Hatu

Hatu on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Ajalugu
Kohanimi eeldatakse tulevat läänemeresoomlaste mehenimest Atu, kes võis olla Atuküla ajaloos pole teada.

Taani hindamisraamatu suures Eestimaa nimistus on mainitud Attoli küla (Attol, par. Keykel, kyl. Vomentakæ) esmakordselt aastal 1242. 1257. aastal kuulus küla (Atten) Heinricus de Kiwelele ( eesti päraselt Hendrik Kiviloolt). 1293 andis Taani kuningas sealsed maad ja ka Vihterpalu maad Lihula nunnakloostrile. Nii läks Hatu küla Lihula ordu komtuuri valdustesse. 1402 nõustus Taani kuningas Padise mungakloostri munkade palvega anda need maad neile, palve rahuldati.

1613. aastal kinkis kuningas Karl IX osa Hatu külast rüütel Lars Svenssonile. Talle kuulus 3 ½ adramaad haritavat põldu ja mõned väiksemad maatükid veel. Maa päris tema poeg Gabriel Larsson Silfwerarm, kes asutas ka esimese-algse mõisa. Gabrielile kuulus juba 6,5 adramaad.

1622. aastal kinkis Rootsi kuningas Gustav Adolf Hatu küla kõrval oleva Padise kloostri ja mõisa Riia linnapeale Thomas Rammile.

18. sajandil krahv Ludwig August Mellini koostatud kaardi järgi paiknes Hatu küla (Hatto külla) Kaldamäe oja (Kaldama) läänekaldal ja Hatu mõis (Hattokül) Kaldamäe oja idakaldal. Nende vahel paiknes vesiveski. Veski põleng toimus 1792 , millest võtsid ka tuld lähedal asuvad talud. Legend räägib, et seda tehti tahtlikult, et mõis saaks omale viljakamad maad ning vahetuseks anda talupoegadele asendusmaad soistele aladele.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.

Külanimed läbi ajaloo 

 Attol (1241)
 Atten
 Atenbocke (1317), nimi tähendab saksakeelest tõlgituna Hatujärve (hiljem ka Ängelma või Engelma järv).  Järve saab veel näha NSV aegsetelt kaartidelt, maaparandustööde ja kuivendamiste tõttu hävinud. 
 Atten, Atto
 Attho
 Hatto (1620.)
 Hattokyll (1684)
 Hattoküll (1694)
 Attokülla

Vaata ka
Harju-Risti kihelkond
Kõmmaste–Hatu tee

Viited

Kirjandus
 Jakson, Mati 1991. Hatu küla ajaloost. Tallinn: Eesti Muinaskaitse Selts

Lääne-Harju vald
Harju maakonna külad