Eesti Evangeelne Luterlik Kirik

Eesti Evangeelne Luterlik Kirik (lühend EELK) on Eestis ja väliseestlaste seas tegutsev luterlik kirik. EELK-l on Eestis 12 praostkonda, 167 kogudust, 214 vaimulikku ja alates 2010. aastast lisaks eraldi Välis-Eesti piiskopkond.

EELK-d juhib peapiiskop Urmas Viilma, kes pühitseti ametisse 2. veebruaril 2015. EELK kirikuvalitsuse ehk konsistooriumi moodustavad peapiiskop, piiskop, kantsler ja kuni neli assessorit. EELK kõrgeim seadusandlik organ on EELK Kirikukogu, kuhu kuulub 65 vaimulikku ja ilmikliiget. Kirikukogu valitakse neljaks aastaks ja selle kutsub kokku peapiiskop vähemalt kaks korda aastas.

EELK kirikupead

1949–1967 peapiiskop Jaan Kiivit seenior
1967–1977 peapiiskop Alfred Tooming
1978–1986 peapiiskop Edgar Hark
1987–1994 peapiiskop Kuno Pajula
1994–2005 peapiiskop Jaan Kiivit juunior
2005–2014 peapiiskop Andres Põder
2015– peapiiskop Urmas Viilma

EELK kirikupea kohusetäitjad 
1944 sügisel Anton Eilart kt.
1944–1949 August Pähn 
1949–1949 Jaan Kiivit seenior 
1986–1987 Eerik Hiisjärv 
2014–2015 piiskop Einar Soone

EELK piiskopid
1992– piiskop Einar Soone
2015–  piiskop Joel Luhamets
2015–  piiskop Tiit Salumäe

EELK konsistoorium 

EELK Konsistooriumi valitavad liikmed (kantsler ja assessorid) valib EELK Kirikukogu peapiiskopi ettepanekul:
Urmas Viilma – peapiiskop
Joel Luhamets – piiskop
Tiit Salumäe – piiskop
Andrus Mõttus – kantsler
Katrin-Helena Melder – assessor
Kadri Eliisabet Põder – assessor
Ove Sander – assessor
Marko Tiitus – assessor

EELK praostkonnad
EELK-l on 12 praostkonda:
Ida-Harju praostkond
Järva praostkond
Lääne praostkond
Lääne-Harju praostkond
Pärnu praostkond
Saarte praostkond
Tallinna praostkond
Tartu praostkond
Valga praostkond
Viljandi praostkond
Viru praostkond
Võru praostkond

EELK Välis-Eesti piiskopkond 

Kanada praostkond
Rootsi praostkond
USA Chicago praostkond
USA Esimene praostkond

EELK kogudused 

Eestis on 167 EELK kogudust, mis on jaotatud 12 praostkonda. Kokku arvatakse luterliku kirikuga seotud olevat umbes 170 000 inimest.

Endised EELK kogudused
EELK Tallinna Kopli kogudus
EELK Tallinna Pauluse kogudus, mis kasutas Rootsi-Mihkli kirikut ja Tallinna Püha Vaimu kirikut. Oma kiriku, Tallinna Pauluse kiriku ehitamist ei lõpetatud
EELK Oudova kogudus, mis kasutas Oudova Nelipühi kirikut
EELK Õhtukogudus Emmaus

EELK kogudused ja kirikud välismaal
Peterburi Jaani kirik, Peterburi Jaani kogudus
Toronto Vana-Andrese kirik
Toronto Peetri kirik

EELK asutused
SA EELK Usuteaduse Instituut
SA Ajaleht Eesti Kirik
SA EELK Tallinna Diakooniahaigla
SA EELK Misjonikeskus
MTÜ EELK Laste- ja Noorsootöö Ühendus
MTÜ EELK Kirikumuusika Liit
MTÜ EELK Viru Praostkonna Ontika Koolituskeskus 
MTÜ Eesti Kristlik Raudteelaste Ühing
SA EELK Laagrikeskus "Talu"
OÜ Kiriku Varahaldus
SA Johanniitide Abi Eestis
EELK Kirikupäeva ja Laulupeo Sihtasutus

Ajalugu

28. aprillil 1949 saatis EELK esimene peapiiskop Jaan Kiivit kogudustele ringkirja, kus oli öeldud: "Koos kapitalismiga on määratud kadumisele kodanlik moraal, mida iseloomustab halastamatu saagiahnus, ekspluateerimine ja silmakirjalisus, kujuneb uus nõukogude moraal, mida iseloomustab otsekohesus, kaasinimeste eest hoolitsemine ja sotsialistlik suhtumine töösse. Toimimise aluseks ei tohi olla enam usaldamatus, vaid peab olema usaldus. Usklikkudele on selge, et kommunismis esinevad suured võimalused rakendada enneolematus ulatuses algristikoguduse evangeeliumi ja Jeesus Kristuse poolt taotletud usaldust ja leplikku andumust".

Luterliku Maailmaliidu asutajaliige alates 1947. aastast Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik (lühend E.E.L.K.) suutis takistada Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku vastuvõtmist maailmaliitu kuni 1963. aastani. 1957. aastal kirjutas Stockholms-Tidningen Eestlastele: "On vastuvaidlematu fakt, et Eesti kiriku ainukene seaduslik riigipea on auväärne piiskop Johan Kõpp, valitud E. V. seadusliku kiriku põhimääruse järele. Tema isiklikult astus maailmaliidu asutamisel Lundis Eesti kirikuga selle liikmeks ja tema jurisdiktsiooni Eesti kiriku üle tunnustati selle aktiga. Sellel taustal tundub imelikuna, et Maailmaliit on pidanud vajalikuks üle seadusliku kirikupea pidada kontakti isikutega, kes ilmselt ebaseaduslikult tahavad esindada paljukannatanud Eesti kirikut kommunistliku okupatsioonivõimu poolt ametisse seatuna. ... Millal on aga kommunistide marionettkirikupead, näit. Kiivit või Turss, julgenud selliselt vabaduse eest välja astuda? Nad ei saa, sest nad ei esinda tegelikkuses oma kirikut ega rahvast, vaid silti nende tühjade toolide kohal: "URSS", oma kommunistlikku peremeest."

"Et nimetatud saabumata jäid, selles on tõenäoliselt määrav olnud orjastatud rahvaste vabaduses tegutsevate kirikute energiline vastuseis, mille eriti mõjuvaks väljenduseks olid kahtlemata õp. Veemi seletused ja ülekuulamine USA Senati uurimiskomisjoni ees."

1974. aastal üritas EELK endale allutada Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirikut tingimusel, et see ei tähistaks iseseisvuspäeva ega küüditamise aastapäeva . See ei läinud siis korda pagulaseestlaste vastuseisu tõttu ja õnnestus alles 2010. aastal.

1975. aastal kohtusid mõlema kiriku esindajad Kirikute Maailmanõukogu täiskogu koosolekul Nairobis. Konrad Veem on seda kirjeldanud järgmiselt:

"Tõstan üles Nõukogude Liidu vägivalda kallaletungiga neutraalsele Eesti Vabariigile, millele on järgnenud sõjaväeline okupatsioon ja anneksioon. Mitmed rahvusvahelised paktid on jõhkral kombel rikutud. Eesti rahvast on saamas vähemusrahvus oma kodumaal slaavi rahvaste elama asumise tõttu Eesti pinnale. Kui Moskva patriarhaadi esindajad sellele tõttavad vastama eitades toime pandavat vägivalda ja õigustades Nõukogude Liidu rahupoliitikat, annab see võimalusi uuteks repliikideks, nüüd juba vaimuliku sisuga. ...

Suur on imestus, kui kolmanda päeva (istungi) arutluse algul antakse sõna assessor Hargile. Tema esitab vastulause mu sõnavõttudele vene keeles rahulikul ja soliidsel viisil, mida tõlgitakse simultaanselt viide keelde"

1989. aastal iseloomustas Toomas Paul kiriku eksisteerimise tingimusi järgmiselt: "... lubatud on teatavate religioossete vajaduste rahuldamine muust maailmast eraldatud hoonetes, kusjuures nood "vajadused" on ebaloomulikud."

EELK vaimuliku ameti astmed
piiskop, 
preester (õpetaja)  
diakon

EELK autasud ja muud tunnustusavaldused
EELK annab välja mitmesuguseid autasusid ja muid tunnustusavaldusi. EELK tunnustustega seonduv on kirjas EELK kirikuseadustikus. Tunnustusavaldused:
aumärgid:
 EELK kuldrist
 EELK teeneterist
 EELK teeneteristi tunnustusmärk 
tunnustuskirjad:
elutöö preemia
aukiri
tänukiri.

EELK aunimetus on titulaarpraost.

Vaata ka
 Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik
 Evangeelne luterlik kirik Eestis (ajalugu)
 Eesti Luterlik Rahuühendus
 Kristliku Noorsootöö Sekretariaat
 Eesti Kirik

Viited

Kirjandus 
Masendavad teated Kodu-Eestist: Jumalasõna jagab MVD. Võitleja, juuli 1952, nr 1, lk 1.
Nõukogude kirikud Luterlikku Maailmaliitu. Välis-Eesti, 17. august 1963, nr 26, lk 1.
"Ärge märkige küüditamisi ja Vabaduspäeva". Eesti Päevaleht, 26. jaanuar 1974, nr 7, lk 1 ja 11.

Välislingid
Koduleht

Artiklid, intervjuud
 JUHTKIRI | Riigikiriku roll EELK langust ei peata EPL, 23.08.2021
 Eero Epner, Holger Roonemaa, Oliver Kund. Kuidas peapiiskop ehitas kirikust Eesti võimsaima lobivõrgustiku. Eesti Päevaleht, 23. aug 2021

Eesti usulised ühendused