Euroopa tumemesilane

Euroopa tumemesilane (lad Apis mellifera mellifera) on üks kahest Euroopa meemesilase alamliigist.

Euroopa tumemesilane jaguneb rassidesse, millest olulisemad on järgmised:
Tume rass (lad Apis mellifera mellifera mellifera) on Euroopa meemesilaste rass, kellele on omapärased suur talvekindlus, väike vargustung, rahutus ja tigedus. Tumeda rassi esindajad on mõõtmetelt suuremad ja neile on iseloomulikuks must kitiinkest ja kolm kitsast kollakaspruuni hõredat karvavööti. Sellesse põhirassi kuulus ka Eesti tumemesilaste asurkond. Tumeda rassi klassifitseeris 1758. aastal Karl von Linné.
Põhja rass (lad Apis mellifera mellifera lehzeni) on meemesilaste rass, kes on väga vastupidav ja hästitalvituv. Nende värvus on pruunikasmust. Tänapäeval on seda rassi säilinud vaid üksikutes kohtades Skandinaavia poolsaarel.
Itaalia rass (lad Apis mellifera mellifera ligustica) on keskmise suurusega kolme laia kollase või kollakashalli karvavöödiga kollane mesilane. Itaalia rassi tõuomadusteks võib pidada rahulikkust, pikka haugmeperioodi, sülelemiskainust ja suurt vargustungi. Itaalia rassi klassifitseeris 1806. aastal Maximilian Spinola.
Kraini rass (lad Apis mellifera mellifera carnica) on keskmise suurusega ja kolme valkjashalli karvavöödiga hall meemesilane. Kraini rass on hea lennu- ja ehitusvõime, keskpärase talvekindluse ja sülelemistungiga ning kiire kevadise arenguga rahulik mesilasrass. Algselt levis Kraini rass  peamiselt Balkani maades ja Austrias, kuid tugeva aretustööga on Kraini rass levinud maailmas kõikjale. Selle klassifitseeris Pollmann 1879. aastal.
Kaukaasia rass (lad Apis mellifera mellifera caucasica) on küllaltki töökas hallikat värvi ja pikkade suistega mesilasrass. Halli karvastiku tõttu on seda rassi kutsutud ka kaukaasia halliks mägimesilaseks. Rass on Eesti oludesse vähesobiv suure vargustungi ja madala talvekindluse tõttu. Rassi klassifitseeris 1889. aastal Pollmann.

Tõuaretuse kaudu on eri rassidest aretatud mitu tõugu, näiteks Buckfasti mesilasetõug, mille aretas Karl Kehrle (1898–1996).

Vaata ka 
mesindus
mesilaste haigused
mesilaste kahjurid
pere kokkukukkumise sündroom

Välislingid 

 Mesinik, mesinduse infoleht, nr 2, (76), lk 7–8, aprill 2013, veebiversioon (vaadatud 3.10.2014)

Meemesilased
Eesti kiletiivalised