Lausmanni masinatehas

Lausmanni masinatehas oli aastatel 1881–1909 Tallinnas Volta tänava ja Tööstuse tänava kesklinnapoolses nurgas tegutsenud ettevõte. Tehas valmistas muu hulgas viinavabrikuseadmeid ja põllutööriistu.

Vendade Lausmannide masinatehas täitis 19. sajandi lõpus peamiselt Balti raudtee ja Pihkva–Riia raudtee tellimusi. 1900. aastal oli tehases 225 töölist.

1901. aasta kuulutati rahaliste raskuste tõttu välja Lausmanni masinatehase pankrot, kuid aasta lõpus võeti aga tehas rendile ning tehas hakkas valmistama malmpatju ja laternaposte Peterburi Troitski silla jaoks. 1903. aastal taastati tootmine ning samal aastal ostsid Tallinna metallitehase Peterburi ärimehed, kes hakkasid seal valmistama raudteepööranguid ja aurukatlaid ning remontima vedureid. Tallinna laeva- ja masinatehases töötas ligi 800 inimest. 1909. aastal läks tehas lõplikult pankrotti.

Lausmanni masinatehase asukohas on tänapäeval Volta tänava hooned 30, 32, 34 ja Tööstuse tänava 43 hoone, Volta tänava nurgal asuv majaosa.

Ajalugu
Tehas kandis aastatel 1899–1903 nime AS Tallinna mailma ja masinavabrik vennad Lausmannid. Seejärel 1903–1906 Tallinna metallitehas, aastatel 1907–1909 AS Tallinna laeva- ja masinatehas.

Lausmanni heinamaa 
Lausmanni masinatehas andis nime Kopli, Volta, Lausmanni masinatehase vahel ja Sõja tänava sihis kulgenud alade vahelisele Lausmanni heinamaale Kalamajas (praegu Salme kultuurikeskuse ümbrus). Girgensoni tänava ja Vabriku tänava vahel ning Sõja tänava sihist linna poole hoonestamata ala oli linna karjamaa, kus korraldati rahvaüritusi.

1930. aastatel kujundati suurem osa endisest heinamaast pargialaks, mille ümber ehitati Sõja tänava ja Kalevi tänava Kalamaja kortermajad. 1955-1965 ehitati keset parki J. Tombi nim. Kultuuripalee.

Vaata ka 
1905. aasta revolutsioon Eestis

Viited 

Tallinna endised ettevõtted
Eesti tööstusettevõtted
Kalamaja
Eesti masinatööstus