Ploomipuu (alamperekond)

Ploomipuu (Prunus) on roosõieliste sugukonda toompuu perekonda kuuluv alamperekond. Osa autoreid loeb ploomipuud omaette perekonnaks.

Toompuu perekonna teistest alamperekondadest (kirsipuudest, virsikupuudest, toomingatest ja teistest) erinevad ploomipuud selle poolest, et nende võrsetel on otspung ja külgpungad paiknevad üksikutena, mitte hulgakesi koos, õied on lühikeste õievarte otsas ühe- kuni viiekaupa koos, viljal on ühel küljel soon ja vilja sees olev kivi on sile.

Ploomipuu vilja nimetatakse ploomiks. Küps ploom võib olla kaetud õhukese hallika vahaja kihiga, mis tuleb pestes maha.

Majanduslikus mõttes olulised ploomipuud on keskmist kasvu, tavaliselt pügatakse nad 5–6 m kõrguseks. Pügamata ploomipuude võra võib ulatuda 12 m kõrgusele ja olla 10 m lai.

Ploomipuud õitsevad maailma eri piirkondades eri ajal, aga reeglina aasta esimesel poolel. Kõige sagedamini õitsevad nad kevadel, aga Taiwanis hakkavad nad õitsema juba jaanuaris.

Vilja läbimõõt on tavaliselt 3–8 cm. Kujult on nad kerajad või ovaalsed. Viljaliha on kõva, mahlakas ja mure. Vilja koor on sile, liibub viljaliha külge ja on mõnikord kaetud vahaka kihiga. Vilja sees on üksainus suur luuseeme, mida kõnekeeles kiviks kutsutakse.

Ploomipuud kuuluvad maailma esimeste kultuurtaimede hulka. Ploome on leitud juba noorema kiviaja asulapaikadest koos oliivide, viinamarjade ja viigimarjadega.

Liigid

Selles, kui palju liike ploomipuude alamperekonda kuulub, asjatundjate arvamused lahknevad. Üldiselt eristatakse 19–40 liiki. Neid kasvab nii Euraasias kui Ameerikas ning üldiselt jagataksegi ploomipuuliigid uue ja vana maailma ploomipuudeks. Ploomipuude hulka kuuluvad järgmised liigid:
Prunus africana – aafrika ploomipuu 
Prunus americana – Ameerika ploomipuu
Prunus angustifolia – ahtalehine ploomipuu 
Prunus cerasifera – haraline ploomipuu ehk alõtša 
Prunus cerasifera Myrobalan-rühm – mürobalaan
Prunus cocomilia – naapoli ploomipuu 
Prunus darvasica – darvaasi ploomipuu 
Prunus domestica – harilik ploomipuu ehk aed-ploomipuu
Prunus domestica subsp. insititia – kreegipuu vili: kreek 
Prunus domestica subsp. insititia var. damascena – damaskuse ploomipuu vili: damaskuse ploom 
Prunus domestica subsp. insititia var. italica – muna-ploomipuu vili: munaploom 
Prunus domestica subsp. insititia 'Saint Julien' – juuli-kreegipuu vili: juulikreek 
Prunus domestica subsp. italica – renklood-ploomipuu (vääris-ploomipuu, renklood-väärisploomipuu), vili: renkloodploom (väärisploom, renklood-väärisploom) 
Prunus domestica Prune-rühm – säilis-ploomipuu (sordirühm) vili: säilisploom (sh ungari mustploom) 
Prunus domestica subsp. syriaca – mirabell-ploomipuu (mirabell-kreegipuu) vili: mirabell 
Prunus hortulana – missuuri ploomipuu 
Prunus maritima – rand-ploomipuu 
Prunus nigra – must ploomipuu (kanada ploomipuu) 
Prunus salicina – hiina ploomipuu ehk pajulehine ploomipuu
Prunus simonii – Simoni ploomipuu 
Prunus sogdiana – sogdi ploomipuu
Prunus spinosa – laukapuu
Prunus ursina – süüria ploomipuu 
Prunus ussuriensis – ussuuri ploomipuu

Liikidevahelised hübriidid 
Prunus Plumcot-rühm – apriploomipuu vili: apriploom (1/2 aprikoos × 1/2 ploom)
Prunus Pluot-rühm – pluotipuu vili: pluott (1/4 aprikoos × 3/4 ploom ehk 1/2 apriploom × 1/2 ploom)
Prunus Tri-Lite rühm – virsikploomipuu vili: virsikploom (virsik × ploom)

Majanduslikult tähtsad on ploomipuudest üksnes heksaploidne harilik ja diploidne hiina ploomipuu. Need on inimeste aretatud, aga nende päritolu pole veel kindlaks tehtud. Kõige tõenäolisemalt põlvnevad nad haralisest ploomipuust, aga võib-olla ka laukapuust.

Toompuu