1867

1867. aasta (MDCCCLXVII) oli 19. sajandi 67. aasta.

Sündmused Eestis 
Eriti karm kevad: lumetuisku esineb Tallinna ja Rakvere ümbruses veel 15. mail. 
9. mai (vkj 27. aprill) – Hans Erdell ostis päriseks Roobe mõisa, saades esimeseks eesti talupojast rüütlimõisa omanikuks.
 13. juuni (vkj 1. juuni) – Venemaa keiser kinnitas keeleedikti, mille kohaselt kõikides Baltimaade riigiasutustes tuli (asjaajamiskeeleks) kehtestada vene keel. Edikti elluviimise alustamisega ei kiirustatud.
 27. juuli (vkj . juuli) – Otto von Bismarck saabus seoses vene küsimustega, et külastada Tallinna ja Raikküla. 
 29. detsember (vkj 17. detsember) – Tallinna Jaani kiriku, esimese Tallinna eesti kirikuks ehitatud kiriku sisseõnnistamine.
 29. detsember (vkj 17. detsember) – Tallinnas asutati näljahädaliste abistamiseks Hädaabi Keskkomitee.

 Taastati uuesti Iisaku kihelkond Jõhvi ja Alutaguse kihelkonna jagunemisega.
Baltimaades tehti talupoegadele kohustuslikuks kindlustada hoone tule vastu. Ühtlasi hakati tulekahjudega toime tulemiseks valdades asutama vastastikuse abistamise seltse. 
Pariisi maailmanäituselt tuli Eestisse kaks kuldauraha: Sindi kalevivabriku toodangu eest ja Tori hobusekasvanduse täkk Vapsikase eest.
Ilmus Lydia Koidula "Emajõe ööbik".
Tartus lõppes 1812. aastast kehtestatud avaliku teatritegevuse keeld.
Karmi kevade tõttu oli suur viljaikaldus kogu Eestis.
Eestis loendati 304 lubjaahju.

Sündmused maailmas 

 1. jaanuar – avati John A. Roeblingi projekteeritud Cincinnati-Covingtoni sild üle Ohio jõe.
 3. veebruar – šogun Tokugawa Yoshinobu loobus troonist ja varalahkunud keiser Kōmei pojast prints Mutsuhitost sai Kyotos lühikese tseremooniaga 122. Jaapani keiser Meiji, lõpetades Tokugawa hilise šogunaadi.
 13. veebruar – Brüsselis algas Senne jõe kinniajamine.
 15. veebruar – Viinis esietendus Johann Strauss II teos "An der schönen, blauen Donau" ("Ilusal sinisel Doonaul").
 28. veebruar – Ameerika Ühendriigid katkestasid 117 aastaks suhted Püha Aujärjega, keelati maksuraha kasutamine diplomaatiliste saadikute lähetamiseks Vatikani.
 1. märts – Nebraskast sai 37. osariik Ameerika Ühendriikides.
 30. märts – Venemaa müüs Ameerika Ühendriikidele oma koloonia Alaska.
 1. aprill – algas Pariisi maailmanäitus – Exposition Universelle de 1867.
 7. mai – Alfred Nobel patenteeris Ühendkuningriigis dünamiidi.
 11. mai – sõlmiti Londoni rahuleping.
 29. mai – ratifitseeriti Austria-Ungari kompromiss, mis lõi Austria-Ungari kaksikmonarhia, taastades Ungari kuningriigi suveräänsuse, eraldades eristaatusega selle Austria keisririigist.
 8. juuni – Budas krooniti keiser Franz Joseph I Ungari kuningaks.
 1. juuli – Kanada sai Briti Põhja-Ameerika Aktiga dominiooni õigused.
 14. juuli – lõhkeainetootja Alfred Nobel demonstreeris esimest korda oma värsket leiutist dünamiiti.
 27. oktoober – Giuseppe Garibaldi väed marssisid Itaalia ühinemise käigus Rooma.
 14. september – ilmus Karl Marxi teose "Das Kapital" ("Kapital") esimene köide.
 2. november – ilmus naisteajakirja Harper's Bazaar esiknumber.
 3. november – lõppes Pariisi maailmanäitus.
 9. november – Jaapani viimane šogun Tokugawa Yoshinobu esitas keiser Meijile tagasiastumisavalduse.

Sündinud 
 29. jaanuar – Vicente Blasco Ibáñez, hispaania kirjanik
 3. veebruar – Tõnis Vilbing ("Filip"), riigivanema teener 
 2. aprill – Kaarlo Julius Kalpa, soome vaimulik
 4. juuni – Carl Gustaf Emil Mannerheim, Soome sõjaväelane ja riigimees
 19. juuni – Gustav Boesberg, eesti raskejõustiklane
 18. juuli – Margaret Brown, ameerika seltskonnadaam
 29. juuli – Berthold Oppenheim, rabi
 13. september – Hans Lohk, Eesti diplomaat
 7. november – Marie Curie, Poola/Prantsuse füüsik ja keemik
 19. november – Juhan Mei, eesti merendustegelane ja hüdrograaf
 1. detsember – Ignacy Mościcki, Poola president
 5. detsember – Józef Piłsudski, Poola sõjaväelane ja riigitegelane

Surnud 
19. juuni – Maximilian, Mehhiko keiser
28. juuni – Friedrich Günther, Schwarzburg-Rudolstadti vürst
25. august – Michael Faraday, inglise füüsik ja keemik
31. august – Charles Baudelaire, prantsuse luuletaja
23. oktoober – Franz Bopp, Saksa keeleteadlane

Viited 

 1867