Siklased

Siklased (Cerambycidae) on putukate sugukond mardikaliste seltsist. Üldnimetusena nimetatakse selle sugukonna esindajat sikuks.

Siklased torkavad silma eredate värvidega (kuid on ka tumedavärvilisi liike) ning pikkade tundlatega, mis on sageli kehast tunduvalt pikemad. Võrreldes jooksiklastega on siklased kohmakamad, kuna nende jalad on suuremad. Valmikud toituvad õietolmust, puumahlast või ei toitu üldse. Siklaste vastsed on sageli seotud seentega. Seeneniidistik tungib puidu sisemusse ning lagundab seda. Siklaste vastseid nimetatakse tõukudeks. Nad on valkja või kollaka kehaga, lapikud või silindrilised, hästi arenenud eesrindmikuga, millesse pea on osaliselt sissetõmmatud. Vastsete jalad on nõrgalt arenenud – nad roomavad kesk- ja tagarindmiku mõhnade abil. Nende vastsed arenevad surnud või elavate puude puidus ja koore all. Mõnede siklasevastsete seedemahlas leidub fermenti tsellulaasi, millega nad suudavad muuta puidu ühe püsivaima koostisosa tselluloosi suhkruteks. Loomariigis on tsellulaasi esinemine väga haruldane. Energiavaese toidu tõttu on paljude siklaste areng aeglane. On teada juhtumeid, kus nende vastsed arenesid kuivas puidus kuni 45 aastat. 

Talvituvad enamasti tõugud. Vastsete arenemine vältab sageli mitu aastat. 

Eestis on puitu kahjustavaid siklasi leitud umbes 103 liiki. Neist suurima kehapikkusega (kuni 4,5 sentimeetrit) on üliharuldane nahksikk. Vanu puitehitisi, eriti mereäärsetel aladel, kahjustab majasikk. Õiesikkude valmikud on niidutaimede õitel tavalised. Metsakahjurid on haavasikk, kuusesikk jt. Väga pikkade tundlatega on harilik käätsusikk. Kui mõni suurem siklane ettevaatlikult näppude vahele võtta, siis hakkab ta kohe rindmiku tagatiibade vastu hõõruma ja tekitab omapärast kääksuvat häält. Seetõttu ongi ta nimeks saanud käätsusikk.

Eesti siklased 

 Prionus coriarius (Linnaeus, 1758) – nahksikk
 Tragosoma depsarium (Linnaeus, 1767) – tundrasikk
 Spondylis buprestoides (Linnaeus, 1758) – tüvesikk
 Nothorhina punctata (Fabricius, 1798)
 Arhopalus rusticus (Linnaeus, 1758) – harilik kännusikk
 Arhopalus tristis (Fabricius, 1787) – tume-kännusikk
 Asemum striatum (Linnaeus, 1758) – sooniksikk
 Tetropium castaneum (Linnaeus, 1758) – läikiv-kuusesikk
 Tetropium fuscum (Fabricius, 1787) – tuhm-kuusesikk
 Rhagium bifasciatum Fabricius, 1775
 Rhagium mordax (Degeer, 1775) – lehtpuu-kooresikk
 Rhagium inquisitor (Linnaeus, 1758) – okaspuu-kooresikk
 Rhamnusium bicolor (Schranck, 1781) – pargisikk
 Oxymirus cursor (Linnaeus, 1758) – uitsikk
 Stenocorus meridianus (Linnaeus, 1758) – atleetsikk
 Pachyta quadrimaculata (Linnaeus, 1758) – tuisusikk
 Pachyta lamed (Linnaeus, 1758)
 Brachyta interrogationis (Linnaeus, 1758) – viiulsikk
 Evodinus borealis (Gyllenhal, 1827)
 Gaurotes virginea (Linnaeus, 1758) – sini-õiesikk
 Acmaeops septentrionis (Thomson, 1866) – alpi-jässaksikk
 Acmaeops marginata (Fabricius, 1781) – ääris-jässaksikk
 Acmaeops pratensis (Laicharting, 1784) – triip-jässaksikk
 Acmaeops collaris (Linnaeus, 1758) – kaelussikk
 Cortodera femorata (Fabricius, 1787) – põlviksikk
 Grammoptera ruficornis (Fabricius, 1781) – udesikk
 Grammoptera erythropus ssp* ingrica Baeckmann, 1902
 Alosterna tabacicolor (Degeer, 1775) – vahtrasikk
 Anoplodera sexguttata (Fabricius, 1775) – kirju-õiesikk
 Anoplodera livida (Fabricius, 1777) – väike-õiesikk
 Anoplodera maculicornis (Degeer, 1775) – kirisarv-õiesikk
 Anoplodera rubra (Linnaeus, 1758) – suur-õiesikk
 Anoplodera variicornis (Dalman, 1817)
 Anoplodera sanguinolenta (Linnaeus, 1761) – verev-õiesikk
 Anoplodera reyi (Heyden, 1889) – taiga-õiesikk
 Anoplodera virens (Linnaeus, 1758) – rohekas õiesikk
 Judolia sexmaculata (Linnaeus, 1758) – laiksikk
 Leptura pubescens Fabricius, 1787 – ehmes-kiitsaksikk
 Leptura nigripes Degeer, 1775 – ruuge kiitsaksikk
 Leptura thoracica Creutzer, 1799
 Leptura quadrifasciata Linnaeus, 1758 – harilik-kiitsaksikk
 Leptura mimica Bates, 1884 – kaarvööt-kiitsaksikk
 Leptura aethiops Poda, 1761 – must-kiitsaksikk
 Leptura maculata Poda, 1761 – lõuna-kiitsaksikk
 Leptura melanura Linnaeus, 1758 – väike-kiitsaksikk
 Leptura bifasciata Müller, 1776
 Leptura nigra Linnaeus, 1758 – punakõht-kiitsaksikk
 Strangalia attenuata (Linnaeus, 1758) – ahas-kiitsaksikk
 Necydalis major Linnaeus, 1758 – vaablassikk
 Obrium cantharinum (Linnaeus, 1767)
 Obrium brunneum (Fabricius, 1792)
 Molorchus minor (Linnaeus, 1758) – sääsksikk
 Molorchus umbellatarum (Schreber, 1759)
 Aromia moschata (Linnaeus, 1758) – muskussikk
 Hylotrupes bajulus (Linnaeus, 1758) – majasikk
 Semanotus undatus (Linnaeus, 1758) – kuuse-kirisikk
 Callidium coriaceum Paykull, 1800 – pronksjas lapiksikk
 Callidium violaceum (Linnaeus, 1758) – sinisikk
 Callidium aeneum (Degeer, 1775) – rohekas lapiksikk
 Phymatodes testaceus (Linnaeus, 1758) – tammesikk
 Poecilium alni (Linnaeus, 1767)
 Xylotrechus rusticus (Linnaeus, 1758) – haava-kirisikk
 Xylotrechus arvicola (Olivier, 1795)
 Clytus arietis (Linnaeus, 1758) – tamme-kirisikk
 Cyrtoclytus capra (Germar, 1824)
 Plagionotus detritus (Linnaeus, 1758)
 Chlorophorus herbstii (Brahm, 1790)
 Anaglyptus mysticus (Linnaeus, 1758) – saatürsikk
 Lamia textor (Linnaeus, 1758) – juuresikk
 Monochamus urussovii (Fischer v* Waldheim, 1806) – suur-puidusikk
 Monochamus sutor (Linnaeus, 1758) – kuuse-puidusikk
 Monochamus galloprovincialis (Olivier, 1795) – männi-puidusikk
 Anaesthetis testacea (Fabricius, 1781)
 Pogonocherus hispidulus (Piller & Mitterpacher, 1781) – marmor-oksasikk
 Pogonocherus hispidus (Linnaeus, 1758) – hark-oksasikk
 Pogonocherus fasciculatus (Degeer, 1775) – harilik oksasikk
 Pogonocherus decoratus Fairmaire, 1855 – hall-oksasikk
 Oplosia fennica (Paykull, 1800) – soomesikk
 Acanthoderes clavipes (Schrank, 1781) – pugalsikk
 Leiopus nebulosus (Linnaeus, 1758) – hall-varjusikk
 Leiopus punctulatus (Paykull, 1800) – must-varjusikk
 Acanthocinus aedilis (Linnaeus, 1758) – harilik käätsusikk
 Acanthocinus griseus (Fabricius, 1792) – väike-käätsusikk
 Exocentrus lusitanus (Linnaeus, 1767) – kidasikk
 Agapanthia villosoviridescens (Degeer, 1775) – ohakasikk
 Saperda carcharias (Linnaeus, 1758) – suur-haavasikk
 Saperda similis Laicharting, 1784
 Saperda populnea (Linnaeus, 1758) – väike-haavasikk
 Saperda scalaris (Linnaeus, 1758) – kirju-haavasikk
 Saperda perforata (Pallas, 1773) – täpik-haavasikk
 Menesia bipunctata (Zoubkoff, 1829)
 Oberea pupillata (Gyllenhal, 1817)
 Oberea oculata (Linnaeus, 1758) – silmiksikk
 Stenostola ferrea (Schrank, 1776)
 Phytoecia nigricornis (Fabricius, 1781)
 Phytoecia cylindrica (Linnaeus, 1758)
 Tetrops praeusta (Linnaeus, 1758)

Galerii

Viited