Harilik jõhvikas

Harilik jõhvikas ehk kuremari (Oxycoccus palustris) on kanarbikuliste sugukonda kuuluv igihaljas kääbuspõõsas, mis on tuntud oma hapumaitseliste punaste marjade poolest.

Kirjeldus 
Jõhvikas kasvab rabas, ja kasvab maaligi. Tema juured on väga lühikesed, kuna rabas on väga suur turba kiht, mis ei lase taime juurtel põhjaveeni pääseda. Jõhvikal on väikesed lehed. Marjad on alguses hallikamad ja täpidega, aga kui jõhvikas valmib, muutuvad marjad punasteks. Jõhvikaid aetakse sassi leesikaga, aga leesikal on pikkemad lehed, seega saab eristada jõhvikat leesikast lehtede järgi. Jõhvikaid saab ka talvel korjata, kui need alles jäävad.

Jõhvikas toitub tolmust ja sademetest.

Süstemaatika 
Harilik jõhvikas paigutatakse vahel perekonna mustikas (Vaccinium) alamperekonda Oxycoccus, siis on ta teaduslik nimetus Vaccinium oxycoccos või Vaccinium oxycoccus.

Eestis kasvab lisaks harilikule jõhvikale ka väikest jõhvikat (Oxycoccus microcarpus).

Levila 
Levinud peaaegu kogu Põhja- ja Kesk-Euroopas, kuid ka Lääne- ja Kesk-Siberis ning Põhja-Ameerikas. Eestis sage.

Kasvukoht 
Harilik jõhvikas eelistab kasvukohana happelise pinnasega märgalasid ning teda võib leida enamikust põhjaparasvöötme jahedamatest kohtadest, kus on talle sobivaid kasvukohti.

Toiteväärtus 
Hariliku jõhvika marjade hapu maitse tuleneb mitmesuguste hapete, sh oblik- ja sidrunhappe sisaldusest. Jõhvikates leidub ka bensoehapet, mis on tugeva antibakteriaalse toimega. Marjad sisaldavad C-vitamiini ja kaaliumi.

Rahvapärased nimetused 
Rahvapäraselt kutsutakse jõhvikat ka kuremarjaks, karbalaks, pluuknaks, rabamarjaks.

Välislingid 

 

Liigikirjeldus

Kanarbikulised
Eesti taimed
Marjad