Tallinna–Keila raudteelõik

Tallinna–Keila raudteelõik on 26,8 kilomeetri pikkune laiarööpmeline raudtee Tallinna (Balti jaama) ja Keila raudteejaama vahel. 
2023. aastal valmis raudtee ümberehitus, tänu millele on Tallinna–Keila raudteelõik nüüd täies pikkuses kahe peateega. Varem oli raudtee 19,5 kilomeetri ulatuses kahe- ja 7,3 kilomeetri ulatuses üheteeline. Elektrifitseeritud kogu raudtee pikkuses. Kuulub AS Eesti Raudteele.

Peale ümberehituse valmimist Tallinn–Keila raudteelõigul 2023. aastal tõusevad ka rongide piirkiirused endiselt 120 kilomeetri tunnikiiruselt kuni 140 tunnikiirusele.

Tallinna piires kuni Pääskülani kehtib rongidele endiselt 70 km/h samuti vahetati ümberehituste käigus ära fooride- ja tõkkepuude juhtimissüsteem raudtee lõigul kuna vana juhtimissüsteem oli pärit Nõukogude ajast vahemikus 1958-1981. 

Tallinna–Keila raudtee äärde on rajatud 3 raudteejaama: Balti jaam, Pääsküla, Keila ja 12 peatuspunkti: Lilleküla, Tondi, Järve, Rahumäe, Nõmme, Hiiu, Kivimäe, Laagri, Urda, Padula, Saue, Valingu. 
Samuti loetakse sellele kuuluvaks Kopli kaubajaam.

Reisijateveol on raudtee jagatud 1., 2., ja 3. tsooniks. 1. tsoon jääb Balti jaama ja Laagri raudteepeatuse vahele, kuni Valingu raudteepeatuseni on juba 2. tsoon. Valingu raudteepeatus asub samaaegselt kahes tsoonis ning Padula raudteepeatuses toimub rongi sisenemine ja väljumine ainult läbi rongi C-ala.

Rongiliinid
Tallinna–Keila raudtee piires toimub reisijatevedu kuni Pääskülani ja Keilani (tava- ja ekspressliin). Elektrirongide sõit liinidel algab depoost ja lõpeb depoos, see tähendab marsruudil Pääsküla–Tallinn. 

Keilast on võimalik edasi sõita elektrirongidega Paldiskini, Kloogarannani ja Turbani.

Jaamad ja peatuskohad

Et raudtee rajamine soodustas uute asunduste tekkimist, sai raudteelõigul pärast selle avamist kõige tulusamaks veoliigiks reisijate vedu. Esimesed uued peatuspunktid Keila ja Tallinn (mõlemad avati 1870) vahel rajati 1872. aastal Sauele (Friedrichshof) ja Nõmmele. 1876. aastast sai Nõmmest pooljaam, kuhu ehitati 1888 uus perroon ja kõrvaltee.

Tallinna–Keila raudtee elektrifitseerimine (1924) soodustas uute peatuskohtade rajamist. Juba olemasolevatele Pääskülale (1915) ja Järvele (1923) lisandusid Kivimäe (1924), Rahumäe (1926), Hiiu (1926), Laagri (1928), Lilleküla (1929) ja Tondi (1934). Nüüdisajal on rajatud Urda (2008) ja Padula raudteepeatus (2008).

Viaduktid, sillad ja ülesõidud

Rohu raudteeviadukt. Ületab Rohu tänavat Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna ja Kelmiküla asumis
Paldiski maantee raudteeülesõit. Selle asemel ehitati 1926. aastaks Paldiski maantee raudteeviadukt. Ületab Paldiski maanteed
Falkpargi tänava raudteeülesõit. Nüüdseks suletud
Endla tänava raudteeülesõit. Selle asemel ehitati 1962. aastaks Endla raudteeviadukt. Ületab Endla tänavat
Lilleküla raudteepeatuse raudteeülesõit. Nüüdseks suletud. Selle trassile ehitati 2012. aastaks jalakäijate tunnel
raudteetruup üle kergliiklustee Marta tänavale ja Lilleküla jalgpallistaadionile
Tondi tänava raudteeülesõit
Seebi tänava raudteeülesõit. Nüüdseks suletud
Tammsaare tee raudteeviadukt. Ületab A. H. Tammsaare teed
Järve tänava raudteeülesõit. Nüüdseks suletud 
Rahumäe raudteeviadukt. Endise kitsarööpmelise raudtee ja praeguse kergliiklustee viadukt. Nõmme linnaosa, Tallinn
Rahumäe raudteepeatuse raudteeülesõit. Nüüdseks suletud 
Pärnu maantee Nõmme raudteeülesõit. Nõmme linnaosa, Tallinn
Hiiu tänava raudteeülesõit. Nõmme linnaosa, Tallinn
Kivimäe raudteepeatuse raudteeülesõit. Nüüdseks suletud. Nõmme linnaosa, Tallinn
Pärnu maantee Laagri raudteeülesõit
raudteesild üle Pääsküla jõe
Veskitammi tänava raudteeülesõit
raudteetruup üle Jaama tänava kergliiklustee
raudteeviadukt üle Juuliku–Tabasalu tee
raudteesild üle Vääna jõe
Suurevälja tee raudteeülesõit. Saue
Kanama–Keila maantee viadukt
Tutermaa raudteeülesõit
raudteesild üle Keila jõe
Tuula tee raudteeülesõit. Nüüdseks suletud. Keila
Ülesõidu tänava raudteeülesõit. Keila

Ajalugu

Raudteelõik rajati aastail 1869–1870 Balti Raudtee Seltsi poolt Balti raudtee (Paldiski–Tallinna–Peterburi rongiliin) peatee ühe osana. Veidi enne 45. versta lõppes peatee Tallinnas Balti jaamas, jätkudes Peterburi suunal juba uue teena. Balti raudtee ehitustööde koordineerimiseks oli kogu tee jaotatud 5 jaoskonnaks ja 40 ehituspunktiks. Tallinna–Keila raudteelõik kuulus I jaoskonda, mis hõlmas teelõiku Paldiskist Aegviiduni (umbes 100 versta). Aprillist novembrini kestnud töödest võttis osa 6018 inimest, kellest 4711 olid Venemaalt värvatud töötajad. Balti raudtee ametlik avamine toimus 24. oktoobril (5. novembril) 1870 Narvas
Alates 1. aprillist 1893 kuulus Balti raudtee riigile ja sõltus täielikult riiklikust haldusaparaadist 
1902. aastal  ehitati Tallinna–Keila raudtee jätkuna raudteeliin Keilast Haapsaluni
Aastatel 1906–1917 kuulus Looderaudtee alla ja alates 1918. aastast iseseisvalt Eesti Raudtee valitsuse alla  
Aastatel 1918–1940 toimus sellel raudteelõigul kiire areng seoses regulaarse elektrirongiliini avamisega. 1925–1927 rajati raudteeviaduktid Paldiski maanteel ja Rohu tänaval ning ehitati uus ja pikem viadukt Rahumäel. 1932. aastal ehitati Tallinna–Nõmme liinile teine rööpapaar ja järgmisel aastal pikendati seda Pääskülani. 1939 ehitati Järvele uus veoalajaam  
1940. aastate esimene pool mõjus elektrirongiliiklusele laastavalt. Taganevad Nõukogude väed viisid 1941 veeremi Molotovi. teise Saksa okupatsiooni ajal elektriraudtee kontaktvõrgud demonteeriti  
Rongiliiklus Tallinna–Nõmme liinil taastati 23. septembril 1944, mõni päev hiljem sõitsid rongid ka Keilani. Tallinna–Pääsküla elektrirongiliini korrastamine lõppes 1946. aastal. 22. juulil 1958 avati liikluseks uus 15,7 km pikkune Pääsküla–Keila elektrifitseeritud rongiliin. Sellega oli Tallinna–Keila rongiliin elektrifitseeritud.
Raudteede elektrifitseerimine jätkus Keilast edasi. 30. detsembril 1958 avati Keila–Paldiski raudteel Keila–Klooga elektrifitseeritud raudteelõik ja 1961 Klooga–Paldiski elektrifitseeritud raudteelõik, mida toideti Keilas paiknenud ajutisest rändalajaamast. 1960 ehitati täiesti uus elektrifitseeritud 2,5 km pikkune Klooga – Klooga-Ranna raudteelõik. 1965 elektrifitseeriti Keila–Haapsalu raudteel Keila–Vasalemma raudteelõik ja 1981 Vasalemma–Riisipere raudteelõik
1967 pingestati Keilas uus statsionaarne veoalajaam
1961–1962 rajati Pääskülla elektrirongide depoo Samal ajal ehitati reisijatele Balti jaama uus linnalähedaste rongide paviljon ning vana (arhitekt Rudolf von Knüpfferi projekteeritud) hoone ehitati ümber
1963–1992 kuuluti Balti Raudtee Eesti Raudteekonna (BRER) koosseisu  
1992 reorganiseeriti Balti Raudtee Eesti Raudteekond riigiettevõtteks Eesti Raudtee 
1999. aastast tegutseb elektrirongiliiklusega iseseisev ettevõte – Elektriraudtee AS
2022. aastal muudeti raudteeliin kogu ulatuses kaheteeliseks.

Pildid

Vaata ka
 Balti raudtee
 Elektriraudtee AS
 Tallinna–Pääsküla rongiliin

Viited

Välislingid
 TALLINN - KEILA; Eesti Raudteeajaloo Selts

Eesti raudteed
Eestimaa kubermang
Nõmme linnaosa ehitised
Saue vald
Lääne-Harju vald
Keila
Harju maakond
Tallinna transporditaristu