1987

1987. aasta (MCMLXXXVII) oli 20. sajandi 87. aasta.

Sündmused maailmas

Jaanuar 
 22. jaanuar – Pärast altkäemaksu võtmises süüdimõistmist lasi USA Pennsylvania osariigi laekur R. Budd Dwyer end pressikonverentsil telekaamerate ees maha.

Veebruar 
 23. veebruar – Maale jõudis valgus Suures Magalhãesi Pilves plahvatanud supernoovalt SN 1987A.

Märts 
 6. märts – Briti reisiparvlaev Herald of Free Enterprise läks veidi aega pärast Zeebrugge sadamast lahkumist ümber. Õnnetuses hukkus 193 inimest.
 20. märts – Zidovudiin kinnitati esimese antiretroviirusravimina HIV-i ja AIDS-i vastu võitlemiseks.

Aprill 
 ...

Mai 
 8. mai – Briti eriteenistuse üksus ründas Põhja-Iirimaal Loughgallis Ajutise Iiri Vabariikliku Armee üksust, tappes kaheksa selle liiget ja ühe tsiviilisiku.
 28. mai – 19-aastane Lääne-Saksamaa kodanik Mathias Rust lendas väikelennukil Cessna 172 takistamatult läbi Nõukogude õhuruumi ja maandus Moskvas Punasel väljakul.

Juuni 
 12. juuni – USA president Ronald Reagan andis Berliinis peetud kõnes mõista, et Berliini müür tuleb lammutada ("Tear down this wall!").
 19. juuni – Baski iseseisvuslaste korraldatud pommiplahvatuses Barcelona kaubanduskeskuses hukkus 21 ja sai vigastada 45 inimest.

Juuli 
 4. juuli – Prantsusmaal mõisteti eluks ajaks vangi natsikurjategija Klaus Barbie, hüüdnimega "Lyoni lihunik".
 11. juuli – ÜRO kuulutas Jugoslaavias Zagrebis sündinud Matej Gašpari maailma viiemiljardendaks elanikuks.
 14. juuli – Kanadas Montréalis sadas kahe ja poole tunni jooksul maha üle 100 millimeetri sademeid, mille tekkisid ulatuslikud üleujutused ja üle 220 miljoni Kanada dollari väärtuses kahju.

August 
 16. august – Northwest Airlinesi reisilennuk McDonnell Douglas MD-82 kukkus veidi aega pärast Detroitist toimunud õhkutõusu alla. Õnnetuses pääses eluga vaid üks 155 reisijast.
 17. august – Steffi Graf tõusis naiste tennise maailma esinumbriks ja püsis sellel kohal rekordilised 186 nädalat.

September 
 13. september – Brasiilias Goiânia linnas toimus radioaktiivse aine leke, nn Goiânia õnnetus.
 16. september – Allkirjastati Montréali protokoll osoonikihi kaitsmiseks. See jõustus 1. jaanuaril 1989.

Oktoober 
 1. oktoober – Taani sai esimeseks riigiks, mis legaliseeris samasooliste abielu.
 11. oktoober – USA-s Washingtonis toimus hinnanguliselt 750 000 osavõtjaga demonstratsioon samasooliste õiguste toetuseks.
 15. oktoober – Burkina Faso president Thomas Sankara tapeti sõjaväelise riigipöörde käigus.
 19. oktoober – Wall Streetil oli nn must esmaspäev: aktsiad langesid rekordilised 508 punkti ehk 22,6 protsenti.
 22. oktoober – Londonis müüdi oksjonil rekordilise 5,39 miljoni dollari eest esimese Johann Gutenbergi piibli üks väheseid säilinud eksemplare.

November 
 7. november – Tuneesia peaminister Zine El Abidine Ben Ali tagandas ametist riigi presidendi Habib Bourguiba, kes kuulutati teovõimetuks.
 7. november – Avati Singapuri esimene metrooliin.
 8. november – Põhja-Iirimaal Enniskillenis hukkus vabariiklastest äärmuslaste paigaldatud pommi plahvatuses Briti sõjaohvrite mälestusjumalateenistusel 12 ja sai vigastada 62 inimest.
 18. november – Londonis King's Crossi metroojaamas puhkenud tulekahjus hukkus 31 inimest.
 28. november – Taiwanist Lõuna-Aafrika Vabariiki lennanud reisilennuk Boeing 747 süttis lennu ajal põlema ja kukkus Mauritiuse lähedal India ookeani. Hukkusid kõik pardal viibinud 159 inimest.
 29. november – Andamani mere kohal plahvatas Korean Airi reisilennuk 115 inimesega pardal. Lennukile olid pommi paigutanud Põhja-Korea agendid.

Detsember 
 7. detsember – Pacific Southwest Airlinesi endine töötaja tappis lennu ajal Los Angelesest San Franciscosse teel oleva lennuki kaks pilooti ja kukutas lennuki tahtlikult alla. Hukkusid kõik 43 pardal viibinud inimest.
 8. detsember – Relvastatud mees tappis Melbourne'is Austraalia postiteenistuse hoones kaheksa inimest.

 8. detsember – Ronald Reagan ja Mihhail Gorbatšov sõlmisid keskmaa-tuumajõudude piiramise lepingu (INF-leping).

 20. detsember – Filipiinide parvlaeva Doña Paz ja tankeri kokkupõrkes hukkus 4386 inimest. See oli rahuaja rängim mereõnnetus.
 23. detsember – Finnairi lend 915: Finnairi lennuki suunas lasti Nõukogude rakett.

Sündmused Eestis 
5. veebruar – kooperatiivide äritegevuse lubamine Eesti NSV-s.
19.–21. veebruar – NLKP keskkomitee peasekretär Mihhail Gorbatšov käis ringsõidul Eestis.
25. veebruar – ajakirjanik Juhan Aare paljastas Eesti Televisiooni saates "Panda" plaanid Eestis fosforiiti kaevandama hakata.
3. aprill – toimus Tartu üliõpilaste aulakoosolek Virumaale fosforiidikaevanduste rajamise vastu, millest sai alguse fosforiidikaevandamiste vastane protestiliikumine.
1. mai – Tartus nähti maiparaadil ka fosforiidivastaseid loosungeid.
19. mai – EKP keskkomitee sekretariaat nõudis nõukogudevastaste ilmingute kõrvaldamist Tartus.
25. mai – asutati loomeliitude kultuurinõukogu, eesotsas Ignar Fjukiga.
15. august – endised poliitvangid ja dissidendid asutasid Molotovi-Ribbentropi Pakti Avalikustamise Eesti Grupi (MRP-AEG)
23. augustil – MRP-AEG korraldas MRP sõlmimise aastapäeva puhul Tallinnas Hirvepargis rahvakoosoleku, mis tõi esimest korda paljude teadvusse Molotovi-Ribbentropi pakti olemasolu. EKP keskkomitee büroo pidas päev hiljem erinõupidamise ja käivitas terve rea vastuaktsioone. Ametlik ajakirjandus valas rahvakoosoleku korraldajad üle laimuga.
26. september – ajalehes Edasi ilmus Siim Kallase, Tiit Made, Edgar Savisaare ja Mikk Titma artikkel ettepanekuga viia Eesti täielikult territoriaalsele isemajandamisele (IME).
30. september – MRP-AEG liige Jüri Mikk käis meelt avaldamas Moskva Punasel väljakul.
1. oktoober – ilmuma hakkas Maaleht.
19. oktoober – koostati manifest Harta'87, millega alustas Eestis tegevust usuliikumine Elu Sõna. Ka selle liidrid jäid peatselt laimukampaania alla.
21. oktoober – toimus Võru kalmistu mälestusmiiting, mille korraldaja Ain Saar peeti võimude poolt kinni.
16. november – Eesti NSV ministrite nõukogu tunnistas IME ettepaneku ebakompetentseks.
6. detsember – Tallinnas toimus roheliste meeleavaldus Süda tänava kvartali ja hõlmikpuu kaitseks.
12. detsember – asutati Eesti Muinsuskaitse Selts, mille esimeheks sai Trivimi Velliste.
16. detsember – Tartus loodi Eesti üliõpilaste selts Sodalicium.
20. detsember – Ain Saare algatusel loodi Võrus Vaba-Sõltumatu Noorte Kolonn nr 1.
26. detsember – ajakirja Looming toimetuses loodi humanitaarselts Wellesto.

Sündinud 

6. veebruar – Luisa Värk, eesti poplaulja
7. veebruar – Kerli Kõiv, eesti poplaulja
16. märts – Tiiu Kuik, eesti modell
17. aprill – Jalmar Vabarna, eesti pärimusmuusik
19. aprill – Marija Šarapova, vene tennisist
24. aprill – Rein Taaramäe, Eesti jalgrattasportlane
29. aprill – Aleksei Poltoranin, Kasahstani murdmaasuusataja
17. mai – Ott Lepland, eesti poplaulja
17. juuni – Kendrick Lamar, USA räppar
24. juuni – Lionel Messi, Argentina jalgpallur
3. juuli – Sebastian Vettel, saksa vormelisõitja
14. juuli – Margus Hunt, eesti kettaheitja 
22. juuli – Charlotte Kalla, rootsi suusataja
11. august – Maris Mägi, eesti kergejõustiklane
9. august – Marek Niit, eesti kergejõustiklane
18. august – Martin Järveoja, eesti autorallisõitja
27. september – Marta Vaarik, eesti näitleja
28. september – Hilary Duff, ameerika poplaulja ja näitleja
29. september – Anaïs Demoustier, prantsuse näitleja
15. oktoober – Ott Tänak, eesti rallisõitja
29. oktoober – Tove Lo, Rootsi laulja
22. november – Martti Aljand, eesti ujuja
2. detsember – Mari-Leen Kaselaan, eesti poplaulja

Surnud 

5. jaanuar – August Sokk, eesti korvpallur ja korvpallitreener
14. jaanuar – Pedro Krusten, eesti kirjanik 
14. veebruar – Dmitri Kabalevski, vene helilooja
22. veebruar – Andy Warhol, USA kunstnik
7. märts – Karl Leichter, eesti muusikateadlane
11. märts – Feliks Vakk, eesti keeleteadlane
19. märts – Louis de Broglie, prantsuse füüsik
28. märts – Maria von Trapp, Austria laulja
30. märts – Karl-Samuel Rebane, eesti füüsik
2. aprill – Buddy Rich, USA džässtrummar ja orkestrijuht
25. aprill – Petõr Damberg, liivi kultuuritegelane 
6. mai – William Casey, USA Luure Keskagentuuri direktor
14. mai – Rita Hayworth, USA filminäitleja 
17. mai – Gunnar Myrdal, rootsi majandusteadlane
2. juuni – Andrés Segovia, hispaania kitarrist
22. juuni – Fred Astaire, USA näitleja ja  tantsija
12. juuli – Grigori Skulski, Eesti kirjanik
17. juuli – Kristjan Palusalu, eesti maadleja
4. august – Ellen Liiger, eesti näitleja
8. august – Harri Haamer, eesti vaimulik
16. august – Andrei Mironov, vene näitleja
17. august – Rudolf Heß, Saksamaa poliitik
28. august – John Huston, USA filmirežissöör ja -näitleja
3. september – Viktor Nekrassov, vene näitleja
10. september – Boriss Rõtov, Eesti maletaja
18. september – Américo Tomás, Portugali president 1958–1974
21. september – Jaco Pastorius, USA džässkitarrist
2. oktoober – Peter Medawar, arstiteadlane
3. oktoober – Jean Anouilh, prantsuse näitekirjanik
 3. oktoober – Heino Susi, eesti biofüüsik ja kirjanik
20. oktoober – Andrei Kolmogorov, vene matemaatik
21. oktoober – Salme Rootare, eesti maletaja
22. oktoober – Lino Ventura, itaalia näitleja
1. november – Helmut Tarand, eesti luuletaja
2. detsember – Jakov Zeldovitš, füüsik
10. detsember – Sten Karling, rootsi kunstiteadlane
19. detsember – August Mälk, eesti kirjanik

Nobeli auhinnad 
füüsika – Johannes Georg Bednorz, Karl Alexander Müller
keemia – Donald Cram, Jean-Marie Lehn, Charles Pedersen
meditsiin – Susumu Tonegawa
kirjandus – Jossif Brodski
rahu – Óscar Arias Sánchez
majandus – Robert Solow

Viited

1987