George William Russell

George William Russell (10. aprill 1867 Lurgan, Armagh' krahvkond – 17. juuli 1935 Bournemouth, Inglismaa) oli iiri kirjanik, kriitik, toimetaja, maalikunstnik ja rahvuslane, kes on tuntud eelkõige luuletajana.

Ta kasutas pseudonüüme Æ, AE, A.E. ja Æon.

Elulugu
Russell sündis Lurganis. Kui ta oli 11-aastane, kolis perekond Dublinisse. Ta õppis Rathminesi koolis ja kunstikoolis Metropolitan School of Art (praegu National College of Art and Design), kus ta sõbrunes William Butler Yeatsiga.

Ta asus tööle riidepoes. Seejäral töötas ta Horace Plunketti poolt rajatud põllumajandusühistegevuseliikumises Irish Agricultural Organization Society (IAOS), kuhu teda soovitas Yeats. Russellist sai organisatsiooni abisekretär. Organisatsiooni esindajana lõi ta Lõuna- ja Lääne-Iirimaal laenuühisusi ja rajas ühistupanku; viimaseid oli 1910. aastaks 1910. Koostöö Plunkettiga laabus hästi. Aastatel 1905–1923 toimetas ta IAOS-i ajakirja Irish Homestead ning tegi selle rahvusvaheliselt tuntuks.

Hiljem oli ta iiri rahvuslaste väljaande  Irish Statesman toimetaja (15. september 1923 – 12. aprill 1930).

Ta oli alates oma esimesest luulekogust "Homeward: Songs by the Way" (1894) keldi taassünniliikumise üks juhtkujusid. Ta kirjutas müstilisi, õrnmeloodilisi luuletusi ja näidendeid. Aastal 1902 tutvus Æ noore James Joyceiga ning tutvustas teda oma sõbrale William Butler Yeatsile ning teistele taassünniliikumise tegelastele. Joyce'i raamatus "Ulysses" figureerib Russell episoodis "Skylla ja Charybdis", kus ta lükkab tagasi Stepheni teooriad William Shakespeare'i kohta.

Tema kodust Dublini Rathgar Avenuelt sai Iirimaa majanduslikust ja kunstilisest käekäigust huvitatute kohtumispaik.

Ta oli aastaid Dublini teosoofide juht. Ta väitis, et on selgeltnägija.

Ta kirjutas palju majandusest ja poliitikast.

[[Pilt:G W Russell Bathers.jpg|pisi|Æ. Suplejad (Bathers')]]
Samuti tegeles ta maalimise ja joonistamisega, kujutades vaimolendeid, keda ta väidetavalt tajus.

Kui tema abikaasa 1932 suri, asus Russell elama Inglismaale, kus ta ka suri. Russell on maetud Dublin Mount Jerome'i kalmistule.

Teosed
"Homeward: Songs by the Way" (1894) 
"The Candle of Vision" (1918) 
"Selected Poems" (1935)
"The Living Torch" (1937; proosakogumik)
"Letters from AE" (1961) Questia raamat

Tsitaate

 "Kui ma esimest korda enda jaoks avastasin, kui lähedal on Kuningas Oma iluga, arvasin, et minust saab kõige õnnelikumate laulude laulik. Anna mulle andeks, minu vaimu Vaim, et ma leidsin kergema olevat lugeda pisarates jutustatud müsteeriumi ning mõistsin Sind paremini kurbuses kui rõõmus; et kuigi ma ei tahtnud, olen lasknud teed paista okkalisena ning olen seda kõndinud liiga paljudel kõrvalteedel, kujutledes end meeleoludesse, milles Sind ei olnud." Eessõna "Kogutud luuletustele" (1913). 
 "Noor mees, kes oli ühiskonda häirinud arusaamatute õpetustega uuest tsivilisatsioonist, mida ta nimetas taevariigiks, koristati eest; ja ma kujutan ette toda materiaalsesse jõusse uskujat, kes koduteel pomises: "peagi puhub tuul sellest üle." Jah. Taevariigi tuul on maailmast üle puhunud ja jääb veel sajanditeks puhuma." "The Economics of Ireland and the Policy of the British Government (1921)
"Peale spirituaalsete jõudude ei ole maailmas midagi vallutamatumat kui rahvuse jõud. (...) Rahvuse vaim Iirimaal jääb püsima, olgu tema naabri materiaalne jõud kui tahes vägev." The Economics of Ireland and the Policy of the British Government (1921)
"Me võime võidelda selle vastu, mis on väär, ent kui me lubame endale vihata, siis me tagame oma vaimse kaotuse ning sarnasuse sellega, mida me vihkame."
"Otsige maa pealt seda, mida olete leidnud taevast."
"Ma mäletan, kuidas ma kord tülitsesin Yeatsiga, kes kõndis mööda tuba, ühes käes mõõk, pobisedes loitse kurjade vaimude vastu, ja märkasin, et iga kord, kui ta möödus taldrikust ploomidega, langetas ta oma vaba käe ja võttis ploomi, ja ma ütlesin: "Yeats, ei saa kutsuda välja suuri vaime ja samal ajal ploome süüa.""

Kirjandus
 Allan, Nicholas: George Russel (AE) and the New Ireland 1905-30'', Four Courts Press Dublin (2003) ISBN 1-85182-691-2

Iiri kirjanikud
Sündinud 1867
Surnud 1935
Iiri luuletajad
Teosoofid
Iiri kunstnikud