1944

1944. aasta (MCMXLIV) oli 20. sajandi 44. aasta.

Sündmused maailmas

Jaanuar 

 ...

Veebruar 
23. veebruar – Jossif Stalin küüditas miljon Saksa okupantide abistamises süüdistatud tšetšeeni ja ingušši (kogu rahva) ning likvideeris ühtlasi Tšetšeeni-Inguši ANSV.

Märts 

3. märts – USA lennukid ründasid esimest korda Teises maailmasõjas Berliini.

Aprill 

 ...

Mai 

18. mai – algas krimmitatarlaste deporteerimine Kesk-Aasiasse.

Juuni 
 6. juuni – algas operatsioon "Overlord", liitlasvägede dessandiga Prantsusmaale avati nn Teine rinne.

Juuli 
20. juuli – Saksa ohvitserid tegid atentaadi Adolf Hitlerile.

August 

 ...

September 

 ...

Oktoober 
 13. oktoober – sakslased jätsid maha Riia ja keskendusid Ida-Preisimaa kaitsmisele

November 

 ...

Detsember 

 ...

Sündmused Eestis 
4. jaanuar – Moskvas asutati ametiühingu spordiklubi VSÜ Kalev.
31. jaanuar – Narva lähedal Piiri vallas jõudsid esimesed Punaarmee osad Eesti pinnale.
8. veebruar – Carl Gustaf Emil Mannerheim andis käsu moodustada eestlastest koosnev 200. jalaväerügement (JR 200).
Veebruaris katkes õppetöö kõrgkoolides ja gümnaasiumides. Ühtlasi mobiliseeriti meesüliõpilased ja lõpuklasside meesõpilased.
 6. märts – 200 nõukogude lahingulennukit heitis 11 tunniga Narvale ligi 4000 pommi, hävitades praktiliselt ajaloolise linna.
 9. märts – terve öö pommitasid Nõukogude lennukid Tallinna. Hukkus üle 500 inimese, hävis hulk elamukvartaleid.
23. märts – peamiselt inglise orientatsiooniga haritlastest moodustus üle-eestiline opositsioonikeskus – Eesti Vabariigi Rahvuskomitee.
20. aprill – toimus Vabariigi Presidendi Asetäitja Valimiskogu koosolek.
1. juuli – Kadrioru staadionil tähistati nüüdisaegse olümpialiikumise 50. aastapäeva.
26. juuli – algas 12. augustini kestnud Sinimägede lahing – ägedaim ja ohvriterohkem võitlus, mida Eestis ealeski peetud.
13. august – Punaarmee vallutas Võru, linnast sai Eesti NSV ajutine pealinn.
17. september – Eesti NSV Ülemnõukogu moodustas Eesti NSV liiduvabariikliku Riigikaitse Rahvakomissariaadi ja Välisasjade Rahvakomissariaadi.
18. september – Jüri Uluots, kes oli Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis, nimetas ametisse Otto Tiefi valitsuse, mis oli viimane seaduslik Eesti Vabariigi valitsus enne Eesti taasiseseisvumist.
21. september – toimus Porkuni lahing Tannenbergi liinilt taganevate Saksa vormis eestlaste ja Eesti laskurkorpuse vahel.
22. september – Punaarmee vallutas Tallinna.
26. september – Saksa sõjavägi jättis Pärnu maakonna maha.
8. oktoober – hilisõhtul Kuressaarest läänes Tehumardi küla lähedal toimunud Tehumardi öölahing oli üks Teise maailmasõja võikamaid kokkupõrkeid Eesti pärast peetud võitlustes
28. oktoober – Tallinnas taasalustas tööd Eesti Raadio.
15. november – taas algas õppetöö Eesti NSV kõrgkoolides.
24. november – Lahingud Sõrve poolsaare pärast lõppesid Saksa väeosade evakueerimisega Kuramaale.
6. detsember – kirjutati alla aktile, millega Narva jõe idakalda Eesti alad liideti Vene NFSV Leningradi oblastiga.
15. detsember – Saksa väed lahkusid Ruhnu saarelt.
19. detsember – viimase osana Eestist haarasid Nõukogude väed enda valdusse Ruhnu saare.
Abja mõisas asunud õppeasutuses hakati õpetama linnukasvatust.
Suur põgenemine – hilissuvel ja sügisel toimus massiline põgenemine sissetungiva Punaarmee eest Eestist.

Sündinud 

 1. jaanuar – Mati Unt, eesti kirjanik ja teatrilavastaja
 17. jaanuar – Jan Guillou, rootsi kirjanik ja ajakirjanik
 4. veebruar – Helle Karis, eesti filmilavastaja
 13. veebruar – Heino Lill, eesti korvpallitreener
 20. märts – Erwin Neher, saksa biofüüsik, Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaat
 21. märts – Bruno Platter, Saksa ordu kõrgmeister
 26. märts – Diana Ross, USA laulja
 7. aprill – Gerhard Schröder, Saksa poliitik, Saksamaa LV liidukantsler 1998–2005
 9. mai – Lars Norén, rootsi näitekirjanik, luuletaja ja teatrilavastaja
23. mai – Lena Nyman, rootsi teatri- ja filminäitleja 
 1. juuni – Reet Linna, eesti tele- ja raadioajakirjanik ning laulja
 21. juuni – Tony Scott, Suurbritannia filmilavastaja ja produtsent
 21. juuni – Reet Hendrikson, eesti pärimusmuusik
 26. juuni – Gennadi Zjuganov, Venemaa poliitik
 13. juuli – Kaarel Kilvet, eesti näitleja, laulja ja lavastaja
 4. august - Robert Mueller, USA advokaat ja sõjaväelane, 6. FBI peadirektor
16. august – Lars Grundberg, Rootsi diplomaat
16. august – Tõnis Kõrvits, eesti kitarrist ja helilooja
16. august – Mall Randmer, Eesti ujuja ja treener
 25. september – Michael Douglas, USA filminäitleja ja produtsent
 25. september – Bodil Joensen, taani näitlejanna
 3. oktoober – Andres Ots, eesti näitleja ja laulja
 21. oktoober – Ene Mihkelson, eesti prosaist ja luuletaja
 26. oktoober – Allan Dorbek, korvpallitreener
19. oktoober – Robbie van Leeuwen, Hollandi muusik
 2. november – Patrice Chéreau, prantsuse filmilavastaja ja -näitleja
 10. november – Tim Rice, inglise laulutekstide autor
19. november – Agnes Baltsa, Kreeka laulja
21. november – Vitali Haitov, eesti meediategelane 
21. november – Enn Mainla, Eesti spordiajaloolane ja -pedagoog
21. november – Vernon Earl Monroe, USA korvpallur 
 17. detsember – Ülev Aaloe, eesti tõlkija ja teatritegelane

Surnud 

 11. veebruar – Henrique Mitchell de Paiva Couceiro, Portugali sõjaväelane ja poliitik
 31. jaanuar – Jean Giraudoux, prantsuse kirjanik ja diplomaat
 29. veebruar – Pehr Evind Svinhufvud, Soome poliitik
 13. aprill – Cécile Chaminade, prantsuse helilooja ja pianist
 23. mai – Thomas Curtis, USA kergejõustiklane
 25. juuli – Jakob Johann von Uexküll, baltisaksa bioloog
8. august – Aino Ackté, Soome laulja
 18. august – Ernst Thälmann, saksa kommunist
 26. august – Hans Leesment, sanitaarkindralmajor, Eesti Punase Risti president 1919–1940
1. september – Liviu Rebreanu, rumeenia kirjanik
 septembri lõpp – Johan Pitka, eesti sõjaväelane, kontradmiral
 5. november – Alexis Carrel, prantsuse eugeenik
 2. detsember – Filippo Tommaso Marinetti, itaalia luuletaja
 19. detsember – Abbas Hilmi II, Egiptuse kediiv
 30. detsember – Romain Rolland, prantsuse kirjanik

Nobeli auhinnad 
füüsika – Isidor Isaac Rabi
keemia – Otto Hahn
meditsiin – Joseph Erlanger ja Herbert Spencer Gasser
kirjandus – Johannes Vilhelm Jensen
rahu – Rahvusvahelise Punase Risti Komitee

Viited 

1944