August Rei

August Rei VR III/1 (22. märts 1886 Viljandimaa, Pilistvere kihelkond, Kurla – 29. märts 1963 Stockholm) oli Eesti poliitik ja diplomaat.

August Rei oli 1919–1920 Eesti Asutava Kogu esimees, 4. detsembrist 1928 kuni 9. juulini 1929 Eesti Vabariigi riigivanem (August Rei valitsus) ja 9. jaanuarist 1945 kuni 29. märtsini 1963 Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis eksiilis. Tema surma järel astus Peaministrina Vabariigi Presidendi ülesandeisse Aleksander Warma.

Elulugu
August Rei õppis Tartu Aleksandri (endises kubermangu-) gümnaasiumis, lõpetas Novgorodi gümnaasiumi, aastatel 1904–1905 ja 1907–1911 õppis ta Peterburi Ülikoolis õigusteadust.

Aastatel 1905–1907 osales Rei 1905. aasta revolutsioonis, mille tõttu arreteeriti ja vangistati viieks kuuks.  Aastast 1906 toimetas ta Tallinnas sotsiaaldemokraatliku suunitlusega põrandaalust ajalehte Sotsiaaldemokraat. Sotsiaaldemokraadi VSDTP enamlaste kätte minnes alustas aga uue Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei Eestimaa Ühenduse Keskkomitee häälekandja Punane Lipp väljaandmist. 

Aastatel 1912–1913 teenis ta venemaa keisririigi sõjaväes sundaega ja 1913–1914 oli ta Viljandis advokaat.

Esimese maailmasõja ajal aastatel 1914–1917 oli Rei suurtükiväeohvitser Tallinnas, Peeter Suure merekindluses ja osales 1917–1918 Eesti rahvusväeosade organiseerimises, olles seejuures Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee abiesimees.

Aastatel 1917 ja 1919 oli ta ajalehe Sotsiaaldemokraat peatoimetaja ja 1927–1928 Rahva Sõna peatoimetaja.

Aastatel 1917–1919 oli August Rei Maanõukogu liige, 1918–1919 Ajutise Valitsuse töö- ja hoolekandeminister, peaministri asetäitja ja haridusministri kohusetäitja. Asutava Kogu valimistel sai ESDTP 120 kohast 41 ja August Rei valiti Asutava Kogu esimeheks. August Reist kujunes Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei peamine juht ja ideoloog.  Oli 1919–1920 Asutava Kogu liige ja esimees, 1920–1937 I, II,  III, IV, V Riigikogu liige.

Aastatel  1923–1925 Eesti delegatsiooni juht Eesti-Läti piirikomisjonis. Aastatel 1925–1926 II Riigikogu esimees.

4. detsembrist 1928 kuni 9. juulini 1929 oli August Rei, August Rei valitsuse Riigivanem ja 1932–1933, Konstantin Pätsi neljandas valitsuses Eesti välisminister.

1934. aastal esitati Rei Valimiste Peakomitees laiendatud volitustega riigivanema kandidaadiks. Ta kogus 21. märtsiks 4983 toetusallkirja (Riigivanema kandidaadiks ülesseadmiseks oli tarvis koguda 10 000 allkirja).

Aastani 1936 oli Rei vandeadvokaat, muu hulgas Ado Birki kaitsja 1927. aastal. 1930–1934 oli August Rei Tallinna linnavolikogu juhataja.

Aastatel 1936–1937 oli Rei välisministri abi ja 1938–1940 Eesti saadik Nõukogude Liidus.

1940. aastal Eesti saadikuna Nõukogude Liidus pärast juunipööret ning Eesti okupeerimist ja annekteerimist põgenes ta Riia kaudu Rootsi. 

August Rei oli 1944. aastal moodustatud Otto Tiefi valitsuses välisminister,  31. detsember 1944 – 9. jaanuar 1945 oli ta Eesti välisminister, Vabariigi Valitsuses eksiilis. Jüri Uluotsa surma järel 1945. aastal sai temast
paguluses olev peaminister presidendi kohustustes  (1945–1963).

Ühiskondlik tegevus
1930–1936  oli August Rei Alliance Francaise’i president ja 1937–1938 Eesti Välissuhete Ühingu abiesimees.

August Rei oli Eesti Töölismuusika Liidu ja Tallinna Töölismuusika Ühingu, osaühingu Rahva Sõna, kirjastusosaühingu Täht, sihtasutuse Tallinna Rahvamaja, Tallinna Töölisteatri, Tallinna Töölisspordi Ühingu ja muude ühenduste esimees.

1946–1949 oli A. Rei Eesti Rahvusfondi ja 1947–1963 ka Eesti Rahvusnõukogu esimees.

August Rei on kirjutanud ja tõlkinud sotsialistlikke raamatuid, avaldanud mälestused.

August Rei suri Stockholmis eksiilvalitsuse istungilt metrooga koju sõites infarkti.  August Rei matusetalituse pidas 20. aprillil 1963 Stockholmis Gustaf Vasa kirikus piiskop Johannes Oskar Lauri. Maeti augustis 2006 koos abikaasaga ümber Tallinna Metsakalmistule, Kuulsuste künkale.

Tsitaat

August Rei stipendium
Alates 2008. aastast annab Riigikogu Kantselei välja August Rei parlamendiuuringu stipendiumi.

Tunnustus
Vabadusrist III/1, millest ta loobus 21. detsembril 1920, võttis vastu 22. märtsil 1936 
1930 Kotkaristi I klassi teenetemärk
1932 Tartu Ülikooli õigusteaduse audoktor

Isiklikku
August Rei abiellus 1917. aastal Therese Lutsuga (16. august 1891 Peterburi – 30. mai 1976 Sköndal), peale selle oli tal Hilda Pärdiga (3. mai 1912 – 10. september 1992 Rakvere) tütar Hilja Rei (sündinud 20. septembril 1938 Tallinnas, saabus Rootsi detsembris 1943, lapsendatud 1. märtsil 1944, algne nimi Hilja Pärt).

Ta vend oli ajakirjanik ja poliitik Ferdinand Rei.

Vaata ka
Kodakondsuse seaduse muutmise ja täiendamise seadus (1957)

Viited

Teosed
 August Rei, "Mälestusi tormiselt teelt". Eesti Päevaleht, 2010, 443 lk, ISBN 9789949452491

Kirjandus

Raamat
Jüri Ant, "August Rei – Eesti riigimees, poliitik, diplomaat". Eesti Ajalooarhiiv, Tartu 2012, 360 lk; ISBN 9789985858806

Artikleid
A. Rei ajakirjanike küsimuste risttules – tema seisukohad. Stockholms-Tidningen Eestlastele, 4. veebruar 1953, nr , lk 2. 
August Rei autojuht mäletab: Elukilde Moskva saatkonnast. Eesti Päevaleht, 3. juuli 1992, nr 50, lk 5.
Avati mälestuskivi August Reile – bhr.balanss.ee, 24. aprill. 2008.
Heino Laagus, "Kunagine riigivanem on väärt mäletamist", Sakala, 23. aprill 2008

Välislingid

Ametisseastumise käskkiri (1. leht)
Ametisseastumise käskkiri (2. leht)
August Rei ametisseasutmise pühalik tõotus 31. detsembril 1944
Täna tähistatakse riigivanem August Rei sünnikoht – Riigikantselei, 23. aprill 2008.

Eesti riigivanemad
Eesti välisministrid
Asutava Kogu liikmed
I Riigikogu liikmed
II Riigikogu liikmed
III Riigikogu liikmed
IV Riigikogu liikmed
V Riigikogu liikmed
Riigikaitse Nõukogu liikmed
Tallinna linnavolikogu liikmed‎
Eesti töö- ja hoolekandeministrid
Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei poliitikud
Eesti saadikud Nõukogude Liidus
Eesti juristid
Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee liikmed
EÜS Ühenduse liikmed
Vabadusristi III liigi 1. järgu kavalerid
Kotkaristi I klassi teenetemärgi kavalerid
Tartu ülikooli audoktorid
Eestlased Rootsis
Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis liikmed
Metsakalmistule ümbermaetud
Sündinud 1886
Surnud 1963