Carl Friedrich Karell

Carl Friedrich Karell (11. oktoober 1791 Hageri kihelkond – 28. veebruar 1857 Peterburi) oli eesti helilooja ja klaveriõpetaja. Kuni 1811. aastani oli Karelli perekonnanimi Jakobson.

Pere kolis Tallinna, kus Carl oli organistiks mitmes kirikus. 1820 siirdus ta elama Peterburi. Alates 1837. aastast töötas ta Peterburi õigusteaduskoolis muusikaõpetajana ja oli õpilaste hulgas väga hinnatud. Teiste seas andis ta muusikaharidust ka tulevasele heliloojale Pjotr Tšaikovskile.

Tema noorem vend Philipp Karell oli eesti soost arst ning Vene Punase Risti asutaja.

Lisaks:

Hageri kihelkonnas Haibal, Jakobite peres sündis 11. oktoobril 1791 poiss, kes sai  saksapärase nime Carl Friedrich ja ristiisaks parun von Ulrichi ning kelle vennast Philippist tuli Vene keisrite ihuarst. Isa pidas mõisas mitut ametit – oli teenija, jääger, aidamees. Siit siis tihe side mõisaga.

Kui parunipere Tallinna kolis, võeti kaasa ka Jakobi pere. Linnas pandi neile liignimi ja see oli Jakobson. Peatselt sai perekond endale uue nime – Karell. Arvatavasti sündis see Carli initsiatiivil. Innustudes kuulsaist heliloojatest ja nende lennukatest nimedest, olevat Carl välja pakkunud tuletise Corelli–Carelli–Karell. Aastaks 1811 oli selle omaks võtnud kogu pere. 

Muusikuna alustas Carl Pühavaimu kirikukooris, jätkas viiuldajana ja muusikadirektori abina, oli organistiks mitmes Tallinna kirikus. Aktiivsust heliloomingus tõendavad 1816–1817 David Heinzi noodikogumikes ilmunud klaveriteosed “Kolm poloneesi”, “Kaks ekosseesi” ja “Anglees” – esimesed eesti helikunstniku trükis ilmunud instrumentaalpalad. 

1820 siirdus Karell Peterburi, kus oli koorirepetiitor ja organist, Moskvas ooperilaulja, Kiievi ja Smolenski kubermangus kapellmeister.

Suurim tunnustus tuli Peterburi õigusteaduskooli muusikaõpetaja ametis aastast 1837. 

Karell nakatas kõiki erilise kiindumusega muusikasse ja nii kõneldi koolist kui õigusteadus- ja muusikaakadeemiast. Karelli käe all said muusikaõpetust ka Vene muusika hilisemad suurkujud, muusikateadlased Vladimir Stassov ja Aleksandr Serov ning helilooja Pjotr Tšaikovski. Neile antud muusikalise õpetuse olulisust on raske ülehinnata.

Eesti heliloojad
Eesti muusikapedagoogid
Eestlased Venemaal
Sündinud 1791
Surnud 1857