Haavlid

Haavlid on väikese läbimõõduga ümmargused metallist lendkehad, mida kasutatakse haavlipüsside laengutes.

Tavaliselt on haavlid valmistatud antimonilisandiga pliist, vanasti kasutati haavlites lisandina ka arseeni. Antimon ja arseen on lisatud pliile haavli tugevuse suurendamiseks. Kvaliteethaavlid nikeldatakse pealispinna tugevdamiseks. Tänapäeval kasutatakse haavlite valmistamiseks järjest enam ka terast, vismutit või volframit.

Haavleid tugevdatakse selleks, et need lasu hetkel rauaõõnest väljudes vähem deformeeruks. Ümar haavel lendab paremini ja tagab ühtlasema haavlite külvi märgil. Samuti määrib tugevam haavel vähem püssi. 

Kuna plii on mürgine, siis nõuavad keskkonnakaitsjad pliihaavlite keelustamist ja üleminekut terashaavlitele, sest linnud võivad neelata keskkonda sattunud pliihaavleid kivikeste pähe ja seetõttu mürgistusse surra.

Haavlitega laskmine
Jahil lastakse haavlitega väikeulukeid ja jahilinde. Haavli läbimõõt valitakse vastavalt sihtmärgiks valitud looma või linnu suurusele.   

Sportlikus jahilaskmises kasutatakse haavleid lendavate märkide (taldrikute) laskmiseks: haavleid nr 9 kasutatakse kaarrajal laengukaaluga 24 g. Haavleid nr 7 kasutatakse laskmiseks kaevikrajal ja sportingus laengukaaluga 28 g.

Haavli maksimaalne lennu kaugus
Normaalse, relvale ette nähtud püssirohulaengu ning lasu 20–30-kraadise tõusunurga korral on haavlitera lennukaugus üldjuhul võrdne haavlitera 100-kordse läbimõõduga meetrites.

Haavlite andmed
{| align="center" border="1" cellpadding="1"    
! style="background:#efefef;" |   Haavli number  mm
! style="background:#efefef;" |   Läbimõõt  mm
! style="background:#efefef;" |   Ühe haavlitera keskmine kaal g
! style="background:#efefef;" |   Haavlite arv  30 g laengus
|-

11
1,50
–
–
10
1,75
0,031
971
9
2,00
0,048
621
8
2,25
0,065
460
7
2,50
0,093
321
6
2,75
0,123
246
5
3,00
0,160
188
4
3,25
0,200
150
3
3,50
0,253
118
2
3,75
0,312
96
1
4,00
0,375
80
0 või 1/0 
4,25
0,423
71
2/0
4,50
0,540
56
3/0
4,75
–
–

4/0
5,00
–
–

5/0
5,25
–
–

6/0
5,50
–
–

|}

Kartetšide andmed
Üle 5,50 mm läbimõõduga haavleid nimetatakse kartetšiks ning tähistatakse Rooma numbritega, liikudes suuremalt väiksemale. Kõige suurem käsirelvadest tulistatav kartetš on I – 8,20 mm.

{| align="center" border="1" cellpadding="1"    
! style="background:#efefef;" |   Kartetši number  mm
! style="background:#efefef;" |   Läbimõõt  mm
! style="background:#efefef;" |   Ühe haavlitera keskmine kaal g
! style="background:#efefef;" |   Haavlite arv  30 g laengus
|-

VI
5,90
–
–

V
6,15 või 6,30
–
–

IV
6,88 või 7,40
–
–

III
7,80
–
–

II
8,00
–
–

I
8,20
–
–

|}

Vaata ka
Haavlipüss
Terashaavlid
Haaveldamine

Viited 

Jahindus
Jahilaskmine
Laske- ja lahingumoon