Kaitseliidu Narva malev

Kaitseliidu Narva malev oli Kaitseliidu malev enne Kaitseliidu laialisaatmist 1940. aastal.

Aastatel 1926–1938 oli maleva pealikuks Jaan Lepp. 1936. aastast oli Ernst Soomuste pealiku ajutine kohusetäitja ning 1939–1940 pealik.

Ajalugu
13. novembril 1918. aastal peeti Narvas eesti ohvitseride koosolek, millest võtsid osa umbes 15 isikut sh Heinrich Laretei, Robert Tuisk,  Richard Övel, Richard Taalder, Karl Rostfeldt, Richard Ulm, R. Õiglane, August Pahla, Heinrich Tarto, Voldemar Palitser, Jaan Treufeldt jt. Koosolekul selgitati poliitilist momenti ja otsustati asuda enda organiseerimisele, astudes asutatavasse Virumaa ja Narva Linna Kaitseliidu Narva osakonda ja avada vastuvõtmise büroo Viru tänaval nr. 6.

13. novembril 1918. aastal määrati Virumaa Kaitseliidu ülemaks ja formeerijaks staabikapten Heinrich Laretei ja 14. novembril avaldas Narva Kaitseliidu ülem üleskutse linna elanikele müürikuulutustel ja kohalikus "Meie Elus":

15. novembril anti Kaitseliidu Narva osakonna ülema poolt välja esimene käskkiri Kaitseliidu Narva osakonnale, millega määrati: Kaitseliidu Narva osakonna ülemaks staabikapten Heinrich Laretei, K/L. Narva osakonna adjutandiks lipnik Robert Tuisk, linna komandandiks Richard Övel, ajutiseks linna miilitsaülemaks Voldemar Palitser, K/L. büroo juhatajaks Richard Ulm.

Kuni 22. novembrini käis registreerimas keskmiselt 15–20 inimest päevas, kokku registreeriti 120 kaitseliitlase ümber. Sakslaste poolt Kreenholmi puuvilla aitadest anti sakslaste poolt 200 jaapani vintpüssi ja piiratud arvul padruneid, ehkki saadud 200 püssist olid paljud kõlbmatud, kuid paar kasti oli tuliuusi. Kaitseliidu korraldamisele asuti ka Narva ümbruse valdades ja Narva-Jõesuus: lipnik Nurk kogus Vaivara vallas umbes 20 meest, nooremleitnant Johannes Remmel Narva-Jõesuus – 18 meest. 21. novembril alustas Narvas polkovnik Aleksander Seiman  „4-da Eesti Rahvaväe polgu" formeerimisele. 22. novembril saabus Narva Vaivara kaitseliitlaste salk – 54 meest alamkapten Nikolai Steinmanniga eesotsas, salk oli ka aluseks 4. jalaväepolgule, moodustades polgu I kompanii. 

22. novembril Kulgu lahingust võtsid osa üksikud Narva kaitseliitlased omal algatusel koos saksa sõduritega. Saksa vägede taandumisel Narvast, lahkusid viimaste saksa väeosadega Narvast ka kaitseliitlased.

Pärast Punaarmee taandumist Nõukogude Venemaale ja kogu Virumaa vabastamist 19. jaanuaril 1919. aastal muudeti Narva ja Narva-Jõesuu kaitseliit iseseisvaks üksuseks ning seda hakkas juhtima, Narva linna komandant kapten Eduard Freudenstein.

Vaata ka
Viru rinne#Kulgu lahing
Narva lahing (1918)
Kaitseliidu Alutaguse malev, Kaitseliidu Narva malevkond

Viited

Välislingid
Kaitseliidu Narva maleva rinnamärk
Kaitseliidu Narva maleva Narva malevkonna rinnamärk
Kaitseliidu Narva maleva Suurtükiväe divisjoni rinnamärk

Kaitseliidu endised malevad