Vares

Vares (Corvus) on lindude perekond vareslaste sugukonnast.

Varesed elavad kõigil mandritel, välja arvatud Antarktikas ja Lõuna-Ameerika lõunaosas.

Liigid

Vareste liikide ja alamliikide eristamises pole üksmeelt. Vareseliike on üle 60. Teada on üle 10 väljasurnud liigi, kellest enamik on välja surnud inimtegevuse tagajärjel.

2012. aasta seisuga klassifitseeritakse varese perekond järgmisteks linnuliikideks:

 Corvus albicollis – kaelusronk
 Corvus albus – pugalronk
 Corvus bennetti – kõnnuvares
 Corvus brachyrhynchos – ameerika vares
 Corvus capensis – aafrika künnivares
 Corvus caurinus – loodevares
 Corvus corax – ronk (kaaren)
 Corvus cornix – hallvares
 Corvus corone – mustvares
 Corvus coronoides – halavares
 Corvus crassirostris – etioopia ronk
 Corvus cryptoleucus – asteegi ronk
 Corvus culminatus 
 Corvus edithae – väike-kõrberonk
 Corvus enca – salenokk-vares
 Corvus florensis – florese vares
 Corvus frugilegus – künnivares
 Corvus fuscicapillus – pruunpea-vares
 Corvus hawaiiensis – havai vares
 Corvus imparatus – mehhiko vares
 Corvus insularis – melaneesia vares
 Corvus jamaicensis – jamaika vares
 Corvus kubaryi – mariaani vares
 Corvus leucognaphalus – haiti vares
 Corvus levaillantii – džunglivares
 Corvus macrorhynchos – suurnokk-vares
 Corvus meeki – bougainville'i vares
 Corvus mellori – eukalüptivares
 Corvus minutus 
 Corvus moneduloides – hakk
 Corvus nasicus – kuuba vares
 Corvus orru – viljavares
 Corvus ossifragus – kalavares
 Corvus palmarum – palmivares
 Corvus rhipidurus – lühisaba-ronk
 Corvus ruficollis – kõrberonk
 Corvus sinaloae – sinaloa vares
 Corvus splendens – õuevares
 Corvus tasmanicus – tasmaania vares
 Corvus torquatus – kaelusvares
 Corvus tristis – paapua vares
 Corvus typicus – sulawesi vares
 Corvus unicolor – banggai vares
 Corvus validus – pikknokk-vares
 Corvus violaceus – filipiini vares
 Corvus woodfordi – valgenokk-vares

Eesti liigid

Eestis elavad järgmised vareseliigid:
 hakk (Corvus monedula)
 künnivares (Corvus frugilegus)
 hallvares (Corvus cornix)
 ronk ehk kaaren (Corvus corax)

Fossiilsed varesed 

Vareslaste sugukonda kuuluva perekonna Miocorvus säilmeid on leitud Prantsusmaalt 17 miljoni aasta vanustest miotseeni kihtidest. See perekond on varestele lähedane. Veel pole teada, kas see perekond on vareste eellane või põhjustab sarnasusi konvergents.

Varese perekonda kuuluvate väljasurnud liikide säilmeid on leitud miotseeni ja pliotseeni piirilt.

Süstemaatika 

Esimesena kirjeldas vareste perekonda Carl von Linné 1758. Tema kirjeldas perekonda küll mõnevõrra laiemana, arvates sinna ka näiteks haraka.

Tänapäeval ei eksisteeri head vareslaste jaotust alamperekondadesse. Üldiselt arvatakse, et samas maailmajaos elavad vareseliigid peaksid üksteisega lähemalt sugulased olema, mistõttu vareseid rühmitatakse maailmajagude järgi, aga eriti Austraalia ja Okeaania vareste kohta võib see oletus ekslik olla.

Toitumine

Elupaiga ja toidu suhtes pole varesed nõudlikud. Enamasti on nad segatoidulised ja kõigesööjad. Seetõttu on mitu vareseliiki hästi kohanenud inimtegevusega, elades linnades ja toitudes inimtegevuse jäätmetest. Talviti rändavad mitmed varesed linnadesse, kus näiteks hakk, hallvares ja künnivares moodustavad seltsinguid.

Mõistus 

Vareste aju ja kehamassi suhe on umbes võrdne ahvide ja koerte omaga, jäädes siiski maha inimesest. Vareslaste pojad kasvavad kaua aega vanematega koos ja võivad õppida oma vanematelt, aga parvelindudena ka teistelt lindudelt. Mitmel vareslaste liigil on keeruline parvesisene hierarhia. Seetõttu on varesed õppimisvõimelised ja taibukad linnud.

Iisraelis on täheldatud, et varesed pillavad vette leivakoorukesi, kasutades neid kalasöödana. Uuskaledoonia vareseid on nähtud viskamas pähkleid ja seemneid maanteele, et need autorataste all puruneksid. Austraalia varesed on õppinud sööma mürgiseid aagasid, kelle nahk on mürgine. Selleks tuleb konn selili keerata: kõhualusel õrnal nahal mürginäärmeid pole.

Juba antiikajast, Aisopose valmidest peale on vareseid kujutatud nutikate lindudena, nii ka eesti rahvaloomingus.

Vaata ka
 varesepäev

Viited

Kirjandus
 Vareste massiline hävitamine Palal. / Postimees 21. mai 1935, lk 6.
 Aitsam, Viio. Varesed võtavad võimu. / Maaleht, 3. august 2006
 Lodjak, Jaanis. Probleemsed linnuliigid linnamaastikus. / Haridus 9–10/2008

Välislingid
 Crows. Crows: Species Information and Photos

Vareslased