Tarn

Tarn (Carex) on kõrreliselaadsete seltsi kuuluva lõikheinaliste sugukonna liigirikkaim perekond.

Ajalugu
Esimesena kirjeldas tarnu teaduslikult Linnaeus oma 1753 ilmunud teoses "Species plantarum". Sellega pani ta aluse tarnade uurimise teadusele ehk karikoloogiale. Esimesed üksnes karikoloogiale pühendatud teosed olid saksa botaaniku Carl Ludwig Willdenowi 1805 avaldatud 107-leheküljeline raamat "Caricologia, sive descriptiones omnium specierum caricis, in usum excursionum botanicarum pro amicis seorsim impressa..." ja saksa botaaniku Carl Heinrich Hoppe 1826 avaldatud 104-leheküljeline raamat "Caricologia germanica oder Aufzahlung der in Deutschland wildwachsenden Riedgraser".

Tarnaliikide arvuks on pakutud 1100–2000. Eestis on tarnaliike loendatud 77 .

Levila ja kasvukohad
Tarnad on kosmopoliitsed, kuid kõige rohkem on neid parasvöötmes. Neid leidub kõikjal igijääga katmata aladel, välja arvatud Amazonase suudmest kagusse jääv ala, Araabia poolsaar, Thari kõrb ja põhiosa Aafrikast. Aafrikas leidub tarnu vaid Põhja-Aafrikas, Lõuna-Aafrikas, Madagaskaril, Niiluse orus ja Etioopias.

Enamik tarnu, kuid mitte nad kõik, kasvab märgaladel, eriti paduratel, soodes ja rabades, tiikide ja vooluveekogude kallastel ning isegi kraavides, kus nad sageli moodustavad taimestiku põhiosa.

Kirjeldus 
Tarna leht moodustub lehelabast ja -tupest. Lehetupe üleminekukohas lehelabaks asub väike kilejas keeleke. 

Tarna õied moodustavad pähiku. Erinevail liikidel saab eristada androgüünset ja günekandrilist pähikut. Esimesel juhul on isasõied pähiku tipus, emasõied aga alusel. Emasõitest areneb hiljem põisik, mille morfoloogia on tähtis liigimääramistunnus.

Kasutamine
Tarnad on kasutusel taimekasvatuses, sealhulgas maastikuarhitektuuris ja eraaedades. Looduslikult kasvavad liigid on levinud looduskeskkonna taastamise projektides ja jätkusuutlikus maastikukujunduses. Ehkki nad armastavad vett, taluvad nad hästi kuivust, mistõttu neid kasutatakse aasadel ja muru asemel seal, kus ei taheta kulutada vett kastmise peale. Mõnda tarnaliiki kasutatakse aianduses ilutaimena. Paljud tarnade ilutaimena kasvatatavad sordid on aretatud Jaapanis.

Eesti tarnad 
Eestis kasvab 77 liiki tarnu. 

alsstarn – Carex chordorrhiza
eristarn – Carex appropinquata
gallia tarn – Carex ligerica
hallikas tarn – Carex canescens
harilik tarn – Carex nigra
hirsstarn – Carex panicea
jalgtarn – Carex rhizina
jõhvtarn – Carex capillaris
jänestarn – Carex leporina
kahekojane tarn – Carex dioica
kahkjas tarn – Carex pallescens
kallastarn – Carex riparia
karvane tarn – Carex hirta
keratarn – Carex globularis
kevadtarn – Carex caryophyllea
kirptarn – Carex pulicaris
klibutarn – Carex glareosa
kollane tarn – Carex flava
kraavtarn – Carex pseudocyperus
lakktarn – Carex spicata
liivtarn – Carex arenaria
lodutarn – Carex loliacea
luhttarn – Carex elata
läänetarn – Carex distans
lünktarn – Carex disticha
metstarn – Carex sylvatica
mudatarn – Carex limosa
mägitarn – Carex montana
mätastarn – Carex cespitosa
niidutarn – Carex lepidocarpa
niitjas tarn – Carex lasiocarpa
nokktarn – Carex rhynchophysa
nõmmtarn – Carex ericetorum
ohtene tarn – Carex aristata
ojatarn – Carex viridula
padutarn – Carex buxbaumii
pikk tarn – Carex elongata
pudeltarn – Carex rostrata
põhjatarn – Carex mackenziei
põistarn – Carex vesicaria
põngastarn – Carex pilulifera
pööristarn – Carex paniculata
randtarn – Carex extensa
raudtarn – Carex davalliana
rebastarn – Carex vulpina
rulltarn – Carex hartmanii
sagristarn – Carex irrigua
sale tarn – Carex acuta
salutarn – Carex brizoides
siiltarn – Carex muricata
sirptarn – Carex demissa
sootarn – Carex acutiformis
sõrmtarn – Carex digitata
tihe tarn – Carex otrubae
tupptarn – Carex vaginata
turvastarn – Carex heleonastes
tõmmukas tarn – Carex brunnescens
tähttarn – Carex echinata
varane tarn – Carex praecox
varjutarn – Carex remota
varvastarn – Carex ornithopoda
vesihaljas tarn – Carex flacca
vesitarn – Carex aquatilis
villtarn – Carex tomentosa
õievähene tarn – Carex pauciflora
õrn tarn – Carex disperma
ääristarn – Carex hostiana
ümartarn – Carex diandra

Vaata ka
Poku

Viited

Välislingid 

Lõikheinalised