Kimberliit

Kimberliit on ultraaluselise koostisega soonkivim.

Kimberliit võib olla sinakas, rohekas või must. Porsumise, näiteks limoniidistumise tõttu võib pind olla kollakas või pruun. Struktuurilt on kimberliit jämedateraline ja porfüüriline, sageli esineb ksenoliite. Levinuimad fenokristalle moodustavad mineraalid on oliviin, enstatiit, diopsiid, flogopiit, rombiline pürokseen ja ilmeniit serpentiinistunud oliviinist, flogopiidist, perovskiidist jne koosnevas põhimassis. Aktsessoorseteks mineraalideks on sageli kaltsiit, ilmeniit, kromiit ja mõnikord ka teemant. Just viimane ongi kimberliidi tuntuse põhjuseks, sest kimberliit on põhiline loodusliku teemandi allikas. Peale kimberliidi võib teemante leiduda ka lamproiidis.

Peale selle, et kimberliit on teemandisisalduse tõttu majanduslikult tähtis, on ta oluline ka geoloogidele, sest pakub vahetut infot vahevöö ülemise osa koostise kohta.

Kimberliit esineb enamasti vertikaalsete või järsu kaldega soontes, mida nimetatakse diatreemideks. Diatreemide aines, sealhulgas teemandid, pärinevad vahevöö ülaosast. Diatreemide läbimõõt on enamasti alla 100 meetri, nad on ristlõikes ümarad või ovaalsed. Mõnikord lõikavad ja ühendavad diatreeme peened daikid, mis võivad samuti koosneda kimberliidist. 

Kimberliidi nimi tuleb Lõuna-Aafrikast Kimberley teemandikaevanduse järgi.

Olgugi et kimberliidis esineb tihti teemante, on nende kontsentratsioon siiski suhteliselt väike. Kimberley kaevandusest kaevandatud 24 miljonist tonnist kimberliidist saadi 3 tonni teemante, see teeb suhteks üks kaheksale miljonile. 

Kimberliite esineb peale Lõuna-Aafrika ka Siberis, Lääne-Aafrikas, Indias, USA-s, Brasiilias, Kanadas ja mujal.

Üks rikkalikumaid kimberliidikaevandusi 20. sajandi teisel poolel oli Sahhas asuv Mir.

Tardkivimid
Vulkaanilised kivimid