Agatha Christie

Agatha Mary Clarissa Christie (neiupõlvenimi Miller; 15. september 1890 Torquay, Inglismaa – 12. jaanuar 1976 Wallingford, Inglismaa) oli inglise kirjanik, kelle kriminaalromaanid kuuluvad maailma kirjandusklassikasse.

Christiet peetakse üheks tähtsamaks ja innovaatilisemaks kirjanikuks kriminaalromaani žanris. Tema teoste kaks kuulsamat detektiivi on Hercule Poirot ja miss Marple. 

1930. aastal asutas ta Londonis koos Freeman Wills Croftsi, Dorothy Sayersi, Anthony Berkeley Coxi ja teiste Briti kriminaalkirjanikega ühenduse Detection Club.

Elulugu 
Agatha Miller sündis Inglismaal Frederick ja Clara Milleri kolmanda lapsena. Kodus õpetas teda algul ema. Kuigi ema uskus, et lapsi ei tohiks lugema õpetada enne, kui nad kaheksa-aastaseks saavad, õppis Agatha ise nelja-aastaselt lugema. Isa õpetas talle matemaatikat. Prantsuse keele õpetamiseks palgati hoidjaneiu, kes ei osanud ühtki keelt peale prantsuse keele. Agatha võttis klaveritunde, mis talle meeldisid, ja tantsutunde, mis talle ei meeldinud. Hiljem täiendas ta end Prantsusmaal.

1914. aastal abiellus Agatha sõjaväelendur Archibald Christiega. Esimese maailmasõja ajal oli ta Punase Risti meditsiiniõde. 1928. aastal abielu lahutati. Külastades 1930. aastal teist korda Bagdadit, tutvus naine arheoloog Max Mallowaniga. Agatha Christie ja Max olid abielus 46 aastat. Kirjanik suri 12. jaanuaril 1976 Wallingfordis.

Looming 

Tema esikromaan oli 1916. aastal ilmunud "Saladuslik juhtum Stylesis". 1920. aastal avaldas Ameerika Ühendriikides raamatu kirjastaja John Lane ning 1921. aastal Suurbritannias sama kirjastaja kaasasutatud The Bodley Head. Pärast seda kirjutas Christie veel 77 kriminaalromaani, ligi 100 lühijuttu ja 20 näidendit.

Pseudonüümi Mary Westmacott all kirjutas ta ka kuus armastusromaani, kuid need ei pälvinud erilist tähelepanu. 

Tema kuulsaim näidend on "Hiirelõks", mida Londoni West Endi teatris on mängitud alates 1952. aastast tänapäevani rohkem kui 24 000 korda. See on ühe näidendi samas teatris esitamise kordade arvu maailmarekord.

Guinnessi rekordite raamatu järgi on Christie romaanikirjanik, kelle teoseid on maailmas enim müüdud, ja koos William Shakespeare'iga kirjanik, kelle teoseid on maailmas enim müüdud. Tema teoseid on müüdud umbes 4 miljardit eksemplari. Index Translationumi järgi on Christie maailma enim tõlgitud kirjanik: tema teoseid on tõlgitud vähemalt 103 keelde. Üksnes Walt Disney Productionsi filme on tõlgitud enamatesse keeltesse.

2006. aastal müüdi Eestis tema teost "Miss Marple. Kogutud lühijutud" (kirjastus Varrak) 5712 eksemplari, mis andis Eesti selle aasta ilukirjanduse menukite loendis 5. koha. Varraku ilukirjandusteoseist oli ta esimene.

Kriminaalromaane 

1990. aastal avaldatud edetabelist "The Top 100 Crime Novels of All Time" (UK Crime Writers Association) ja viis aastat hiljem ilmunud "The Top 100 Mystery Novels of All Time Selected" (Mystery Writers of America) võib leida järgmised Agatha Christie teosed :
 "Roger Ackroydi mõrvamine" (The Murder of Roger Ackroyd, 1926). 5. koht Briti ja 12. koht Ameerika edetabelis.
 "Kümme väikest neegrit" (Ten Little Niggers, 1939). 10. koht Ameerika ja 19. Briti edetabelis.
 "Süüdistuse tunnistaja" (Witness for the Prosecution, 1925) kogumikust "Surmahagijas" ("The Hound of Death", 1933). 19. koht Ameerika edetabelis.
 "Mõrv Idaekspressis" (Murder on the Orient Express, 1934). 41. koht Ameerika edetabelis.
 "Surm lõpetab kõik" (Death Comes as the End, 1944). 83. koht Briti edetabelis

Lisaks neile teostele tõstavad Guardian ja Amazon.co.uk  oma edetabelites esile veel: 
 "Hädaoht End House'is" (Peril at End House, 1932)
 "ABC mõrvad" (The ABC Murders, 1936)
 "Surm Niilusel" (Death on the Nile, 1937)
 "Viis väikest põrsast" (Five Little Pigs, 1942)
 "Vildakas maja" (Crooked House, 1949)
 "Teatame mõrvast" (A Murder is Announced, 1950)
 "Lõputu öö" (Endless Night, 1967)
 "Nemesis" (Nemesis, 1971)
 "Eesriie" (Curtain: Poirot's Last Case, 1975)

Tunnustus 
 1955 Grand Master Award – elutöö preemia (Edgar Allan Poe auhind) 
 1956 sai temast Briti impeeriumi ordu komandör (Commander of the Order of the British Empire). 
 1971 lisandus tiitel Dame (Order of Dame Commander of the British Empire). 
 1972 Grand Master – elutöö preemia (Rootsi kriminaalkirjanduse auhind)

Viited

Kirjandus 
 Agatha Christie, "Minu elu lugu" (autobiograafia). Inglise keelest tõlkinud Laine Hone; toimetanud ja luuletused tõlkinud Helve Võsamäe. Sinisukk, Tallinn 1996, 600 lk (raamatu lõpus on Agatha Christie teoste nimekiri) (Raamatukoi)
 Andrew Norman, "Agatha Christie. Lõpetatud portree". Inglise keelest tõlkinud Mariliin Vassenin. Eesti Päevaleht, Tallinn 2007, 223 lk (Raamatukoi)

Välislingid 

Inglise kirjanikud
Suurbritannia kriminaalkirjanikud
Sündinud 1890
Surnud 1976