Tapa rajoon

Tapa rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1962.

Külanõukogud
Aegviidu külanõukogu (1945–1962)
Albu külanõukogu (1954–1962)
Ambla külanõukogu (1945–1962)
Aravete külanõukogu (1945–1962)
Arbavere külanõukogu (1945–1954)
Aru külanõukogu (1945–1954)
Jäneda külanõukogu (1945–1962)
Järva-Madise külanõukogu (1945–1954)
Kadrina külanõukogu (1954–1962)
Kruusimäe-Kadapiku külanõukogu (1945–1954)
Lehtse külanõukogu (1945–1962)
Neeruti külanõukogu (1945–1954)
Pakito-Sorgi külanõukogu (1945–1954)
Peedu külanõukogu (1945–1954)
Põima külanõukogu (1954–1960)
Roosna külanõukogu (1945–1954)
Saksi külanõukogu (1945–1962)
Tapa külanõukogu (1945–1954)
Udriku-Tuha külanõukogu (1945–1954)
Vohnja külanõukogu (1945–1962)

Ajalugu
Tapa rajoon moodustati 1950. aastal seoses maakondade likvideerimisega Virumaa ja Järvamaa 6 valla 17 külanõukogust. Rajoonikeskuseks oli Tapa linn.

Aastatel 1952-1953 kuulus Tapa rajoon Tallinna oblasti koosseisu.

1. aprillil 1962. aastal liideti Tapa rajoon tervikuna Paide rajooniga, kuid juba 21. detsembril 1962 viidi Kadrina, Saksi ja Vohnja külanõukogu üle Rakvere rajooni ning Aegviidu alev ja Aegviidu külanõukogu Harju rajooni koosseisu. 1964. aastal viidi Paide rajoonist Rakvere rajooni üle ka Tapa linn.

EKP Tapa Rajoonikomitee ja Tapa Rajooni TSN häälekandja (ajaleht), mis ilmus aastail 1951–1962, oli Edasi Kommunismile.

Kirjandus
Liivi Uuet. "Eesti haldusjaotus 20. sajandil. Teatmik". Tallinn, 2002. ISBN 9985-78-385-9

Eesti NSV rajoonid
Lääne-Viru maakonna ajalugu