Vostoki järv

Vostoki järv on Antarktisel asuv maa-alune järv, mis on suurim umbes 140 mandrijääalusest järvest. Järv asub Venemaale kuuluva Vostoki polaarjaama all (77°S, 105°O).

Vostoki järv on mageveeline ja (hüper)oligotroofne. Järve vanuseks hinnatakse mitu miljonit aastat .

Järve pindala on 15 690 km² ja maht umbes 5400 km³. Järv on piklik. Selle suurim pikkus on 250 km ja laius 50 km, nii et ta sarnaneb mõõtmete poolest Ontario järvega. Järve kattev jääkiht on 4 km paks, täpsemalt 3600 m põhjas kuni 4250 m lõunas. Samal ajal on järve põhjaosas maapind (ehk jääpind) järve kohal ainult 40 m madalam kui lõunaosas.

Järve keskel paiknev ahelik jagab järve kaheks. Järve sügavus ahelikust põhja pool asuvas nõos on umbes 400 m ja lõunapoolses 800 m, aheliku kohal on sügavus umbes 200 m. 

Vene ja Briti teadlased avastasid järve 1996. aastal, mil järve võimaliku olemasolu kohta oli kogunenud hulgaliselt materjale. Venemaa poolt oli geoloog ja geomorfoloog Andrei Kapitsa, kes tegi oletust järve olemasolust juba 1957. aastal. Hiljem toetas neid väiteid jääd läbiv radar. Aastal 2005 avastati järve keskel saar.

Veetemperatuur on vahetult jää all –3,2 °C. Selle temperatuuriga vesi on vedelas olekus ülalt rõhuva paksu jääkihi tõttu. Sügavamal on järv märksa soojem, vähemalt +10 °C. Kõige tõenäolisemalt saab järv soojust maa-alustest geotermilistest soojusallikatest.

Jääkiht tekitab järves rõhu üle 300 atm. Suure rõhu tõttu on seal vesi hapnikuga üleküllastunud. Vee hapnikusisaldus on seal 50 korda suurem kui harilikus magevees. Hapnik satub järve läbi kilomeetritepaksuse jääkihi.

Jääaluses veekogus valitsevad tingimused võivad sarnaneda tingimustega Maal krüogeenis (850–630 miljonit aastat tagasi), kui Maa pind mitu korda globaalselt jäätus kuni 10 miljoniks aastaks.

Oletatakse, et järve uurimine on kasulik Jupiteri kaaslastel Europal ja Callistol valitsevate tingimuste uurimiseks. Nendel kaaslastel olevates jääalustes veekogudes võib leiduda maaväline elu.

Antarktika järved