Globaliseerumine

Globaliseerumine ehk üleilmastumine on protsess, mida iseloomustavad kasvav rahvusvaheline kaubandus ja tihenev kultuurivahetus, mis muudavad maailma majanduse ja ühiskonna üheks globaalseks külaks.  Globaliseerumisele on püütud anda erinevaid definitsioone. Majanduse kontekstis seostatakse seda mõistet eelkõige vabakaubandusest tulenevate nähtustega. Üleilmastumise tõukejõuks on muutused tehnoloogias, eelkõige transpordi ja kommunikatsiooni areng.

Globaliseerimist peetakse pigem tänapäeva nähtuseks, kuid osad autorid on pakkunud selle algusajaks 4.–7. sajandit, kui algas "usundite globaliseerumine" ehk kristluse ja islami levik. Samuti on esimesi globaliseerumise nähteid tähendatud juba varem Rooma riigis. Uusajal algas üleilmastumine 19. sajandi lõpul.

Majanduslik globaliseerumine 

 Rahvusvahelise kaubanduse kasv, mis edestab maailma majanduse kasvu
 kapitali liikumise kasv ülemaailma, sealhulgas otseinvesteeringute kasv
 riikide suveräänsuse ning riigipiiride tähtsuse vähenemine rahvusvaheliste kokkulepete tõttu, mis on viinud organisatsioonide nagu WTO ja OPEC tekkeni
 rahvusvaheliste finantsorganisatsioonide (IMF ja Maailmapank) asutamine
 hargmaiste ettevõtete järjest suurenev osatähtsus maailma majanduses

Majanduslikul tasandil tähistab see ajaloolist protsessi, mis on tekkinud innovatsiooni ja tehnoloogiliste edusammude tulemusena. Selle all mõeldakse riikide majanduste omavahelist lõimumist. Vahel on selle all mõeldud ka inimeste (tööjõud) ja teadmiste (tehnoloogia) liikumist üle riikide piiride.

Globaliseerumise mõõtmine

Riikide globaliseerumise astet on püütud mõõta erinevate indeksite abil. Nendeks on KOF Index of Globalization ja Enabling Trade Index (ETI). 2013. aastal oli Belgia KOF-i üldindeksis esikohal, kuid majandusliku globaliseerumise osas oli esikohal Singapur. 2010. aasta seisuga oli Singapur ETI-s esikohal.

Kultuuriline globaliseerumine 

 Kasvanud rahvusvaheline kultuurivahetus
 kultuuride segunemine, samuti parem juurdepääs eri kultuuride poolt pakutavale ning ühtlustavad nähtused nagu amerikaniseerumine ja läänestumine
 kasvanud rahvusvaheline reisimine ja turism
 maailmamuusika levik 
 rahvustoitude (pitsa, sushi) ülemaailmne levik
 võistlusspordi alade üleilmne levik
 globaalsete kommunikatsioonivõrkude areng, kasutades tehnoloogiaid nagu Internet, side-satelliidid, telefonid

Kultuuri tasandil on seda mõistet seostatud Ameerika Ühendriikide kultuurilise mõju laienemisega maailmas.

Poliitiline globaliseerumine 

 Üleilmsete reeglistike teke, näiteks autorikaitse seadused ja patendid
 rahvusvaheliste kohtute loomine: Rahvusvaheline Kriminaalkohus, Rahvusvaheline Kohus

Globaliseerumise kriitika
Globaliseerumist on kritiseeritud kultuurilise mitmekesisuse vähenemise pärast. 2004 kirjutas Eesti ajakirjanik Neeme Raud, et "Kaupluse- ja restoranikettide pealetung on hävitamas kohalikku eripära ja muutmas maailma linnu üksteisele üha sarnasemateks kloonideks". 2010 ütles Ravimiameti peadirektor Kristin Raudsepp, et globaliseerumine ravimitootmises toob endaga kaasa võltsitud ravimite kiire leviku, musta turu tungi legaalsesse kaubandusse, ravimitootmise väikseimagi eksimuse, näiteks kvaliteedidefekti kiire jõudmise patsiendini ja patsientide lihtsustunud võimalused saada ravimeid ükskõik millisest maailma nurgast. Maailma üks tuntud globaliseerumise kriitikuid on Kalle Lasn.

Vaata ka
Globaalne soojenemine
Hargmaisus
Urbaniseerumine

Viited

Välislingid
 "Globalization" väljaandes Stanford Encyclopedia of Philosophy. Idee ja nähtuse ajalugu. 
 Mapping Globaliztion, Pinceton University
 YaleGlobal Online

Geograafia