvi) Advokaadibüroo Tark & Co, jurist
1998–1999 Advokaadibüroo Tark & Co, jurist
1999–2002 Advokaadibüroo Tark & Co, advokaat
2001 (märts-aprill) Advokaadibüroo Courtois et Lébel, Pariis, advokaat
2002–2006 Advokaadibüroo Tark & Co, vandeadvokaat
2003 (oktoober) Advokaadibüroo Hannes Snellmann, Helsingi, advokaat
2003–2007 AS LHV-Seesam Varahaldus, nõukogu liige
2003–2010 OÜ Pakri Tuulepark, nõukogu liige
2004–2010 OÜ Viru-Nigula Tuulepark, nõukogu liige
2004–2006 Advokaadibüroo Tark & Co, partner, vandeadvokaat
2006–2008 Advokaadibüroo Luiga Mody Hääl Borenius, vandeadvokaat
2007–2010 OÜ Hiiumaa Offshore Tuulepark, nõukogu liige
2008–2010 OÜ Paldiski Tuulepark, nõukogu liige
2008–2010 OÜ Tooma Tuulepark, nõukogu liige
2008–2010 OÜ Roheline Ring Tuulepargid, nõukogu liige
2008 OÜ Nelja Energia, juhatuse liige
2008–2010 OÜ Biofond, nõukogu liige
2008–2010 OÜ 4E Tehnoinvest, nõukogu liige
2008–2011 Advokaadibüroo Luiga Mody Hääl Borenius, konkurentsiõiguse osakonna juht, partner
2009–2010 MTÜ Eesti Tuuleenergia Assotsiatsioon juhatuse liige
2010–2014 OÜ EBS Juhtimiskoolituskeskus, õppejõud
2011–2014 XII Riigikogu liige, majanduskomisjoni esimees
2014–2018 Euroopa Parlament, liige
2019–2021 XIII Riigikogu liige
2021– Eesti peaminister

Tunnustus 
 2022 – Euroopa poliitilise kultuuri auhind (poliitilise julguse eest Venemaa agressioonile vastuseismisel ja mõjuka rolli eest lääneriikide tugeva reaktsiooni tagamisel) 
 2022 – Friedrich August von Hayeki fondi auhind (demokraatlike väärtuste kaitsmise eest)

 2022 – esikoht Eesti Päevalehe, LP ja Delfi koostatud edetabelis "Eesti mõjukad 2022"

 2023 – Rootsi Põhjatähe ordeni komandöri suurrist (teenete eest Eesti ja Rootsi suhete arendamisel)

 2023 – aasta eurooplane (euroopalike väärtuste eest seismise ja Eesti inimeste teadlikkuse tõstmise eest Euroopa Liidust ning Eesti Euroopas nähtavamaks tegemise eest)

 2023 – Vürst Jaroslav Targa II järgu orden (Eesti ja Ukraina riikidevahelise koostöö ning selle eest, et Eesti toetab Ukraina territoriaalset terviklikkust ja suveräänsust) 

 2023 –  Euroopa Liberaalne Foorum valis Eesti peaministri Kaja Kallase aasta liberaaliks. Auhinnaga tunnustatakse inimest, kes on tugevalt seisnud liberaalsete väärtuste eest. Auhinna andis üle Belgia peaminister Alexander De Croo.

Isiklikku 
Ta on Reformierakonna auesimehe Siim Kallase tütar. Tema vanaisa oli klarnetist ja saksofonist Udo Kallas.

Aastatel 2002–2006 oli ta abielus Roomet Leigeriga. 

2011. aastast elas ta koos Taavi Veskimägiga, neil sündis 8. novembril 2011 poeg. 20. juunil 2014 teatasid nad Twitteri vahendusel oma lahkuminekust. 

Septembris 2018 abiellus Kaja Kallas Arvo Hallikuga.

Ta on tantsinud rahvatantsukollektiivis Sõleke.

Viited

Välislingid 

 Koduleht
 "Politico märkis ära Kaja Kallase 40 mõjukaima europarlamendi saadiku hulgas" ERR, 19. mai 2016
 Kaja Kallas – Prime Minister of Estonia  With growing tensions between Russia and the West, how confident is Estonia in its security? Stephen Sackur interviews Estonia’s Prime Minister Kaja Kallas, BBC World News, 17. mai 2021 (24 minutit)
 "Peaministri tegelik nägu: Kaja Kallas on võimekas ja nõudlik valitsusjuht, kuid ühe suure nõrkusega" Eesti Ekspress, 1. detsember 2021
 "Suur sissevaade salamaailma | Kuidas käib Eestis sõjaaja kriisijuhtimine? Järgmised pool aastat võivad määrata meie tuleviku Eesti Ekspress, 23. märts 2022
 "Kallas: Eesti moraalsed standardid on nii palju kõrgemad" ERR, 29. august 2023
 Jüri Vendik. «Принцесса войны» без народной поддержки. Как развивается скандал вокруг премьер-министра Эстонии Каи Каллас и «российских связей» ее мужа ("Sõjaprintsess" ilma rahva toetuseta. Kuidas areneb skandaal Eesti peaministri Kaja Kallase ja tema mehe "Vene sidemete" ümber). BBC News Russian Service, 2. september 2023

Eesti juristid
XII Riigikogu liikmed
XIV Riigikogu liikmed
Eesti Reformierakonna poliitikud
Eestist valitud Euroopa Parlamendi liikmed
Eesti advokaadid
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Sündinud 1977
Eesti peaministrid