Hiiu madal

Hiiu madal, tuntud ka kui Suurrahu ja rannarootsi tõlkelaenuna Näkimadalad (saksa keeles Neckmansgrund), on laiaulatuslik madal Hiiumaast loodes.

Madal paikneb 10 kilomeetri kaugusel kaldast ning on umbes 9 kilomeetrit pikk ja 5,5 kilomeetrit lai (ligi 50 km2), kohati on meri ainult 1,2 meetrit sügav.

Kuigi Suurrahu tuntakse Eesti ühe parima lestapüügikohana, on see mitmete laevahukkude tõttu olnud meresõitjate seas kardetud. Madalaga on seostatud pärimust suurest mustast merekoerast, kes tormide ajal ulgudes meremehi ja laevu hukutatusse meelitas.

Eeskätt ajalooliselt aitas meremeestel ohtlikku madalat vältida Kõpu tuletorn. 20. sajandil teenis piirkonnas ujuvmajakana ka tulelaev Hiiumadal (Nekmangrund), mille uputas Teise maailmasõja käigus 1943. aasta juunis Saksa mereväe torpeedokaater. Tänapäeval on madal tähistatud toodritega.

Nimetused 
Hiiu madal ehk Suurrahu on rannarootslastele tuntud kui Neckmansgrund. Kirjanik Herman Sergo tõlkis selle oma rannarootsi ainelises triloogias "Näkimadalad" eesti keelde Näkimadaladeks, misjärel see tõlkelaenuline nimi on eesti keeles omakeelse Hiiu madala ja Suurrahu kõrval kiiresti rööpkäibesse läinud. Neckmansgrundi on rahvapäraselt nimetatud ka Näkmaniks.

Vaata ka 
 Apollo madal
 Hiiumadal

Viited

Välislingid 
 
 "Ettevaatust - Hiiu madal!" (1981). ERR

Hiiu maakonna geograafia
Eesti madalad