Veitchi kuusk

Veitchi kuusk (Picea neoveitchii) on igihaljas okaspuuliik kuuse perekonnast.

Kirjeldus 
Puu kasvab 15 m kõrguseks, tüve läbimõõt on kuni 50 cm. Võra on koonilise kujuga. Tüve koor on hall, plaatjas, kestendav. Pungad on ümarad, veidi vaigused, purpurjaspruunide soomustega. Võrsed on karvadeta, jämedad, esimesel aastal pruunikaskollased, kahe-kolme aasta jooksul muutuvad kollakashalliks kuni halliks, hiljem tumehalliks.

Okkad on 1,5–2,5 cm pikkused, teravad, neljatahulised, õhulõheread kõikidel külgedel. Käbid on 8–14 cm pikkused, 5–6,5 cm läbimõõduga, noorelt rohelised, valminult pruunid või harva ka kollakasrohelised. Seemnete kestad on 5–6 mm pikkused, kuni 10 mm pikkuse tiivakesega.

Levila ja ökoloogia 
Veitchi kuuse levila asub Hiinas Qinlingi mäestiku lõunaosas 1240–2020 m kõrgusel üle merepinna, kus ta kasvab mäenõlvadel, kivistel rusukalletel ja jõemadalikel. Viimastel andmetel elab looduslikus levilas veel vaid 11 täiskasvanud ja 2 noort puud. Veitchi kuusk on praegu väljasuremisohus levila metsade intensiivsete lageraiete tõttu, mis toimusid 1950–1990. aastatel. Allesjäänud ja kaitset vajavad puud kasvavad neljas hajutatud metsasalus, mille kogupindala on alla 4 ha.

Veitchi kuuse kasvukoha metsatukkades esineb veel järgmisi puuliike: Davidi vaher (Acer davidii), hiina araalia (Aralia chinensis), nokjalehine saar ehk mägisaar (Fraxinus chinensis var. rhynchophylla), kare kuusk (Picea asperata), Populus cathayana, Quercus aliena var. acuteserrata, raagremmelga teisend (Salix caprea var. sinica), sitšhuani pärn (Tilia tuan), sitšhuani tsuuga (Tsuga chinensis), südajas valgepöök (Carpinus cordata), Wilsoni kuusk (Picea wilsonii) jt.

Viited

Välislingid 
Foto nr 1.

Kuusk