Türreeni meri

Türreeni meri (itaalia Mar Tirreno, Tirreno; korsika ja sardi Mare Tirrenu: sitsiilia Mari Tirrenu; prantsuse Mer Tyrrhénienne) on Vahemere osa Itaalia mandriosast lääne pool.

Asend
Türreeni meri piirneb kirdes Apenniini poolsaarega (Itaalia maakondade Toscana, Lazio, Campania ja Calabriaga), läänes Korsika ja Sardiiniaga ning lõunas Sitsiiliaga. Ta on 80 km laiuse Korsika väina kaudu Apenniini poolsaare ja Korsika vahel (Genova lahe juures) ühenduses Liguuria merega, 3 km laiuse Messina väina kaudu Apenniini poolsaare lõunatipu (Calabria) ja Sitsiilia vahel Joonia merega ning 11 km laiuse Bonifacio väina kaudu Baleaari merega. Sardiinia ja Sitsiilia vahel on 300 km laiune ilma kindla nimeta läbipääs, mis ühendab Türreeni merd Vahemere põhiosaga. Edelast ei ole meri selgelt piiritletud, mistõttu nimetatakse Türreeni mereks ka Sardiinia lõuna- ja edelarannikut.

Sügavus
Türreeni mere maksimaalne sügavus on 3785 m.

Türreeni mere saared
Peale Korsika, Sardiinia ja Sitsiilia, mida Türreeni meri uhub, on saari ka keset seda merd: 
  Toscana saared: Elba, Capraia, Pianosa, Montecristo, Giglio ja Giannutri
  Ponza saared: Ponza, Gavi, Palmarola, Zannone, Ventotene ja Santo Stefano
  Ischia saar
  Capri saar
  Lipari saared: Lipari, Salina, Vulcano, Stromboli, Filicudi, Alicudi ja Panarea
  Egadi saared: Favignana, Marettimo ja Levanzo

Tähtsamad sadamad
 Apennniini poolsaarel põhjast lõunasse:  Civitavecchia (Rooma), Napoli ja  Salerno, samuti Massina väina äärne Reggio di Calabria 
 Korsikal: Bastia
 Sardiinias: Cagliari ja Olbia
 Sitsiilias: Palermo ja Trapani ning Messina väina äärne Messina

Nimi
Meri on nime saanud merdsõitvate etruskide kreekakeelsest nimest Tyrrhenoi (türreenid). Etruskid olevat tulnud prints Tyrrhenose juhtimisel Lüüdiast ning koloniseerinud praeguse Toscana rannikuala. Nad ise olevat nimetanud seda merd Etruuria mereks või Etruskide mereks.  

Vahemere mered