Kalju Kangur

Kalju Kangur (25. oktoober 1925 Vana-Kuuste, Tartumaa – 15. jaanuar 1989 Tartu) oli eesti kirjanik (põhiliselt luuletaja) ja luuletõlkija.

Elukäik 
Kalju Kangur alustas kooliteed Sipe algkoolis, seejärle õppis aastatel 1939–1944 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Esimest korda trükiti tema värsse 1943 Postimehes ja alates 1949 ilmus tema luuletusi pidevalt perioodikas. Kalju Kanguri esimene luulekogu "Mööda jalgteid" ilmus 1957.

1959 ilmunud "Üksainus rukkipea" avas talle 1960 tee Eesti Kirjanike Liitu. 

Temalt on ilmunud neli sonetikogu, luulekogusid, haikusid, epigrammide kogu, lasteraamatuid ja proosateoseid. 

Tema töid on tõlgitud inglise, saksa, soome, läti, leedu, vene, itaalia ja muudesse keeltesse. 

Kalju Kangur on tõlkinud vene kirjanike (muuhulgas Puškini) teoseid.

Looming

Temaatika 
Kalju Kanguri luulest moodustab suure osa loodusluule. Samuti on ta käsitlenud ajaloolisi teemasid ning viljelnud lembeluulet. Tähtsa osa Kalju Kanguri loomingust moodustavad lasteluuletused.

Vorm 
Kalju Kanguri luuletused on meetrilised, kindlasse stroofi surutud tugeva riimiga. Ta kirjutas sonette, järgides itaalia soneti rangeid reegleid. Kalju Kangur on enim sonette kirjutanud eesti luuletaja ja tema loodud on ka Eesti mahukaim sonetikogu "Sonetid" (1979), mille kaante vahel on 109 sonetti. 

Ta on kirjutanud ka haikusid ja epigramme ("Vale mees vaadis", 1973). 

Peale itaalia soneti on Kalju Kangur kõige rohkem kasutanud riimiskeemi abab. Üks haruldasemaid riimiskeeme Kalju Kanguri luules on abcbdbeb ("Ära kohta võõrast õnne"). 

Luuletustest jäävad meelde sõnad "päike", "kristall", "hirm". Luuletused on lihtsad ja sisutihedad.

Teosed

Lastele 
värsikogu "Konnakübar", 1963
värsikogu "Hajameelne tramm", 1966 
"Puud, mis virvendavad lindude laulust", 1966
proosajutustus "Timbu-Limbu õukond ja lumemöldrid", 1969
jutukogu "Kuningalinnalood", 1973
"Päikesepaiste krobelistel kuusetüvedel", 1975
"Laulumaja", 1977
"Unenäod kristallkohvris", 1979
"Kuldsed krabid", 1982
värsikogu "Tiritammetõrud", 1985

Luule 
"Mööda jalgteid", 1957
"Üksainus rukkipea", 1959
"Kivid ja kajad", 1969
Epigrammid "Vale mees vaadis", 1973
"Härmalõngad", 1977
"Sonetid", 1979
Sonetid "Portselantantsud", 1981
Sonetid "Möödumatus", 1982
"Sonetiraamat", 1988–1989
"Juturaamat", 1986

Tõlked 
"Ruslan ja Ludmilla", 1969 (Aleksandr Puškin)
"Valik luulet", 1974 (Aleksandr Puškin)
"Nägemise ülistus" 1978 (Valeri Brjussov)
"Päikesetempel", 1982 (Ivan Bunin)
"Viinamäesügis", 1986 (Vjatšeslav Ivanovitš Ivanov, Fjodor Sologub, Mihhail Kuzmin)
"Ööbikuaed", 1972 (koos teiste tõlkijatega; Aleksandr Blok)

Kirjandus
 Kalle Kurg. Sigridi-raamat. Arvustus ("Puud, mis virvendavad lindude laulust") – Edasi, 24. märts 1966
 Reet Krusten, "Kalju Kanguriga Peedul" – Keel ja Kirjandus 1985, nr 10, lk 628–629
 Eesti kirjanduse ajalugu, V köide, 2. raamat, Eesti Raamat, Tallinn 1991, lk 221–225 ja bibliograafia lk 244, ülevaate autor Aadu Säärits

Eesti luuletajad
Eesti kirjanikud
Eesti tõlkijad
Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased
Maarja kalmistule maetud
Sündinud 1925
Surnud 1989