Pelgulinna Gümnaasium

Pelgulinna Gümnaasium (endine Pelgulinna Keskkool ja veel varem Tallinna 46. Keskkool) on Tallinnas Pelgulinna asumis asuv kunstikallakuga gümnaasium.

Kooli ajalugu algas 8. septembril 1912, kui tööd alustati Mulla tänaval 74 õpilasega. Esimene direktor oli Arnold Puusepp. Alates 2001. aastast on kooli direktor Tõnu Piibur.

Lisaks klassiruumidele on koolis aula, võimla, ujula, neli ateljeed, tööõpetuse ja käsitööklassid, füüsika-, keemia- ja muusikakabinetid, arvuti-, skulptuuri- ja graafikaklassid, söökla, raamatukogud, logopeediakabinet ning arsti vastuvõtt. Koolimaja renoveeris 2007. õppeaastal Vivatex Holding OÜ, kes hoolitseb koolimaja eest järgmised 30 aastat.

Kronoloogia
 1912 (8. september) – alustas tööd Mulla tänaval koos 7. poeglaste ja 8. tütarlaste algkool kokku 74 õpilasega. Direktor Arnold Puusepp
 1917 – samas majas ühtne 17. algkool
 1921 – koolis oli 162 õpilast
 1928 – valmis uus koolimaja 6-klassilisele algkoolile Ristiku 69; 475 õpilast, 12 klassikomplekti
 1937 – kooli 25. aastapäeval sai kool esimese lipu (praeguseni säilinud)
 1938 – direktor Kirill Hansmann
 1943 – direktor Johannes Kasemets
 1946 – asutati Tallinna 17. Keskkool
 1948 – alustasid tööd rahvatantsurühmad Niina Raadiku ja Alfred Raadiku juhtimisel
 1950 – lõpetas 17. Keskkooli esimene lend, direktor Marie Salum
 1955 – direktor Freide Kon
 1950 – 1961 Ristiku tänava koolimajas sai keskkooli lõputunnistuse 412 lõpetajat, neist 11 kuldmedaliga
 1961 – valmis praegune koolimaja Mulla 7, arhitekt Udo Ivask. Kooli nimeks sai Tallinna 46. Keskkool. Õppima asus 1352 õpilast 38 klassikomplektis, direktor Rene Rekand
 1962 – alustati kunsti süvaõppega V. Sisaski eestvõttel, avati muusikaklassid, asutati balletiansambel Pähklipureja Svetlana Järvi juhendamisel, vokaalansambel Ritsikad Märt ja Reet Hundi juhendamisel ning teaduse- ja tehnika klubi D. Vardja juhtimisel, hakati välja andma kooli almanahhi H. Pille ja I. Kivistiku juhtimisel
 1964 – vabariigi parim kool kunstilise ja tehnilise omaloomingu ülevaatusel; Tallinnfilm tegi koolist filmi "Meie kool"
 1967 – direktor Linda Lebbin
 1968 – direktor Lembit Türnpuu
 1970 – koolis oli 1153 õpilast, 35 klassikomplekti, direktor Urve Buschmann
 1970 – esietendus ballett "Metsajärv", juhendaja ja autor Svetlana Järvi
 1975 – koolis oli 1095 õpilast
 1976 – direktor Tiiu Matt
 1978 – Pähklipureja sai näidiskollektiivi aunimetuse
 1982 – direktor Maive Tammissaar
 1984 – direktor Arno Aser
 1985 – "Pähklipureja" esimene reis Lääne-Euroopasse
 1987 – kooli 75. aastapäeval sai kool uue lipu
 1989 – kooli nimeks sai Pelgulinna Keskkool
 1990 – koolis oli 922 õpilast, 33 klassikomplekti, Pähklipureja esines USA-s
 1991 – direktor Ants Luukas
 1992 – algasid iga-aastased lõpetajate kunstitööde näitused Kullo Lastegaleriis
 1993 – avati keskkooli reaalharu
 1996 – võideti Kooli-TV viktoriin
 2000 – õpilasi 942, 33 klassikomplekti, 58 õpetajat, I–III klassid töötasid kahes vahetuses
 2001 – alates 1912. aastast on keskharidust antud 4476 õpilasele
 2001 – juulist alustas tööd uus direktor Tõnu Piibur
 2007 – koolimaja sai renoveeritud
 2010 – Pelgulinna Gümnaasiumiga liideti Sõle Põhikool.

Kooli traditsioonid
Õpetajate päev
Jõulukontsert
Oma kooli nädal – veebruaris toimuv üritustesari, kuhu on kaasatud kooli vilistlased. Selle nädala raames toimuvad koolisisesed viktoriinid, koolisisene maastikumäng, kohtumised vilistlastega ja vilistlaskunstnike näitus.
Märgiaktus – kooli märgi saavad kõik abituriendid
Moe-show
Eesti Vabariigi aastapäev – kontserdid, aktused
Teatrikülastused
Maastikumäng – koostöös Tallinna Lilleküla Gümnaasiumiga
Algklasside ball
Kunstipäevad – kunstiõpetuse, muusikaõpetuse, tantsu ja kirjanduse koostöö vorm
Reaalainete nädal
Tantsuetendus – viimastel aastatel on see toimunud koolis, kuid aastakümneid andis tantsuansambel "Pähklipureja" menukad täispikad kontserdid täissaalidele Estonia kontserdisaali laval
Gümnaasiumi jõuluõhtud koos õpetajatega – lavastatud tantsulis-muusikalise programmiga õhtu
Jõulumüük – õpilaste kunstitöödest
Luulekonkurss "Ubin" – parimad tööd avaldatakse kogumikus "Ubin"
Direktsiooni vastuvõtt parimatele õpilastele
Lauluvõistlus – laulustuudios õppivaist õpilastest tublimad esindavad kooli Põhja-Tallinna lauluvõistlusel "Siller", kust parimad saavad edasi üle-eestilisele lauluvõistlusele "Laulukarussell"
Põhja-Tallinna koolidele mõeldud projektid kunstis
Muusikalised lavastused "A nagu Aabel", "Kaotatud pildiraamat", "Jõulukuuske otsimas". Kava "Inimese tee" saavutas Betti Alveri luulekonkursil 2000. aastal eripreemia.

Tuntud vilistlasi
Pelgulinna Gümnaasiumis ja tema eelkäijates on aastatel 1950–2000 saanud keskhariduse 2960 noort (51 lendu), nende seas palju tuntud isikuid:
Raimo Aas
Mattias Agabus
Imre Arakas
Martin Aunin (lõpetas 1989 hõbemedaliga)
Georg Bogatkin
Nelly Drell
Evald Hermaküla (lõpetas 1960 hõbemedaliga)
Ulvi Indrikson
Tarvo Jaansoo
Raivo Järvi
Toivo Jürgenson
Anne Kahar
Raine Karp
Ando Keskküla
Urmas Kibuspuu
Signe Kivi
Kai Koppel
Kaja Kärner
Mart Laar
Harry Liivrand
Harri Lumi
Andri Luup
Rein Luup
Leonardo Meigas
Merili Metsvahi
Mikk Mikiver
Urmas Mikk
Maret Mursa
Ann Must
Virge Naeris
Kersti Nigesen
Ülo Nugis
Triinu Ojamaa
Jüri Okas
Arvo Oorn
Al Paldrok
Heiki Polli
Age Raa
Ants Ronk
Helgi Sallo
Tiiu Sild
Andro Kööp
Anneli Uusküla
Arnold Sinisalu
Sven-Erik Soosaar
Janika Sootna
Ants Tael
Kärt Tammjärv
Randar Tasmuth
Ivi Tingre
Peeter Tohver
Andres Tolts
Indrek Toome
Mart Ummelas
Kersti Tänavsuu
Sulev Valdmaa
Tanel Veenre
Piret Veski
Toomas Vilosius
Igor Volkov

Viited

Allikad
 Pelgulinna Gümnaasiumi arengukava 2008–2010 (Tallinn, 2007)

Välislingid
 Pelgulinna Gümnaasiumi koduleht
 Kooli laul "Soovide valss" (viis – Eino Tamberg, sõnad – Urve Buschman)

Põhja-Tallinna koolid