Akavai keel

Akavai keel (Acahuayo, Acewaio, Akawai, Ingariko) on kariibi keelkonda kuuluv keel. 

Kariibi keelkonda kuuluvad keeled on omavahel tihedalt seotud, kuna naaberkeeled mõjutasid üksteist. Enamus keeli on tänapäevani eksisteerivad, kuid tihtipeale ulatub kõnelejate arv mõnesaja kõnelejani. Ainuke keel, mille kõnelejaid on üle mitme tuhande, on makuši keel ligi 30 000 kõnelejaga. Akavai keele staatus on 6b ehk ohustatud.

Geograafiline jaotus 
Akavai keelt kõneldakse peamiselt Guyanas, vähemal määral ka Brasiilias ja Venezuelas. Akavai keele kõnelejaid on maailmas umbes 5400. 4500 nendest räägivad seda Guyanas.

Keele struktuur 
Akavai on aglutinatiivne keel, millel on keerukas verbimorfoloogia. Sõnade järjekord lauses on peamiselt SOV ehk alus – sihitis – öeldis. 
Akavai keeles on 7 täishäälikut: a, e, i, ï, o, ü, u. 
Diftonge on 4: ai, au, ei ,oi.
Konsonante on 20: b, ch, d, g, j, k, kw, m, n, ñ, ng, p, r, s, sh, t, w, y, z, zh. 
Ülakoma kasutatakse pausi väljendamiseks. Akavai keeles kasutatakse ladina tähestikku.

Arvsõnad 
1 – teginnö
2 – aza´rö
3 – ozorau
4 – azagoro'ne
Akavai keeles ei ole palju arvsõnu. Et lugeda suuremaid arve kui 4, kasutab enamik kõnelejaid hispaania keelt.

Keelenäited 
Juweyu morok – punane kala
i'kïrïng pero – must koer

Huvitavat 
Kuna akavai keeles on hästi vähe numbreid, tuleb suuremate numbrite jaoks kasutada sõnu nagu "käsi", "jalg", "sõrmed" ja "varbad" . Need sõnad tuleb ühendada numbritega 1–4. Näiteks arv 12 on akavai keeles "aza'rö emiya bona aza'rö pïda", mis sõna otseses mõttes tähendab "kaks kätt ja kaks jalga". Loogika seisneb selles, et käte hulka on arvestatud ka sõrmed, aga jalgade hulka varbaid ei arvestata.

Viited

Kariibi keeled