Haljala kihelkond

Haljala kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Haljall, lühend Hlj) oli kihelkond Eestimaa kubermangu Rakvere ja Viru kreisis ning Virumaal.

Kihelkonna pindala oli 520 km².

Piirkonna ajalugu 
Haljala kirikukihelkond asutati 13. sajandi algul Repeli muinaskihelkonna põhja- ja idaosade baasil. Esimest korda on kihelkonda mainitud 1241. aastal, mil Taani hindamisraamat loetleb 35 Haljala kihelkonna küla, teiste seas Haljala (Halelae).

16. sajandi lõpul oli Haljala lühikest aega ühendatud Viru-Jaagupi ja 17. sajandi esimesel veerandil Kadrina kihelkonnaga.

Kihelkonnakirik oli Haljala Püha Mauritiuse kirik, kihelkonnas oli ka neli abikirikut: Toolse, Käsmu, Pihlaspää ja Vainopää. Toolse kabel hävis 17. sajandi lõpul. Pihlaspääle oli kabel ehitatud 1673. aastal, kuid pärast oli lagunenud. Hävinud Pihlaspää kabeli asemele ehitas Sagadi mõisnik Eduard von Fock Eskusse aastal 1845 kivist kiriku.

1687. aastal asutatud Haljala kool on kogu Virumaa vanim.

Haljala kihelkonna mõisad 
Kihelkonnas paiknes 22 mõisat – 1 kirikumõis, 16 rüütlimõisast peamõisat koos 4 kõrvalmõisaga ning 1 poolmõis. Lisaks veel 11 karjamõisat.

Haljala kihelkonna vallad

Kihelkonna alad tänapäeval 
Kihelkonna alad jäävad tänapäeval tervikuna Lääne-Viru maakonna koosseisu. Kihelkonna kesk- ja lõunapoolsed osad umbes 45% ulatuses moodustavad Haljala valla. Põhjapoolsed osad vastu Soome lahte moodustavad Vihula valla idapoolse osa. Väike kagupoolne ala kuulub Viru-Nigula valda ning väike lõunapoolne ala Rakvere valda. Väike idapoolne tükike kihelkonnast kuulub Sõmeru valla lääneserva. Pikk kihelkonna läänesopp kuulub Kadrina valda.

Viited

Kirjandus 
 
 
 Helmi Aspel. Ajalooline traditsioon Haljala kihelkonnast 1931. aasta suvel. Eesti Kirjandusmuuseum. 2004

Välislingid 
Maakond: Viru, Kihelkond: Haljala, Eesti ala mõisate register

 
Virumaa kihelkonnad