Lümfiteed

Lümfiteedeks nimetatakse paljude selgroogsete lümfisüsteemi ja selle elundeid ühendavat ning lümfi sisaldavat lümfisoonte võrgustikku. Lümfiteed koosnevad lümfikapillaaridest, lümfisoontest ja lõpevad lümfisõlmedega, millest saavad alguse lümfitüved. 

Lümfiteede areng, asend, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Lümfiteed (-ka sooned) ei kata marrasknahka, kesknärvisüsteemi, epiteelkudesid, põrna, luuüdi, nabavääti, lootekestasid, kopsualveoole, silma sarvkesta ja silmaläätse, kuid lümf liigub neis rakuvaheliste kanalite ja spetsiaalsete molekulide kaudu.

Lümfikogumisteed

Suuremad lümfikogumisteed on:
nimmetüved (trunci lumbales)
sisusetüvi (truncus visceralis)
kõhuõõnetüvi (truncus c(o)eliacus)
sooletüvi (truncus intestinalis)
käärsooletüvi (truncus colicus)
tühisooletüvi ( truncus jejunalis)
maotüvi (truncus gastricus)
maksatüvi (truncus hepaticus) jt. 

Lümfiteid mööda toimub organismis rasvlahustuvate ainete transport, nii liiguvad lümfiteedest vereringesse rasvlahustuvad vitamiinid ja lipoproteiinikerakesed jpt ained.

Muu

'Lümfaatiline' (lad lymphaticus) võib tähendada lümfi, lümfikoesse või lümfiteedesse puutuvat.

Viited 

Lümfisüsteem