Ulrich (Pilkuse)

Ulrich (saksa keeles Ulrich a. d. H. Bremenhof, ′Ulrich Pilkuse kojast′, eristamaks neid teistest Ulrichi-nimelistest suguvõsadest) oli Brandenburgist pärit rae- ja aadlisuguvõsa. Suguvõsa suri välja XIX sajandil.

Ajalugu
Ulrichite perekonna kolm venda, kes olid Baltimaade suguvõsa alusepanijad:
 Johann Ulrich (1572–1642) oli Kuramaa hertsog Wilhelmi sekretär aastatel 1600–1607, Riia bürgermeister (1622) ja Riia linna saadik Stockholmi riigipäeval, 1624. aastal sai ta Rootsi kuningalt Gustav II Adolfilt kingituseks Ruila mõisa ja aadlitiitli. 1632. aastal omandas ta ka Reola mõisa Liivimaal.
 Peter Ulrich (surnud 1652) oli Kuldiga linna kodanik, ning teda on esmamainitud 1607. aastal, 1617. aastaks oli ta tõusnud  Kuldiga linna raehärraks ja aastatel oli aastatel 1636–1652 Kuldiga bürgermeistriks;
 Kolmas vend Thomas Ulrich oli samuti Kuldiga kodanik.

Ulrichid rüütelkonna matriklis
Suguvõsa oli immatrikuleeritud Eestimaa (Nr.129) ja Liivimaa (Nr.285) rüütelkonda.

Suguvõsa liikmeid
Georg Ulrich, Brandenburgi toomhärra
Laurentz Ulrich, Brandenburgi bürgermeister
Johann von Ulrich (1572−1642), Kuramaa hertsogi sekretär, Riia sündik ja bürgermeister, linnusekrahv, mõisaomanik
Peter von Ulrich (suri 1652), Kuldīga raehärra ja bürgermeister
Wilhelm von Ulrich (1605−1661), Tartu õuekohtu assessor ja viitsepresident, Tallinna asehaldur, Eestimaa maanõunik, mõisaomanik
Ewert Gustav von Ulrich (suri 1707), meeskohtunik, Eestimaa maanõunik
Karl Gustav von Ulrich (1677−1730), kommodoor, kindraladjutant, mõisaomanik
Jakob Heinrich von Ulrich (maeti 1743), lipnik, Eestimaa rüütelkonna peamees, Eestimaa maanõunik, mõisaomanik
Adam Gustav von Ulrich (1710−1767), Eestimaa maanõunik, mõisaomanik
Gustav Reinhold von Ulrich (u 1716−1790), Eestimaa rüütelkonna sekretär ja peameees, Eestimaa maanõunik, Eestimaa ülemmaakohtu president, mõisaomanik
Friedrich Johann von Ulrich (1717−1770), Eestimaa rüütelkonna sekretär ja peameees, mõisaomanik
Gottlieb Wilhelm von Ulrich (1776−pärast 1821), kindralmajor, brigaadikimandör
Gustav Eduard von Ulrich (1798−1848), polkovnik, polgukomandör, mõisaomanik

Sugupuu
Johann Ulrichil olid pojad Wilhelm ja Johann, kes panid aluse suguvõsa Lohu ja Ruila harule.

Lohu liin
Wilhelm von Ulrich (1605−1661), Eestimaa maanõunik, Tallinna asehaldur, Tallinna linnusekohtu assessor ja president. Harjumaal Ruila, Lohu ja Tuhala, Tartumaal Reola ja Toykala mõisa pärushärra, ning Laitse ja Ohukotsu härra.
Johann Wilhelm von Ulrich (suri 1709), Pilkuse liin
Jobst Friedrich von Ulrich
Ewert Gustav von Ulrich (surnud 1707), meeskohtunik, Laitse, Munalaskme ja Lohu mõisnik
Karl Gustav von Ulrich (1677–1730), kindraladjutant ja laevastiku kaptenkomandör
Jakob Heinrich von Ulrich (maetud 1743), Eestimaa rüütelkonna peamees, maanõunik ja konsistooriumi president. 
Friedrich Johann von Ulrich (1717–1770), Eestimaa rüütelkonna sekretär ja peamees.
Gustav Reinhold von Ulrich, Eestimaa rüütelkonna peamees, maanõunik ja Ülemmaakohtu president.

Ruila liin
Johann von Ulrich (maeti 1653), Ruila mõisnik; abiellus NN-iga
A1. Johann Jürgen (suri enne 1705), Ruila ja Haiba mõisnik, Nurme rendivaldaja, rittmeister, assessor; abiellus Johanna Dorothea von Adamiga
B1. Otto Reinhold (1666−pärast 1706), kapten
B2. Hermann Ewert (suri 1710), Ruila ja Nurme rendivaldaja, leitnant, assessor; abiellus 1684 Brigitta Elisabeth von Vietinghoffiga (suri pärast 1750)
C1. Hedwig Katharina (1686−1773), Nurme, Hatu, Risti, Tammiku, Leebiku ja Nõva mõisaomanik; abiellus 1705 Risti mõisniku Berend Johann von Mohrenschildtiga (suri pärast 1726)
B3. Gustav (suri 1710), Ruila ja Haiba rendivaldaja, leitnant; abiellus Brita Christina von Vietinghoffiga (1681−1723)
C1. Adam Gustav (1710−1767), Ruila ja Haiba mõisnik, Eestimaa maanõunik; abiellus 1731 Christina Elisabeth von Ulrichiga (1715−1787)
D1. Friedrich Johann (1744−1801), Ruila, Haiba, Munalaskme ja Laitse mõisnik, major, Eestimaa ülemmaakohtu assessor; abiellus 1780 Christina Johanna von Mohrenschildtiga (1756−1813)
E1. Christina Helene (Karoline) (1781−1821), Laitse mõisaomanik; abiellus 1) 1800 (lahutati 1803) Parila mõisniku Magnus Heinrich von Kurselliga (1779−pärast 1832), 2) 1805 Pahkla mõisniku Berend Wilhelm von Mohrenschildtiga (1783−1831)
E2. Eleonora Gustava Dorothea (1785−1855), Haiba mõisaomanik; abiellus Alexander Ferdinand von Staaliga (1781−1850)
E3. Katharina Friederike (1786−1815), Ruila mõisaomanik; abiellus 1807 Kapu mõisniku Magnus Adolf Theodor von Bremeniga (1784−1843)
A2. Ewert Gustav (suri pärast 1696), Nurme ja Kernu mõisnik, leitnant; abiellus Johanna Dorothea von Adamiga
A3. Katharina (suri pärast 1700), Harmi mõisaomanik; abiellus Gert (Gerhard) von Lodega (suri enne 1690)

Pilkuse liin
Johann Wilhelm von Ulrich (suri 1709), Reola mõisnik.
Gustav Friedrich von Ulrich, Kurpfalzi ooberst, Reola mõisnik
Jacob Reinhold von Ulrich, leitnant, Pilkuse (Bremenhof) mõisnik Otepää kihelkonnas 
Carl Gustav von Ulrich, major, kreisi peamees (kreishauptmann), Pilkuse mõisnik  
Gustav von Ulrich, ooberst, Pilkuse mõisnik

Ulrichi suguvõsa mõisavaldused

Eestimaa:
Haiba (Haiba) (XVII sajand−1814), Kernu (Kirna) (1671−1680), Laitse (Laitz) (1622−1814), Lohu (Loal) (1622−1778), Munalaskme (Munnalas) (1622−1797), Ohukotsu (Odenwald, tollal Odenkot) (1676−1684), Oru (Orrenhof) (1663−1738), Põlli (Poll) (1676−1684), Ruila (Ruil) (1622−1814), Röa (Röal) (1660ndad, pandivaldus), Röa (Röal) (kuni 1778), Tammiku (Tammik) (kuni 1676), Tuhala (Toal) (1640ndad−1676), Varangu (Warrang) (XVIII sajandi algus)
Kuramaa:
Kūrmale (Kurmahlen) (1600−1613)
Liivimaa eesti distrikt:
Pilkuse (Bremenhof) (1783−1853), Reola (Rewold) (1632−1774)

Vaata ka
Ulrich a. d. H. Wahenorm
Ulrichen
Vassili Ulrich (1899–1951), Nõukogude riigitegelane, NSV Liidu Ülemkohtu Sõjakolleegiumi esimees (1926–1948).

Viited

Kirjandus
EAA, f. 1674, n. 2, s. 203. Ulrich (Pilkuse).
Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 465−466, 467 (tabel).
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 259−265 .
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Parandused ja täiendused. Lk 49 .
Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd XV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2004. Lk 121−122.
Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 314 .

Välislingid

Ulrichi suguvõsa aadlivapp Ajalooarhiivi Aadlivappide registris

Aadlisuguvõsad
Eestimaa aadlisuguvõsad
Eestimaa matrikliaadel
Liivimaa aadlisuguvõsad
Liivimaa matrikliaadel
Rootsi aadlisuguvõsad
Rootsi introdutseerimata aadel