Paat

Paat on õõnsa ja pealt vähemalt osaliselt avatud kerega ning tavaliselt kajutita lihtsam väiksem veesõiduk.

Eestis registreeritakse paate-väikelaevu pikkusega 2,5 m ja enam liiklusvahendite registris – sellega tegeleb Eesti Riiklik Autoregistrikeskus. Paadi väikelaevaks tunnustamise otsuse teeb Veeteede Amet.

Ajalugu 
Ajalooliselt olid paadid tekita, pealt lahtised sõude- või purjepaadid. Hiljem on ehitatud ka tekiga paate, samuti on paate varustatud mootoriga. Suurtest paatidest on välja arenenud laevad, aga selget piiri paadi ja väikelaeva vahel ei ole.

Paate kasutati juba ürgajal. Rannikul ning jõgede ja järvede ääres elavad inimesed vajasid mitmesuguse tarindiga lahtisi paate. Kuna esimesed inimesed jõudsid Austraaliasse juba 40 tuhat aastat tagasi, siis pidid neil juba sel ajal veesõidukid (parved?) olema. Kuid Kreetalt on leitud jälgi juba 130 tuhande aasta tagustest paatidest.

Vana-Egiptuses liikusid paadid mööda Niilust allavoolu aerude, ülesvoolu purjede abil. Sealjuures sõudelaevu eelistati raapurjekaile, sest sõudelaevad olid täpsemini tüüritavad.

Paatide ja sarnaste primitiivsete veesõidukite liike

Paatide üldliigitus 

Paate saab jagada vastavalt
 otstarbele: pääste-, side-, kala-, matka- ja sportpaatideks
 käiturile: sõude-, mootor- ja purjepaatideks
 materjalile, kere kujule ja plangutusele.

Laevapaadid 
Laevapaate liigitatakse pääste- ja tööpaatideks. Tööpaate kasutatakse ühenduse pidamiseka ranniku ja teiste laevadega.

Laevastikus kasutatud sõudepaaditüüpe 
 julla – 2-aeruline sõudepaat, peegelahtriga
 luup – 6-aeruline sõudepaat, peegelahtriga
 vellboot – 4–8-aeruline sõudepaat, terava ahtriga
 kaater – 10–16-aeruline sõudepaat, peegelahtriga
 barkass – 16–22-aeruline sõudepaat, peegelahtriga.

Vanad primitiivsed paaditüübid  
 ruhi – ühest puust välja voolitud paat, nn küna
 haabjas – ühest puust laialipainutatud külgedega paat
 kanuu – puukoorest paat indiaanlastel
 kajakk – traditsiooniline nahast jahimehe paat ainudel, aleuutidel, inuittidel
 piroog – ühepuupaat indiaanlastel
 umiak – naistepaat inuittidel
 õmmeldud paat – plankudest, kuusejuurte või muuga kokku seotud paat,
 vene – ühest puust laiali painutatud külgedega paat.

Paat muu veesõiduki nimetusena 
Paadiks on nimetatud ka mõnda sõjalaevatüüpi. Näiteks on kasutatud nimetusi suurtükipaat, torpeedopaat ja allveepaat. Need on tänapäeva mõistes keskmisest väiksemad sõjalaevad või kaatrid. Samuti nimetatakse sageli (lääne keeltest saadud laenuna) paatideks kõiki mootoriga väikelaevu ehk kaatreid.

Võidusõidu rahvapaadid 

Tegelikult pole tänapäeval siin tegemist enam tavaliste rahvapaatidega vaid võidusõiduks kohandatud või spetsiaalselt valmistatud paatidega. Tegemist on tavaliselt kommertsklassidega, kus raha liigub nagu F1 klassi puhul. 

Paadid peavad olema heaks kiidetud Rahvusvahelise Veemotoliidu UIM-i määratud klassifikatsiooniühingu poolt (RINA, C.N.S.N.P., American Bureau of Shipping, Det Norske Veritas, Lloyd's Register, Nippon Kyokai Japan või Germanischer Lloyd), vt Rahvusvaheline Klassifikatsiooniühingute Assotsiatsioon.

Võisteldakse kestvussõidus (piiratud maksimaalse kiirusega), paralleelslaalomis, vanade paatidega (vanus üle 25 aasta). Reeglid on üsna keerulised. Vanade paatide puhul võib näiteks võistelda ka uuemate paatidega juhul kui paadi seeriatoodang on alanud vähemalt 25 aastat tagasi. Samas antakse lisapunkte paadi vanuse järgi. Lisapunkte saab, kui paadi konstruktsiooni ja ehitust puudutavad originaaldokumendid on olemas ning kui paat on tehniliselt võimalikult algupärane (pole kasutatud uusi osi). Punkte võib saada ka paadi ilu eest.

Nüüdisajal on kõige populaarsem ja kallim klass P1. Paadi korpuse pikkus 7,51–8,0 m. Mootori maksimaalne kubatuur 11 000 cm³ (päramootori puhul) või 18 000 cm³ (sisemootori korral). Võisteldakse kahes kategoorias Evolution Class ja SuperSport Class. P1 reeglid erinevad mõnel määral UIM-i reeglitest.

Eesti vetes 
Üks peamisi probleeme veesõidukite kasutamisel Eesti riimvees on paadi kere külge kasvavad tõruvähid.

Vaata ka
Džonki
Gondel
Kaater
Kummipaat
Lootsik
Mootorpaat
Paadikuur
Purjekas
Ruup
Sampan
Viislaid
Väikelaev

Viited

Välislingid

Eesti etümoloogiasõnaraamat, Paat
Boat-related ﬁnds from H3, As-Sabiyah. Märts 2006, ISSN 0003598X 
Matsalus valmis kolm lootsikut. uudised.err.ee, 15. september 2011
 17. november 2020 10:52, Maarja Merivoo-Parro, Doktoritöö uurib suure põgenemise väikeseid paate, err.ee (Mirja Arnshav 2020, De små båtarna och den stora flykten: Arkeologi i spåren av andra världskrigets baltiska flyktbåtar)

Veesõidukid
Paadid