Ristideta hauad

"Ristideta hauad" on Arved Viirlaiu 1952. aastal kahes köites ilmunud romaan. Romaan ilmus kõigepealt Rootsis Lundis, Eestis ilmus see esimest kordselt 1991. aastal. 

Oma läbilöögiromaanis käsitleb Viirlaid Eesti ajalugu Teise maailmasõja lõpuperioodil ja Nõukogude okupatsiooni esimestel aastatel, täpsemalt oktoobri algusest 1944 kuni hilissuveni 1946.

Romaan on tõlgitud läti ("Kapi bez krustiem I–II", Minneapolis 1956), rootsi ("Gravar utan kors", Stockholm 1959), prantsuse ("Tombeaux sans croix", Pariis 1962), hispaania ("Tumbas sin Crus", Barcelona 1966), soome ("Ristittömät haudat", Hämeenlinna 1968), inglise ("Graves without Crosses", Toronto 1972), hiina ("Bey cho mai de i dai", Taipei 1980), leedu ja vene keelde (2005).

Retseptsioon 
Ajaliselt järgneb "Ristideta haudade" tegevusaeg Viirlaiu 1949. aastal ilmunud romaanile "Tormiaasta", milles käsitletakse Eesti ajalugu 1944. aastal rinde lähenemise ajal. "Ristideta haudadele "järgneb romaan "Seitse kohtupäeva"(1957). "Ristideta hauad" seostub pigem metsavendluse epopöaks nimetatud romaanisarjaga "Vaim ja aheldad" (1961), "Kustuvad tuled" (1965) ja "Sadu jõkke" (1965). 

Väliseesti kirjanduskriitikud võtsid romaani hästi vastu. Rõhutati Eesti raskete valikute meisterlikku kujutamist ning eestlaste kui väikese rahvakillu saatusest rääkimist ja laiemas avalikkuses teadvustamist.

Viited

Kirjandust 
Linda Uustalu "Saateks". "Ristideta haudade" II köide (Tallinn, Perioodika 1991) lk 247–249

Välislingid 
Tiina Kirss "Arved Viirlaiu looming rahvuslikus perspektiivis". Sirp, 2. november 1997
Janika Kronberg "Eesti lugu: Arved Viirlaid "Ristideta hauad"". Eesti Päevaleht, 30. aprill 2009
Janika Kronberg "Ideelised eestlased. Etüüd proosast kirjaniku 90. sünnipäevaks". Eesti Elu, 5. aprill 2012

Eesti romaanid
1952. aasta kirjandusteosed