Jõgeva alevik

Jõgeva alevik on alevik Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Nimi
Jõgeva aleviku nimi tuleb Jõgeva mõisa nimest, mille asemele Jõgeva asundus 1920. aastatel rajati. Ajaloolistes allikates esinevad nimekujud: 1599 wieś Jagiwa, 1638 Jeggiwa, 1739 Jöggewah, 1795 Joeggewa. Jõgeva nime etümoloogia kohta on mitu võimalikku selgitust. Lauri Kettunen pidas seda v-tuletiseks sõnast jõgi, Andrus Saareste lühenenud vormiks nimest Jõgedevahe. Valdek Pall peab kõige tõenäolisemaks etümoloogiaks Wiedemanni sõnaraamatus leiduvat sõna jõgev (omastav jõgeva), mis tähendab 'voolav, tulvav'.

Rahvasuus on asulat kutsutud ka Sordiaretusjaamaks (mõisast oli tehtud sordiaretuskeskus).

Asend
Jõgeva alevik asub Jõgeva linnast 2,5 kilomeetrit põhja pool Tapa–Tartu raudtee ääres. Alevik piirneb lõunas Jõgeva–Mustvee maantee, läänes Tapa–Tartu raudtee, põhjas Liivoja küla ning idas Pedja jõe ja Võduvere külaga. Jõgeva alevikku eraldab Jõgeva linnast kitsas riba Jõgeva valla Võduvere külast.

Ajalugu
Jõgeva alevik on kujunenud ajaloolise Jõgeva mõisa ümber. 16. sajandi II poolel rajatud mõisa ümber hakkas asustus ja hoonestus tekkima pärast Tapa–Tartu raudtee valmimist 1876. aastal. Mõis riigistati 1917. aastal ja 1920. aastal alustas seal tegevust Jõgeva Sordikasvandus. Suurem osa mõisamaast ja -hoonetest jäi Eesti Seemnevilja Ühisuse kasutusse.

Jõgeva aleviku nime kannab endine mõisasüda ametlikult Eesti taasiseseisvumisest alates. Varem on seda nimetatud nii sordiaretusjaamaks kui ka Jõgeva näidissovhoosi keskasulaks.

Tänapäev
Jõgeva alevikus tegutsevad 1920. aastal asutatud Eesti Taimekasvatuse Instituut, 1950. aastal avatud lasteaed, noortekeskus ja kultuuriselts Vanaveski.

Pilte

Vaata ka 
Jõgeva mõis
Jõgeva veskijärv

Viited

Eesti alevikud
Jõgeva vald