AK-47

Kalašnikovi automaat (vene keeles Автомат Калашникова образца 1947 годa; Avtomat Kalašnikova obraztsa 1947 goda) ehk AK on  aastatel 1945 kuni 1947 Nõukogude Liidus  konstrueeritud automaatne käsitulirelv. Relva konstruktoriks peetakse Mihhail Kalašnikovi. Nõukogude armees võeti AK relvastusse 1949. aastal. Maailmas tuntakse Kalašnikovi automaat-ründevintpüssi eelkõige tüübinimega AK-47, relv on maailmas laialt levinud ja tuntud.

Kirjeldus 
Relvast saab tulistada nii valangutega (automaattuli) kui ka üksiklaskudega (sihikuline tuli). Selles keskmise laskejõuga käsitulirelvas kasutatakse 7,62 x 39 mm padrunit, mis annab relva efektiivseks laskeulatuseks 300 m. Relva tehniline laskekiirus (kadents) on 600 lasku minutis, lahinguline (praktiline) laskekiirus ehk kadents on 100 lasku minutis. Kuuli algkiirus on  vintraua suudmest väljumisel 715 m/s. Kalašnikovi süsteemi automaatide laialdase leviku põhjuseks on odavus, konstruktsiooni kergus ja lihtsus ning töökindlus. Relva on lihtne puhastada ja hooldada. Automaatrelva modifikatsioone toodeti ka erivägedele ja erinevatele väeliikidele, näiteks AKSU.

Tööpõhimõte

Padruni lukustustamiseks rauda kasutatakse Mannlicheri süsteemi (Steyr-Mannlicher M1895) ehk otsekäigu lukustusega poltlukku.
Vinnastushoovast lukuraami tagasi tõmbamisega vinnastatakse löögimehhanism ja surutakse kokku taandurmehhanismi vedru. Lukuraami vabastamisel surub taandurvedru lukuraami algasendisse, mille ajal haarab pöördlukk padrunisalvest kaasa padruni ja surub selle padrunipessa. Lukuraami jõudmisel algasendisse teeb lukk 30° pöörde paremale, sulgedes padrunipesa. Päästikule vajutamisel vabaneb löögimehhanism ja kukk lööb vastu lööknõela. Lööknõel omakorda detoneerib padruni süütekapsli, millele järgneb lask. Püssirohu põlemisel tekkivad gaasid suruvad kuuli padrunikesta otsast lahti ja see hakkab gaaside survel  vintrauas liikuma. Kui kuul on liikunud vintraua gaasikanalist mööda, liigub osa gaase kanalit pidi gaasikotta ja avaldavad survet gaasitorus paiknevale gaasikolvile. Ülejäänud gaasid liiguvad koos kuuliga vintrauast välja. Gaasikolb koos lukuraami ja pöördlukuga liigub taha, vinnastades löögimehhanismi ja surudes kokku taandurmehhanismi vedru. Tagasiliikumise alguses teeb lukk 30° pöörde vasakule, haarates kaasa padrunikesta, mis välja heidetakse. Taandurvedru survel lükatakse lukuraam koos luku ja gaasikolviga uuesti ette, lukk haarab kaasa uue padruni ja sulgeb padrunipesa. Päästikule vajutades protsess kordub.

Ajalugu 
AK padruniks võeti kasutusele 1943. aasta poolautomaatse 7,62 mm kaliibriga karabiini SKS-45 (vene keeles СКС – 7,62 мм  samozarjadnõi karabin Simonova obraztsa 1945 goda 7,62x39 mm) padrun M43, mis on algse 7,75x39,5  GECO M35  (Gustav Genschow@Co.AG 1934/35) padruni kloon. Mõlema padruni GEKO M35 ja M43 kogupikkus on 55 mm.  AK üheks eelkäijaks saab lugeda Saksamaal Teise maailmasõja ajal valmistatud rünnakupüssi Sturmgewehr 44.

Relva väljatöötajaks on ametlike allikate järgi  Mihhail Kalašnikov. AK sarjana tootmist alustati 1948. aastal Iževski relvatehases "Ižmaš". AK või selle kloon võeti ka sotsialismimaade sõjavägedes laialdaselt kasutusele.

Relva tootsid peaaegu kõik sotsialismibloki maad: Nõukogude Liit, Bulgaaria, Hiina, Saksa DV, Ungari, Põhja-Korea, Poola, Rumeenia ja Jugoslaavia.

2015. aastal alustas RWC Group LLC AK-47 süsteemil põhinevate mudelite US132, US132Z, US109L, US109T tootmist Ameerika Ühendriikides.

AKM 

1959. aastal moderniseeriti AK-d põhjalikult, pärast seda sai relv tähistuse AKM. Peamiseks muudatuseks oli ühest metalltoorikust väljafreesitud lukukoja  asendamine tehnoloogilisema, kvaliteetsest lehtmetallist stantsitud lukukojaga, mis muutis relva valmistamise palju lihtsamaks. AKM sai eelkäijast AK-st 1,6 kg kergem ja töökindlam. AKM-i vintraua suudmesse oli kinnitatud suudmekompensaator, mis aitas vintrauast väljuvate püssirohugaaside paremale üles suunamisega leevendada kuulide hajumist valangutega tulistamisel.

1980. aastatel võeti relvastusse AKM-i 5,45 mm vintrauaga modifikatsioon AK-74.

AK-47 sümboolikas
Kalašnikovi automaati on kujutatud Zimbabwe ja Mosambiigi vapil, viimase puhul ka riigilipul.

Vaata ka
AKM
AK-74
AK-101
AK-103
AK-74M
Hüpoteesid Kalašnikovi automaadi leiutamise kohta (vene гипотезы о создании автомата Калашникова)

Viited

Kirjandus 
 Salo, Pauli. (2008). Rynnäkkökivääri 7,62x39. (Automaadit 7,62x39). ISBN 978-952-92-1328-3

Välislingid

 Käsitulirelv automaat
 ММГ "АК74"
 	AK-74 Assault rifle
 AK-47 Museum
 Kalashnikov rifle
 Tales of the Gun - Episode 29- AK 47 | Military/History Documentary 
 C.I.P. 7,62 x 39 Country of Origin: SU
 C.I.P. Proof barrels Rifled weapons, Dimensions and tolerances of proof barrels for cartridges intended for rifled centrefire weapons
 Homologation - Tab I - Rimless cartridges - 7,62 x 39, Proof House, BE Russia Klimovsk
poolautomaat karabiin M-1 Garand

Nõukogude Liidu jalaväerelvad
Ründevintpüssid