Artur Perna

Artur Perna VR I/3 (ka Arthur Perna; 21. aprill (vkj)/ 3. mai 1881 Abja vald, Halliste kihelkond, Pärnumaa – 28. aprill 1940 Tallinn) oli eesti arhitekt ja sõjaväelane (kolonelleitnant).

Elukäik
Artur Perna sündis Abja mõisa kõrtsmiku perekonnas. Õppis 1889–1890 Viljandis eraalgkoolis, 1890–1893 E. Bormanni poeglastekoolis ning E. Heine progümnaasiumis. 1900–1902 õppis ta Tartu Reaalkoolis ja 1903–1910 Riia Polütehnilises Instituudis, mille lõpetas insener-arhitekti diplomiga. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Vironia liige.

Perna praktiseeris 1910–1912 Theodor Mieritzi ja Ivan Gerassimovi büroos Peterburis. Naasnud Tallinna, asutas ta koos arhitekt Karl Burman vanemaga arhitektuuribüroo, mis tegutses Esimese maailmasõja alguseni. 

Esimese maailmasõja ajal teenis ohvitserina Galiitsia ja Rumeenia rindel, aastatel 1914–1919 Tallinnas Peeter Suure merekindluse raudteepataljonis. 1918 oli Eesti Tehnika Seltsi Tehniliste Erikursuste õppejõud. 

Artur Perna võttis osa ka Eesti Vabadussõjast, töötas esialgu ülemjuhataja staabis Kindralstaabi Valitsuse Maakuulamise osakonna juhina ja hiljem oma erialal Eesti Rahvaväe korterivalitsuse ülemana, ülendati 12. veebruaril 1920 kaptenist alampolkovnikuks. Reservi asus Perna 1921. aasta veebruaris kolonelleitnandi auastmes.

1921. aastast oli Tallinnas linnavolinik, 1921–1922 Tallinna linnanõunik ja linnapea abi ning ka kindlustusseltsi Põhja Kinnitus-Seltsi nõukogu esimees. 1922. aastast tegutses taas arhitektina.

1920–1936 oli ta Tallinna Tehnikumi ja Eesti Tehnika Seltsi erikursuste õppejõud (hüüdnimega "Vana Habe") ning Sõjakooli sideasjanduse lektor.

Looming
1909 Tuletikuvabrikant Eduard Pohli maja Viljandis, Lossi ja Tartu tänava nurgal
1913–1914 Elamu Tina tänav 26 Tallinnas, Arhitektuuribüroo Burman & Perna
1914 riigi väärtpaberite ekspeditsiooni tööliste elamu Peterburis; ülevenemaalise arhitektuurivõistluse I koht; teostamata
1922–1924 Raua tänava algkooli hoone
1923 Eesti Laenupanga hoone peale- ja ümberehitus Suur-Karja tänav 18 Tallinnas
1923 Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisuse hoone Rataskaevu tänava, Pika tänava ja Voorimehe tänava nurgal Tallinnas
1923 kirjastuse ja trükikoja Ühiselu hoone Pikk tänav 40 Tallinnas
1923–1927 Estonia teatri keskosa pealeehitis (koos arhitekt Armas Lindgreniga)
Kaitseliidu Kaitseliidu peastaabi maja juurdeehitus Tallinnas, Kaarli tänav nr. 8 Kaitseliidu Tallinna malevale
1924 elamu Kinga tänava ja Teenri tänava (tänapäeval Raekoja platsi) nurgal Tallinnas
1924 Elamu Johan Laidoneri plats 1 Viljandis
1925 Rinnalaste Kodu Nõmmel
1927 Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumi hoone
Tarvitajate Ühingu Põllumees maja Võrus
Hoone Müürivahe tänav 14
Toompea lossi Valge saali ja peaministri kabineti interjöör, koos Johann Ostratiga
1928 enda elamu Kaupmehe tänaval Tallinnas (hävis märtsipommitamisel 1944)
1939 elamu Tartu maantee 39
1940 Kaarli koguduse maja Toompuiestee 4 Tallinnas

Tunnustus
1920 Vabadusristi I liigi 3. järk
1925 Läti Karutapja ordeni III järk
Venemaa aumärgid

Isiklikku
Tema vend oli ehitusinsener ja tehnikateadlane Herman Perna.

Viited

Kirjandus
"Artur Perna suri". Uus Eesti nr 114, 29. aprill 1940. Lk 7
Leo Gens. "Artur Perna – 100". // Ehituskunst. Esimene 1981. Tallinn 1983. Lk 57–61
Armas Luige, Hubert Matve. "Artur Perna". // Ehitusinsenerid TPI-st. Tallinn 1986. Lk 27
Leo Gens. "Perna, Artur, arhitekt". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 380

Välislingid

Eesti ohvitserid 1918-1940
Haud Tallinna Rahumäe kalmistul

Eesti arhitektid
Esimese maailmasõja veteranid Eestis
Sõjavägede Staabi koosseis
Vabadussõja veteranid
Riia Tehnikaülikooli vilistlased
Korporatsioon Vironia liikmed
Kõrgema Sõjakooli õppejõud‎
Tallinna kõrgema tehnikumi õppejõud
Tallinna linnavolikogu liikmed
Kaitseliidu Tallinna maleva liikmed
Insenerikoja tegevliikmed
Insenerikoja nõukogu liikmed
Vabadusristi I liigi 3. järgu kavalerid
Karutapja ordeni kavalerid
Rahumäe kalmistule maetud
Sündinud 1881
Surnud 1940