1925

1925. aasta (MCMXXV) oli 20. sajandi 25. aasta.

Sündmused maailmas

Jaanuar 

 ...

Veebruar 

 ...

Märts 

 ...

Aprill 

 ...

Mai 

 ...

Juuni 
 ...

Juuli 

 ...

August 

 ...

September 

 ...

Oktoober 

 ...

November 

 ...

Detsember 

 8. detsember – Ilmus Adolf Hitleri raamat "Mein Kampf".

Sündmused Eestis 
 4. jaanuar – toimus Eesti korvpallikoondise hooaja esimene maavõistlus, milles võideti Lätit 30:23.
 7. jaanuar – Eesti Spordilehes avaldati Eesti suurima sportlase valimise tulemused. Suurimaks sportlaseks sai kümnevõistleja Aleksander Klumberg, järgnesid maadleja Eduard Pütsep, jooksja Jüri Lossman, tõstja Alfred Neuland, maadleja Georg Lurich, kergejõustiklane ja tõstja Harald Tammer, jalgpallur August Lass, kergejõustiklased Valter Ever ja Johannes Villemson ning jalgpallur Harald Kaarmann.
 11. jaanuar – Voldemar Väli võitis Viiburi maadlusturniiri finaalis olümpiavõitjat Kustaa Pihlajamäki't.
 27. jaanuar – algasid esimesed Eesti meistrivõistlused käsipallis (võrk- ja korvpallis).
 31. jaanuar – maadleja Jaan Jaago tuli Berliini MM-il viiendat korda elukutseliste maailmameistriks.

2. veebruar – kinnitati Kaitseliidu põhikiri.
5. veebruar – Riigikogu võttis vastu Kultuurkapitali seaduse.
12. veebruar – Riigikogu võttis vastu "Vähemusrahvuste kultuuromavalitsuse seaduse".
12. veebruar – Riigikogu võttis vastu "Riigikorra kaitse seaduse".
28. veebruar – Eesti käsipallimeistrivõistluste (toonane nimetus) esimeseks meistriks tuli Tallinna "Flora" naiskond naiste võrkpallis.

 7. märts – Eesti esimeseks meistriks võrkpallis tuli Tallinna Sport.
 15. märts – toimusid Eesti-Läti maavõistlused maadluses, mille Eesti võitis 21:15.
 29. märts – Eesti esimeseks meistriks korvpallis tuli Tallinna Sport.

 5. aprill – lõppesid Eesti esimesed lauatennise- ehk pingpongivõistlused, mille võitis Oskar Kanarbik.
25. aprill – Tallinnas avati Seltskondlik Maja, millest sai Eesti intelligentsi, poliitikute ja seltskonnategelaste kogunemiskoht.

 14. mai – Eesti Spordilehes ilmus esimest korda Eestis sporditeemaline ristsõna.
 8. mai – Eesti suuruselt teine kommertspank Harju Pank läks pankrotti.
14. mai – Jõgeval asutati esimene Naiskodukaitse jaoskond.

 7. juuni – Raudalu maanteel toimus Eesti esimene 1 km pikkune autode ja mootorrataste kiirusvõistlus, mille võitis August Saar oma Opeliga.
 8. juuni – Eesti jalgpallikoondise uueks peatreeneriks sai ungarlane Ferenc Nagy.
 14. juuni – Väike-Maarjas avati Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas.
14. juuni – Tallinnas avati Eesti Tarvitajateühisuste Keskühisuse modernne hoone.
16. juuni – Riigikogu võttis vastu seaduse, mille kohaselt asundustalunikele ja talurentnikele lubati rendile antud maa erastada; tasumisajaks määrati kuni 60 a.
19. juuni – Riigikogu kinnitas Eesti riigivapi: kuldsel kilbivälja kolm sinist leopardina kujutatud lõvi.
 28. juuni – Kaunases toimus Eesti-Läti maavõistlus jalgpallis, kus Eesti võitis 1:0. Enne seda mängu ei olnud Eesti maavõistlustel võitnud kaks aastat.
Juunis alustas Tallinnas kohvikus Marcelle tegevus Eesti esimene elukutseline džässorkester The Murphy Band.

 7. juuli – Eestis toimus esimene jalgrattakross. Distantsi pikkus oli 30 km.

 16. august – avati Tallinna Jalgpalli Klubi jalgpalliväljak, mis oli esimene spetsiaalne jalgpallistaadion Eestis.
29. august – Tartus algasid 31. augustini kestnud Vanemuise seltsi 60. aastapäeva üritused: pidulik aktus, kontsert, näitus, kanti ette mitmeid näidendeid.
30. august – avati Rakvere Vabadussõja mälestussammas, mille autor on Amandus Adamson.
8. september – Tallinnas avati politseikool, mille alam klass valmistas neljakuulistel kursustel ette kordnikke, kõrgem klass (6 kuud) politsei rajooniülemaid.
17. september – Otepää ümbruskonnas algasid suured kaitseväe õppused: osa võttis 8000 meest, mitmed lennukid, soomusrongid ja tankid.
 27. september – Tallinnas Kadrioru ringteel toimusid Eesti esimesed meistrivõistlused jalgrattaspordis.
28. oktoober – Tallinnas läks Narva maanteel käiku esimene elektritrammiliin.

29. november – Tallinnas algasid 22. novembrini kestnud Estonia seltsi 60. aastapäeva üritused: kontserdid, etendused, ball, raut.

8. detsember – Kuressaares asutati esimene Naiskodukaitse jaoskond.
12. detsember – Tallinnas avati moodne 360 kohaga kaitseväe keskhaigla.
20. detsember – Pärnumaal avati Võlla mõisas Kõrgem algkool. Hoones toimus 12- kuuline remont.

Sellel aastal on tähelepanuväärselt hoogustunud Eestist väljarändamine. Sel aastal lahkub Eestist 2646 inimest (kogu vabariigi jooksul 17 000 inimest). Kõige rohkem minnakse Austraaliasse ja Brasiiliasse.

Sündinud 

 15. jaanuar – August Englas, eesti maadleja
 18. jaanuar – Gilles Deleuze, prantsuse filosoof
 4. veebruar – Arne Åhman, rootsi kergejõustiklane
 8. veebruar – Jack Lemmon, ameerika näitleja ja filmilavastaja
 19. veebruar – Leslie Laing, Jamaica jooksja
 22. mai – Helgi Hirv, eesti graafik
 9. juuni – Keith Laumer, ameerika ühendriikide ulmekirjanik
 2. juuli – Patrice Lumumba, Kongo Demokraatliku Vabariigi esimene peaminister
 10. juuli – Mahathir Mohamad, Malaisia peaminister
 2. august – Jorge Videla, Argentina diktaator
 8. september – Peter Sellers, briti koomik ja näitleja
 27. september – Mihhail Dorovatovski, eesti filmioperaator
 30. september – Adolfas Mekas, leedu päritolu USA filmilavastaja
 25. oktoober – Kalju Kangur, eesti kirjanik
19. november – Zygmunt Bauman, poola-juudi sotsioloog
19. november – Olav Männi, Eesti skulptor
19. november – Juta Ojamaa, Eesti kergejõustiklane ja kehalise kasvatuse õpetaja
21. november – Ilona-Filgia Kammaru, Eesti murdmaasuusataja
21. november – Uno Uiga, eesti koorijuht ja muusikapedagoog
 3. detsember – Kaljo Kiisk, eesti näitleja, filmilavastaja ja poliitik
 21. detsember – Einari Koppel, eesti näitleja

Surnud 

18. jaanuar – John McTaggart Ellis McTaggart, briti filosoof
16. aprill – Günther, endine Schwarzburgi vürst
22. mai – John French, Inglise sõjaväelane ja väejuht
17. juuni – Adolf Pilar von Pilchau, baltisaksa poliitik
1. juuli – Erik Satie, prantsuse helilooja ja pianist
26. juuli – Gottlob Frege, saksa matemaatik
15. august – Konrad Mägi, eesti maalikunstnik
6. november – Khai Dinh, Annami kuningas
10. november – Johann Richard Mucke, Saksa teadlane
27. detsember – Oskar von Ekesparre, endine Saaremaa maamarssal
27. detsember – Sergei Jessenin, vene luuletaja (enesetapp)

Nobeli auhinnad 
füüsika – James Franck, Gustav Ludwig Hertz
keemia – Richard Adolf Zsigmondy
meditsiin – auhinda ei antud välja
kirjandus – George Bernard Shaw
rahu – Austen Chamberlain, Charles Gates Dawes

Viited 

1925