Tuulekaer

Tuulekaer (Avena fatua L.) on kõrreliste sugukonda kuuluv üheaastane metsiku kaera liik. Levib seemnetega (sõkalteristega) ning on kiire paljunemisvõimega (kuni 1000 seemet). Tuulekaera õite välissõklad on pika põlvja ohtega, mille alumine osa on spiraalselt keerdunud. Välissõkal on tavaliselt karvane ja kinnitub kergesti kõikvõimalike esemete külge.

Levik 
Arvatakse, et liik sattus Eestisse 1980. aastatel kaubarongidega Kesk-Aasiast. Raudteeäärsetelt põldudelt on ta viljaga koos levinud üle Eesti ja on suureks nuhtluseks põllumajandusele, tekitades suurt kahju. Tugeva kasvu tõttu jätab tuulekaer kultuurtaimed alarindesse. Kahjurid ja taimehaigused lööbivad varem, aidates haiguste ja kahjurite levikule kaasa.

Tuulekaera tõrje 
Tuulekaera tõrje on keerukas. Suurem osa seemneid variseb põllule enne teravilja valmimist. Osa seemnetest on võimelised idanema kohe pärast varisemist, osa aga vajavad teatud puhkeaega. Seemne idanemisvõime säilib 1–2 °C juures ja 20–30 cm sügavusel kuni 10 aastat. Kord põllule sattunud tuulekaera seemned tärkavad väga ebaühtlaselt ja tõrje on seetõttu raskendatud. Üksikud taimed soovitatakse välja kiskuda. Taimed tuleb välja kiskuda koos võrsesõlmega ja nii, et seemned ei variseks. Suurema leviku korral tasub kasvatada hilisema külviajaga kultuure, sest vaheltharimisega on võimalik hävitada tõusmed. Külviks tohiks kasutada ainult sertifitseeritud seemet. Komposti ja sõnniku kasutamisel tuleb eelistada kuumkäärimist, mis hävitab seemnete idanemisvõime. 

Vastavalt Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seadusele on maakasutaja alates 2005. aastast kohustatud tuulekaera esinemisest oma põllumassiivil viivitamatult teatama Taimetoodangu Inspektsioonile ja rakendama vajalikke abinõusid, vältimaks oma kasutataval maal tuulekaera esinemist ja levikut.

Allikad 
 Sulev Uusna Ph.D (Agr.), EMVI

Välislingid 

Kõrrelised
Eesti kõrreliselaadsed