Marvel Comics

"Marvel Comics" ("Marveli koomiks") on ameerika koomiksisari, mida annab välja Marvel Entertainment Inc. 

Marveli tuntumad koomiksid on "Fantastiline nelik" ("Fantastic Four"), "Ämblikmees" ("The Amazing Spider-Man"), "Hulk" ("The Incredible Hulk"), "Raudmees" ("Iron Man"), "Kapten Ameerika" ("Captain America") ja "X-Mehed" ("X-Men"). Suurem osa Marveli loodud tegelastest asuvad maailmas, mida tuntakse Marveli Universumina (Marvel Universe).

Koomiksisarjale "Marvel Comics" pandi alus 1930. aastatel "Timely Comicsi" nime all ja 1950. aastatel teati seda rohkem kui nime "Atlas Comics". Kuulsust hakkas Marvel koguma aga 1960. aastatel, kui hakati välja andma koomiksit "Fantastic Four" ("Fantastiline nelik") ja teisi superkangelaste koomikseid "X-men" ("X-mehed"), "Hulk", "Spider-Man" ("Ämblikmees"), kelle loojad olid Stan Lee, Jack Kirby ja Steve Ditko. Alates 1960. aastatest on Marvel olnud Ameerika üks kahest suuremast koomiksite väljaandjatest koos DC Comicsiga (Superman, Batman ja Wonder Woman).

Ajalugu

Timely Comics

Koomiksifirma Timely Comics asutas Martin Goodman 1939. aastal. Esimeseks väljaandeks sai "Marvel Comics #1" (oktoobris 1939), kus esimest korda nägid päevavalgust Carl Burgosi androidist superkangelane, Inimtõrvik (Human Torch) ja Bill Everetti mutandist antikangelane Namor. Teine väljaanne tuli juba välja nime all "Marvel Mystery Comics". Sarjast sai kiiresti menukas müügihitt.

Märtsis 1941 tegi firma esimene toimetaja Joe Simon koostööd (peagi majandusharu legendi) Jack Kirbyga, et luua esimene patriootilise teemaga kangelane Kapten Ameerika (Captain America). Esimese koomiksi nimeks sai "Kapten Ameerika koomiks nr 1" ("Captain America Comics #1") ja ka sellest sai suur müügiartikkel.

Kuigi teised Timely Comicsi koomiksitegelased ei saavutanud nii suurt menu, on sellest ajast pärit nii mõnigi märkimisväärne kangelane, nt Whizzer, Miss America, Destroyer ja originaal Vision.

Atlas Comics

Pärast sõda vähenes koomiksite müük drastiliselt. Ülemaailmse majanduskriisi ja sõja ajal populaarsed olnud superkangelased läksid moest. Nagu ka teised koomiksifirmad, Timely – 1950. aastatel tuntud rohkem nimega Atlas Comics – hakkas välja andma (suurema või väiksema eduga) teist liiki, toona moes olnud koomikseid: näiteks naljakad loomad, vestern, õudus, sõda, krimi, huumor, romantika, spioonilood ja isegi fantaasia. 1953–1954 üritati elustada superkangelaste lugusid Inimtõrviku, Sub-Marini (Namor), ja Kapten Ameerika koomiksitega, kuid see kukkus läbi.

Viimane koomiks, mis kandis Atlase logo, oli "Dippy Duck #1" (oktoober 1957).

Esimene koomiks, mis kandis märgistust "Marvel Comics", oli Hämmastavad seiklused #3 (Amazing Adventures #3) mille kaanel olid tähed "MC" (Marvel Comics). Ehkki kaanel oli kirjas "august 1961", ilmus see tegelikult mais 1961.

1960. aastad

1950. aastate lõpul ja 1960. aastate alguses hakkas DC Comicsil suuri müüginumbreid näitama superkangelaste koomiksid, näiteks "The Justice League of America". Marvel otsustas proovida sama .

Toimetaja/kirjanik Stan Lee ja vabakutseline kunstnik Jack Kirby lõid 1961. aastal koomiksi "Fantastiline nelik", mis mõne arvates sarnanes seikluskoomiksiga "Challengers of the Unknown", mille Kirby oli loonud 1957. aastal DC Comicsile. "Fantastline nelik" erines teistest superkangelaste koomiksitest tunduvalt, kuna kangelastel ei olnud salajast identiteeti, puudusid kostüümid (mis hiljem siiski lisati) ja üks koletistest oli kangelane. Samuti erinesid kangelased teiste koomiksite kangelastest sellega, et olid tunduvalt inimlähedasemad, nääklesid omavahel ja kurtsid oma elu üle. Koomiks saavutas edu ja varsti hakkas Marvel välja andma teisigi superkangelaste koomikseid, kus tulid mängu sellised kangelased nagu Hulk, Ämblikmees, Thor, Ant-man, Raudmees, X-mehed, Daredevil ja superkurjameid nagu Doktor Hukatus (Doctor Doom), Magneto, Galactus, Roheline Paharet (Green Goblin) ja Doktor Kaheksajalg (Doctor Octopus).

Koomiksisarja "Marvel Comics" loojad keskendusid tugevalt oma kangelaste karakterite väljatöötamisele, näiteks "Ämblikmees". Koomiksi noor kangelane kahtles oma tegudes ja kannatas ka teiste maalähedaste probleemide all, nagu iga teine teismeline. Marveli superkangelased ei ole alati perfektsed, kenad või atleetlikud, vaid tihti olid nad friigid, mitmete iseloomuvigadega ega sulanud alati ühiskonda. Aja jooksul muutis see ebatraditsiooniline lähenemine kangelastele kardinaalselt koomiksite maailma.

1968. aastal müüs Goodman (Marveli looja) oma koomiksifirma ja muud kirjastusfirmad Perfect Film and Chemical Corporationile. Perfect Film and Chemical Corporation koondas kõik need firmad ühte gruppi ja pani selle nimeks Magazine Management Co. Goodman jäi tööle toimetajana.

1970. aastad

Goodman läks toimetaja kohalt pensionile 1972. aastal, jättes kirjastajaks oma poja. Varsti pärast seda asus kirjastaja kohale Stan Lee, kes (lühikeseks ajaks) asus ka Marveli firma presidendi kohale. Sellest ajast hakkas kõigi koomiksite esilehel olema kiri "Stan Lee Presents".

Koomiksite müügis tekkis uus madalseis ja Marvel üritas oma tegevust laiendada, tuues välja uusi lugusid õuduste ("The Tomb of Dracula"), võitluskunsti ("Shang-Chi: Master of Kung Fu"), S&S ("Conan the Barbarian, Red Sonja"), satiiri ("Howard the Duck") ja ulme vallast ("2001: A Space Odyssey", "Killraven", "Amazing Adventures", "Star Trek" ning kaua aega jooksnud "Star Wars"). Osa neist anti välja suurformaadis must-valgetes lehtedes.

Vaata ka
Big Hero 6

Välislingid 
 Marvel Comics

Koomiks