Kõneviis

Kõneviis e moodus on pöördsõna morfoloogiline kategooria. See väljendab
 kõneleja hinnangut tegevuse reaalsusele (kas ta peab tegevust reaalseks või mittereaalseks),
 kõneleja ning kuulaja osa teate edastamisel (otsene või kaudne teatelaad),
 suhtluseesmärki (kas tegu on käsu või väitega).

Kõneviisid eesti keeles
Eesti keeles on viis kõneviisi:
 kindel kõneviis ehk indikatiiv,
 tingiv kõneviis ehk konditsionaal,
 käskiv kõneviis ehk imperatiiv,
 kaudne kõneviis ehk kvotatiiv,
 möönev kõneviis ehk jussiiv.

Kindel kõneviis
Kindel kõneviis e indikatiiv on nii sisult kui ka vormilt markeerimata. 
Tavaliselt kasutatakse indikatiivi siis, kui tegevust peetakse reaalseks, teatelaad on otsene ja suhtluseesmärk esituslik, 
nt Mari läks eile reisile. 
Leksikaalseid või intonatsioonilisi vahendeid kasutades võib aga kindlat kõneviisi kasutada ka siis, kui tegevust peetakse ebareaalseks, 
nt Jüri pidi peaaegu auto alla jääma, 
kui teatelaad on kaudne, 
nt Ema ütles, et isa on juba tööle läinud, 
või kui suhtluseesmärk on taotluslik, 
nt Selle pudru sööd sa nüüd ära!

Tingiv kõneviis
Tingiv kõneviis e konditsionaal märgib sündmuste mittereaalsust vaatlushetkel, kõneleja peab tegevust ebareaalseks, 
nt Kui mul oleks raha, ostaksin endale uue telefoni. 
Tingiva kõneviisi tunnusel on kaks kuju: ksi (kui järgneb pöördetunnus, nt ostaksin) ja ks (sõna lõpus, nt oleks). 
Konditsionaaliga võib pehmendada väljendusviisi kategoorilisust, taotleda ettevaatlikkust või kõneviisakust, 
nt Ma aitaks teid hea meelega. Kas te võiksite nüüd lõpetada? 
Tihti ei kasutata kõnekeeles tingiva kõneviisi puhul pöördetunnuseid, 
nt sööksin asemel öeldakse (mina) sööks.

Käskiv kõneviis
Käskiv kõneviis e imperatiiv väljendab käsku. 
Sellel on ainult ainsuse ja mitmuse 2. pööre (sina- ja teie-vorm) ning mitmuse 1. pööre (meie-vorm), 
nt laula, laulge, laulgem. 
Kui käsk on suunatud kolmandale isikule, on teatelaad kaudne ja seda väljendab möönev kõneviis, 
nt Mari olgu nüüd tasa. 
Käskiva kõneviisi tunnusel on viis kuju: ge, ke, gu, ku ja 0. Viimane kuju esineb ainsuse 2. pöördes, 
nt söö0. 
Ainsuse ja mitmuse 3. pöördes (nemad-vorm) kasutatakse kujusid gu ja ku, 
nt söögu, hüpaku. 
Mitmuse 1. ja 2. pöördes kasutatakse kujusid ge ja ke, 
nt söögem, hüpakem. 
Imperatiivil puudub minevik.

Kaudne kõneviis
Kaudne kõneviis e kvotatiiv väljendab kaudset (st kelleltki kolmandalt kuuldud) väidet, 
nt Mari olevat koolis tubli olnud. 
Kõneleja ei võta ise öeldu kohta seisukohta. 
Kaudse kõneviisiga võib väljendada ka seda, et kaheldakse öeldu sisus, 
nt Jüri olevat kosmosesse lennanud. 
Kvotatiivi tunnus on vat, 
nt söövat. 
Kaudsel kõneviisil on kaks aega – olevik ja üldminevik.

Möönev kõneviis
Möönev kõneviis e jussiiv on arenenud käskiva kõneviisi 3. pöörde vormist, mis on laienenud kõikidele pöördevormidele. 
Harilikult väljendab see vahendatavat käsku, st käsk on suunatud kõnelejalt kolmandale isikule või lähtub kolmandalt isikult. 
Möönva kõneviisi tunnusel on kaks kuju: gu, nt söögu ja ku, nt hüpaku.

Välislingid
Kõneviis

Grammatilised kategooriad
Vormiõpetus