Tirtslased

Tirtslased (Acrididae) on sugukond sihktiivaliste putukate seltsist ja alamseltsist tirtsulised (Caelifera), kuhu kuuluvad veel ka sirtslased (Tetrigidae).

Tirtslasi on rohkem kui 6000 liiki. Eesti sihktiivalistest kuulub siia samuti suurem osa: 24 liiki 39-st. Teistest tirtsulistest eristab tirtslasi ennekõike siristamisvõime ja tümpanaalelundite olemasolu. Laulu eesmärk on, nagu ka ritsikaliste (kes kuuluvad ka sihktiivaliste seltsi) puhul, emaste ligimeelitamine. Laulavad ainult isased loomad. Hääle tekitamiseks hõõrub enamik tirtse tagareite sisekülgi vastu kattetiibade jämenenud servasooni. 

Tirtsud kuulevad tagakeha esimese lüli külgedel olevate kuulmiselunditega. Tirtslased on taimetoidulised.

Tirtsude tundlad on lühemad kui ritsikatel ja need ei ulatu tagakeha tipuni. Tirtsude keha on saledam. Värvi järgi on tirtse kindlaks teha raske, sest kehavärvus on väga muutlik. Nad on tavaliselt rohelised, kollased või pruunid – selline värvus toimib varjevärvusena. 

Tirtslaste kehapikkus on 1–10 sentimeetrit. Neil on tugevad hüppejalad ning hästiarenenud tiivad. Häirimise korral teevad loomad pika hüppe, mida tiibade abil veelgi pikendatakse, maandunult peidavad nad end taas ära. Niisugune on näiteks kõikjal Eestis tavaline niidu-rohutirts (Omocestus viridulus). 

Teine võimalus on, et putukas püüab põgenedes häirijat ehmatada. Selline on näiteks mitmel pool Lõuna-ja Lääne-Eestis levinud käristaja (Psophus stridulus), kes on umbes kolme sentimeetri pikkune, üleni tumepruun (välja arvatud erepunased tagatiivad). Puhkeolekus pole tiibu näha ja putukas ei paista maapinnal üldse silma. Häirimise korral sööstab ta koha pealt üles ja lendab valju praginat tehes veidi eemale. Lennu ajal mõjuvad erepunased tagatiivad koos käristamisega vaenlasele (linnule) ilmselt ehmatavalt. Maandunud putukas kaob jälle otsekohe silmist.

Troopikas kohtab ka hoopis omapäraseid vorme, näiteks Cephalocoema lineata on tugevasti pikenenud keha ja jalgadega, meenutab esmapilgul raagritsikat.

Mitmed tirtsud on tuntud väga heade lendajatena, kes võivad jõuda oma sünnikohast väga kaugele. Massilise paljunemise aastatel võib tirtsuparve suurus olla 700 miljonist kuni 2 miljardi isendini. Kuna üks tirts sööb elu jooksul umbes 300 grammi rohelisi taimi, on põhjustatud kahju tohutu. 

Tuntuimaks ränduriks ja põldude nuhtluseks on rändtirts (Locusta migratoria), keda on paaril korral ka Eestist leitud. Parvedena rändavaid tirtse on aga teisigi, näiteks kõrbetirts (Schistocerca gregaria), stepitirts (Dociostaurus maroccanus) jne. Üldiselt on kõrbetirts parem lendaja kui rändtirts, ilmselt suuremate kehamõõtmete tõttu (kehapikkus vastavalt 6 ja 4 sentimeetrit).

Süstemaatika 
 Alamsugukond Acridinae 
 Alamsugukond Calliptaminae
 Alamsugukond Catantopinae 
 Alamsugukond Copiocerinae 
 Alamsugukond Coptacrinae 
 Alamsugukond Cyrtacanthacridinae 
 Perekond Schistocerca 
 Perekond Stenacris
 Alamsugukond Leptysminae
 Perekond Leptysma
 Alamsugukond Melanoplinae 
 Perekond Melanoplus
 Melanoplus frigidus – põhjatirts
 Alamsugukond Oedipodinae 
 Perekond Psophus
 Psophus stridulus – käristaja 
 Alamsugukond Egnatiinae 
 Alamsugukond Eremogryllinae 
 Alamsugukond Euryphyminae 
 Alamsugukond Eyprepocnemidinae 
 Alamsugukond Gomphocerinae 
 Perekond Chrysochraon
 Chrysochraon dispar – kuldtirts 
 Perekond Chorthippus rohutirts
Chorthippus apricarius – pruun rohutirts
Chorthippus pullus – punajalg-rohutirts
Chorthippus brunneus – kahevärviline rohutirts
Chorthippus biguttulus – harilik rohutirts
Chorthippus mollis – väike rohutirts
Chorthippus montanus – soo-rohutirts
Chorthippus longicornis – lühitiib-rohutirts
Chorthippus dorsatus – niidu-rohutirts
Chorthippus albomarginatus – sale rohutirts 
 Perekond Euthystira
Euthystira brachyptera – lühitiib-tirts
 Perekond Omocestus niidutirts
Omocestus viridulus – harilik niidutirts 
Omocestus haemorrhoidalis – punakõhtne niidutirts
 Perekond Stenobothrus 
 Väike jooniktirts (Stenobothrus stigmaticus)
 Perekond Myrmeleotettix
 Tähniktirts (Myrmeleotettix maculatus)
 Perekond Gomphocerippus
 Tõlbtirts (Gomphocerippus rufus)
 Alamsugukond Habrocneminae 
 Alamsugukond Hemiacridinae 
 Alamsugukond Leptysminae 
 Alamsugukond Marelliinae 
 Alamsugukond Melanoplinae 
 Perekond Podisma
 Sinisäär-tirts (Podisma pedestris)
 Alamsugukond Oedipodinae
 Perekond Mecostethus
 Luhatirts (Mecostethus grossus) 
 Perekond Bryodema
 Nõmmetirts (Bryodema tuberculatum)
 Perekond Sphingonotus
 Liivatirts (Sphingonotus coerulans)
 Perekond Locusta
 Rändtirts (Locusta migratoria)
 Alamsugukond Ommatolampinae 
 Alamsugukond Oxyinae 
 Alamsugukond Pauliniinae 
 Alamsugukond Podisminae 
 Alamsugukond Proctolabinae 
 Alamsugukond Rhytidochrotinae 
 Alamsugukond Spathosterninae 
 Alamsugukond Teratodinae 
 Alamsugukond Tropidopolinae

Vaata ka
Eesti sihktiivaliste süstemaatiline nimestik
ritsiklased

Pilte

Välislingid 
Fauna Europaea. Taksonid 

Sihktiivalised