Mõisaküla raudteejaam

Mõisaküla raudteejaam oli raudteejaam Viljandi maakonnas Mulgi vallas Mõisaküla linnas, Läti piiri ääres.

Raudteejaam avati 1896. aastal seoses kitsarööpalise Valga–Ruhja–Pärnu raudtee rajamisega. 1975. aastal suleti raudtee ümberehitamiseks laiarööpmeliseks raudteeks. Ümberehitatud jaam avati koos Pärnu–Mõisaküla raudteega 1981. aasta suvel.

Kuni 1996. aastani oli käigus Tallinna–Mõisaküla rongiliin ja kuni 1992. aastani ka Tallinna–Pärnu–Riia liin. 
Endises raudteejaamas on tänini alles kaks madalat perrooni ja jaamahoone, mis praegu seisab tühjalt ning on halvas seisukorras. Amortiseerunud raudtee Mõisakülla demonteeriti 2008. aastal.

Ajalugu

Mõisaküla raudteejaam on aegade jooksul kandnud olulist rolli kohaliku piirkonna arengus.
Asula tekkis suuresti tänu 1895. aastal ehitama hakatud kitsarööpmelisele Valga–Ruhja–Pärnu raudteele, mis avati 1896. aasta oktoobris. Toona jäi jaam Halliste kihelkonda Abja mõisa maadele.
1897. aastal avati ka Mõisaküla–Viljandi raudtee, mille tulemusel sai Mõisakülast sõlmjaam.
1901. aastal valmis Mõisaküla Raudteetehas, mille tulek kasvatas oluliselt asula elanikkonda.
1975. aastal suleti ja võeti üles Mõisaküla–Viljandi raudtee.
 Aastatel 1975–1981 rajati senise kitsarööpmelise raudtee asemele uus laiarööpmeline raudtee ning Mõisakülast sai vahejaam Tallinna–Pärnu–Riia liinil.
Rahvusvaheline reisirongiliiklus läbi Mõisaküla lõppes 1992. aasta kevadel, mille tulemusel sai Mõisakülast tupikjaam.
2001. aasta alguses suleti Mõisaküla vagunidepoo, kuni sama ajani liikusid Mõisakülla ka kaubarongid. Reisiliiklus oli sel liinil lõppenud juba 1996. aasta alguses (vt Tallinna–Mõisaküla rongiliin). Sulgemise ettekäändeks oli toodud väga väike reisijate arv.
2007. aastal otsustati Pärnu–Mõisaküla raudteelõik Eesti avalike raudteede hulgast välja arvata, mis tähendas ühtlasi raudtee demonteerimist. 
2008. aasta alguses alustati raudtee demonteerimist, millega jõuti lõpule sama aasta keskpaigaks.
Raudtee kadumine on tänaseks jätnud kohaliku piirkonna (eeskätt Mõisaküla) arengule tugeva jälje, mis väljendub eelkõige Eesti väikseima linna rahvaarvu pidevas vähenemises.

Kitsarööpmeline raudtee
Mõisaküla raudteejaam tekkis seoses Valga–Ruhja–Pärnu raudtee rajamisega Venemaa keisririigi Liivimaa kubermangus 1895. aastal. 
Esimene rong Pärnust Valka, läbi Mõisaküla, väljus 1896. aasta 5. oktoobril. Samal ajal Valga–Ruhja–Pärnu raudteega ehitati ka Laatre–Viljandi raudtee, tänu millele sai Mõisakülast oluline sõlmjaam. Esimene jaam Mõisakülast Viljandi suunal oli Laatre raudteejaam.

Sõlmjaam Laatre küla juures ehk Mõisaküla raudteejaam ehitati parun von Stackelbergi kingitud soisele maale mis täideti pinnasega. Aastal 1900 valmisid töökojad ja raudteejaama ümber tekkinud asula nimetati Laatre mõisa (Moiseküll) järgi Mõisakülaks.
 
Raudteest jäi pärast Eesti iseseisvumist 1918. aastal Eesti Vabariigi territooriumile Pärnu–Mõisaküla–Viljandi raudteelõik.

Kitsarööpmelise raudtee ajastu lõppes 15. mail 1975, kui Mõisakülast lahkus viimane kitsarööpmeline kaubarong.

Laiarööpmeline raudtee
Uuesti jõudis raudtee Mõisakülla suvel 1981, kui avati Tallinna–Riia rongiliin, siis oli tegu juba laiarööpmelise raudteega. Üheaegselt saabusid 17. juulil 1981 Mõisaküla raudteejaama ehitud reisirongid D1-616 Tallinnast ja uhiuus DR1A-189 Riiast. 

Jaamas asus lisaks peateele kolm kõrvalteed, vagunite reservbaas ja haruteed vagunidepoosse.

Läbi Mõisaküla Tallinnast Riiga kulgenud raudtee oli pikkuselt üle 140 km lühem kui praegune läbi Valga. 
Viimane reisirong sõitis Tallinnast Riiga läbi Mõisaküla 20. veebruaril 1992.

1995. aastaks kujundati Tallinna–Mõisaküla raudteeliinist üks kõige kahjumlikumaid liine. Kunstlikule "sõitjate vähesusele" aitas kaasa ka suhteliselt ebamugav sõiduplaan, mille järgi oli näiteks 1995. aastal Mõisaküla–Tallinna liinil käigus vaid üks reisirong päevas, kusjuures rong väljus Mõisakülast juba kell 04.48 . Pistelised kontrollid tõestasid ka, et valdav osa sõitjaid ei ostnud piletit. Põhjuseks haruharv kontrolöride külastus rongides ning puudulik piletimüügikorraldus. Viimane regulaarne reisirong saabus Mõisakülla 31. jaanuaril 1996 kell 21.06. Kaubarongid sõitsid Pärnu–Mõisaküla vahet veel kuni 2001. aastani. 1996. aasta novembris kerkis meedias esile idee taasavada Edelaraudtee poolt Tallinna—Mõisaküla—Riia liin, kuid mõtteks see jäigi. Kuni 2001. aastani tegutses Mõisaküla Vagunidepoo, mis paratamatult sõltus ja vajas raudteed. Pärast vagunidepoo sulgemist 1. juunil 2001 oli raudteeliini saatus otsustatud. Mõisaküla viimane jaamaülem oli Leida Dancis. 

Mõisakülas asunud haru- ja jaamateede demonteerimine algas 2005. aastal. Lõplikult võeti Pärnu ja Mõisaküla vaheline raudteelõik üles 2008. aasta kevadel.

Kunagise raudtee olemasolu meenutamiseks kinkis 2008. aasta algul Edelaraudtee Mõisakülale vana reisivaguni, mis jäi alles koos perroonide ja mõnesajameetrise raudteelõiguga endises jaamas.

Mõisakülale eelnes Pärnu poolt tulles Tihemetsa raudteepeatus ja järgnes - juba Läti Vabariigis - Ipiku (läti keeles Ipiķi; eesti keeles ka Ööbiku) peatus. Liinil Riia–Ipiku sõitis rong kuni 1997. aastani.

Jaamahoone
Mõisakülas on asunud kokku kolm jaamahoonet. Esimene jaamahoone valmis oktoobris 1895. Vaksalihoone ehitati suure sõlmjaama vajaduste rahuldamiseks ühtse tüüpprojekti järgi sarnaselt Ruhja ja Paidega. Aegade jooksul hoonet pikendati ja sinna rajati ka noobel restoran. Jaamahoone hävitasid II maailmasõjas taganenud sakslased 1944. aastal. Selle asemele ehitati puidust ühekorruseline paviljonitüüpi hoone, mis 1980. aastatel lammutati. 
Endise raudtee lääneküljel asub tänaseni askeetlik kivist viilkatusega puitehitis, mis algselt tegutses puutöökojana, kuid olude sunnil toimis Mõisaküla viimase jaamahoonena kuni raudtee sulgemiseni.

Pildid

Vaata ka
 Laatre–Viljandi raudtee
 Valga–Ruhja–Pärnu raudtee
 Pärnu–Mõisaküla–Viljandi raudtee
 Mõisaküla Raudteetehas
 Eesti raudteetransport

Viited

Välislingid
Postimees "Valitsuse kohtuotsus viidi täide õhtupimedas Mõisakülas, Andestust ei ole, Rong hilineb, Ametimehed ei taha matustel osaleda, Puhkpilliorkestrit pole vaja, Rongi juhib vedurijuht, Mängus on kõik" 3. veebruar 1996
EPL "Mõisaküla tahab elada" 7. aprill 1997
EPL "Mõisaküla: viimane sõit raudteed pidi Pärnusse" 16. juuli 2007
ERR "Mõisaküla uudne turismiidee sai riigilt obaduse" 6. oktoober 2007
Sakala "Vaikus raudtee ääres" 6. november 2007
Õhtuleht "Neljapäeval sõitis rong viimast korda Pärnust Mõisakülla" 18. jaanuar 2008
Sakala "Mõisaküla sai endiste aegade meenutuseks vaguni" 23. jaanuar 2008
Sakala "Kingitusest saab vaatamisväärsus" 24. jaanuar 2008
Pärnu Postimees "Koos Pärnu–Mõisaküla raudteega hääbub elu ja sureb linn" 8. november 2008
Sakala "Raudtee sünnitas tühjale platsile kiiresti kasvama hakanud eduka linna" 17. oktoober 2009
24tundi.ee "Mõisaküla elab endiselt raudtee lummuses" 29. jaanuar 2009
Mõisaküla jaam | Histrodamus.ee
Infot jaama kohta; fotod (vene keeles)

Eesti raudteejaamad
Mõisaküla
Valga–Ruhja–Pärnu raudtee
Tallinna–Pärnu–Riia raudtee