Tartu eraülikool

Tartu eraülikool (Tartu eraülikooli kursused, Mihhail Rostovtsevi eraülikool, ladina keeles Universitas Privatissima Jurjevensis) oli aastail 1908–1918 Tartus tegutsenud kõrgem õppeasutus.

Eraülikool loodi Mihhail Rostovtsevi algatusel pärast seda, kui naised kaotasid õiguse saada Tartu ülikooli vabakuulajaiks. Seetõttu oli enamik kuulajaid naised. Eraülikooli võis astuda ilma eelneva keskhariduseta, samuti ei kehtinud seal piiranguid juutide vastuvõtmisele.

Eraülikoolil oli arsti- ja füüsika-matemaatikateaduskond ning kokku 3872 kuulajat. Direktorid olid:
1908–1913 Mihhail Rostovtsev
1913–1914 V. Rubaškin
1914–1917 V. Kurtšinski
1917–1918 Aleksander Paldrok

Eraülikooli tegevus lõppes 1918. aastal. 1920. aastal annetati sisustus ja õppevahendid Tartu Ülikoolile, enamik hooneid jäi Mihhail Rostovtsevile.

Viited

Kirjandus 
Tartu eraülikool 1908–1918, kus tohtisid käia ka naised. Eesti Päevaleht, 23. september 1972, nr. 73, lk. 4.

Välislingid 

Rostavtsevi eraülikooli hoone
Universitas privatissima Jurjevensis

Eesti ülikoolid
Tartu kõrgkoolid