Innsbruck

Innsbruck on linn Lääne-Austrias, Tirooli liidumaa pealinn ja on suuruselt viies linn Austrias. See asub Inni orus kohas, kus sellega ühineb Wipptal, mis pakub ligipääsu Brenneri mäekurule umbes 30 km lõuna pool.

Linn paikneb laias orus kõrgete mägede vahel, põhjas niinimetatud Karwendeli Alpide põhjaahelik (Hafelekarspitze, 2334 m) ning lõunas Patscherkofel (2246 m) ja Serles (2718 m). Linn on 580 meetrit merepinnast kõrgemal.

Innsbruck on rahvusvaheliselt tuntud talispordikeskus ning võõrustas 1964. ja 1976. aasta taliolümpiamänge, samuti 1984. ja 1988. aasta taliparaolümpiamänge. Innsbruck võõrustas 2012. aastal ka esimesi noorte taliolümpiamänge. Nimi tähendab "Inni silda".

Rahvastik

Loodus

Kliima 

Innsbruckis on niiske mandriline kliima (Köppeni kliimaklassifikatsioon: Dfb), kuna seal on aastaringselt suuremad temperatuurierinevused, kui enamikus Kesk-Euroopas, tänu asukohale mandri keskosas ja mägedes. Talved on sageli väga külmad (külmemad kui enamikus suuremates Euroopa linnades) ja lumised, kuigi föön toob mõnikord suure sula.

Kevad on lühike; päevad hakkavad soojenema, sageli üle 15 °C, kuid ööd jäävad jahedaks või isegi külmetab.

Suvi on väga muutlik ja ettearvamatu. Päevad võivad olla jahedad, 17 °C, ja vihmased, või päikesepaistelised ja väga kuumad, saavutades mõnikord 34 °C. Suviti, nagu on oodata Alpide mõjuga kliimas, on temperatuuri kõikumine ööpäevas sageli väga suur, kui ööd jäävad tavaliselt jahedaks, olles keskmiselt 12 °C, kuid saavutades mõnikord ka 6 °C.

Aasta keskmine temperatuur on 9 °C.

Linnaosad ja statistilised üksused 

Innsbruck jaguneb 9 linnaosaks (katastriüksuseks), mis on moodustatud varem iseseisvatest valdadest või küladest. Need 9 linnaosa jagunevad edasi 20 kvartaliks (katastriringkonnaks). Kõik kvartalid on ühe linnaosa sees, väljaarvatud Hungerburg (Ülem-Innsbruck), mis jaguneb kahe vahel. Statistilistel eesmärkidel jaguneb Innsbruck edasi 42 statistiliseks üksuseks (Statistischer Bezirk) ja 178 nummerdatud plokiks (Zählsprengel).

Järgmised on 9 linnaosa, rahvaarv seisuga 31. oktoober 2011:

 Innsbruck (siselinn) (18 524), osad: vanalinn (Altstadt), Dreiheiligen-Schlachthof ja Saggen
 Wilten (15 772), osad: Mentlberg, Sieglanger ja Wilten West
 Pradl (30 890), osad: Pradler-Saggen, Reichenau ja Tivoli
 Hötting (31.246), osad: Höttinger Au, Hötting West, Sadrach, Allerheiligen, Kranebitten ja osa Hungerburgist
 Mühlau (4750), osad: osa Hungerburgist
 Amras (5403), osad: Roßau
 Arzl (10 293), osad: Neuarzl ja Olympisches Dorf
 Vill (535)
 Igls (2204)

Valitsemine 

2012. aasta kohalike valimiste tulemused:

 Für Innsbruck 21% (konservatiivne)
 Austria Sotsiaaldemokraatlik Partei 14,5% (vasakpoolne)
 Austria Roheline Partei 19,1% (vasakpoolne)
 Austria Rahvapartei 21,9% (konservatiivne)
 Freie Liste Rudi Federspiel 7,9% (parempoolne)
 Austria Vabaduspartei 7,7% (parempoolne)
 Tirooli Piraadipartei 3,8%

Majandus ja taristu 

Innsbruck on Lääne-Austria kultuuriline ja majanduslik keskus. See on ka oluline turismikeskus rohkem kui miljoni ööbimisega aastas.

Innsbruckis on 86 186 töötajat ja umbes 12 038 tööandjat. 7598 inimest on füüsilisest isikust ettevõtjad. Ligikaudu 35 000 inimest sõidab iga päev Innsbrucki ümbritsevatest valdadest. Töötuse tase oli 2012. aastal 4,2%.

Riiklik statistikaamet Statistik Austria ei esita majandusandmeid üksi Innsbrucki linnale, vaid koos Innsbrucki ringkonnaga, mis on kokku võetud NUTS 3-piirkonnaks Innsbruckis. 2013. aastal oli SKP elaniku kohta NUTS 3-piirkonnas Innsbruckis 41 400 eurot, mis on umbes 60% üle Euroopa Liidu keskmise.

TIWAG (energia tootmine), Bank für Tirol und Vorarlberg (rahandus), Tiroler Versicherung (kindlustus) ja MED-EL (meditsiiniseadmed) peakorterid asuvad Innsbruckis. Swarovski (klaasitööstus), Felder Group (masinaehitus) ja Swarco (liiklustehnoloogia) peakorterid asuvad vähem kui 20 km kaugusel linnast.

Elamukinnisvara on rahvuslike standardite järgi väga kulukas. Keskmine ruutmeetri hind Innsbruckis on 4430 eurot (2015), mis on suuruselt teine Austria linnade hulgas, jäädes maha vaid Salzburgist (4823 eurot), kuid edestades Viini (3980 eurot).

Transport 

Innsbruck paikneb piki A12/A13 kiirteekoridori, pakkudes ligipääsu Veronale Itaalias ja Münchenile Saksamaal. A12 ja A13 kohtuvad Innsbrucki lähedal, kus A13 lõpeb.

Innsbruck Hauptbahnhof, kõige olulisem raudteejaam Innsbruckis ja Tiroolis, on üks aktiivsemaid raudteejaamu Austrias. Seda teenindavad Unterinntalbahn Saksamaale ja Ida-Austriasse, Arlbergi raudtee läände ning Brenneri raudtee, mis ühendab Põhja-Itaalia Brenneri mäekuru kaudu Lõuna-Saksamaaga. Detsembrist 2007 teenindab linnalähireise S-Bahn Tirol.

Innsbrucki lennujaam paikneb Kranebitteni äärelinnas, mis asub linnast läänes. Lennud toimuvad Frankfurti, Londonisse, Amsterdami ja Viini. Toimuvad ka kohalikud lennud ümber Alpide, samuti hooajalised lennud muudesse sihtkohtadesse. Talviti kasvab aktiivsus märgatavalt, kuna piirkonda reisib suurel arvul suusatajaid. See on Welcome Airi põhibaas. Lennujaam on ligikaudu 4 km Innsbrucki keskusest.

Kohalikku ühistransporti pakub Innsbrucker Verkehrsbetriebe (IVB), bussi- ja trammiteede võrgustikku haldav avalik-õiguslik asutus. Meetrise rööpmelaiusega trammivõrk koosneb kahest linnaliinist, 1 ja 3, ning kahest linnaümbrust teenindavast liinist: liin 6, Innsbrucker Mittelgebirgsbahn Iglsi, ja liin STB, Stubaitalbahn Stubaitali kaudu Fulpmesini. Võrgustikku on kavas tulevastel aastatel laiendada, et jõuda Hall in Tirolisse idas ja Völsi läänes (taastades seega endise trammiliini [suletud 1960. aastate lõpul] Innsbruckist Solbad Halli, nagu Hall in Tirol siis tuntud oli). Arvukad bussiliinid teenindavad siselinna ja ühendavad selle linnalähiümbrusega. 2007. aastani kuulus bussivõrku kaks trollibussiliini, kuid need kaotati trammivõrgu kavandatud laiendamise ettevalmistamisel.

Detsembris 2007 taasavati pärast kaheaastast pausi ulatuslikuks ümberehitamiseks Hungerburgbahn, funikulööriliin Hungerburgi linnaossa, osalise ümberkorraldusega ning uue laiendusega üle Inni jõe ja Kesk-Innsbrucki. Liin varustati ka uute sõidukitega. Jaamade unikaalse disaini tõttu, mille lõi kuulus arhitekt Zaha Hadid, sai funikulöör kohe linna uueks embleemiks. Liini ehitas ümber Itaalia firma Leitner, ja see võib nüüd vedada kuni 1200 inimest tunnis. Liini hoiab käigus erafirma Innsbrucker Nordkettenbahnen.

Haridus 

Innsbruck on ülikoolilinn, kus on mitu kohalikku kolledžit ja ülikooli.

Innsbruck on koduks vanimale Lääne-Austria humanitaargümnaasiumile Akademisches Gymnasium Innsbruck. Kool avati aastal 1562 jesuiitide ordu poolt ja see oli 1669. aastal asutatud ülikooli eelkäija.

Innsbruck võõrustab mitut ülikooli. Tuntuimad on Innsbrucki Ülikool (Leopold-Franzens-Universität), Innsbrucki Meditsiiniülikool ja rakendusteaduste ülikool Management Center Innsbruck.

Ajalugu 

Varaseimad jäljed annavad tunnistust esialgsest asustusest varakiviajal. Säilinud Rooma-eelsed kohanimed näitavad, et ala oli pidevalt rahvastatud. 4. sajandil rajasid roomlased armeejaama Veldidena (nimi on säilinud tänapäevases Wilteni linnaosas) Oeniponsis (Innsbruck), et kaitsta majanduslikult olulist äriteed Verona-Brenner-Augsburg Raetia provintsis.

Innsbrucki esmamainimine pärineb nimest Oeni Pontum või Oeni Pons, mis on ladina keeles sild (pons) üle Inni (Oenus), mis oli oluline ületuskoht üle Inni jõe. Andechsi krahvid omandasid linna 1180. aastal. 1248. aastal läks linn Tirooli krahvide kätte. Linna vapil on kujutatud linnulennult vaadet Inni sillale, nagu see oli aastal 1267. Tee üle Brenneri kuru oli toona suur transpordi- ja sideühendus põhja ja lõuna vahel, ja kergeim tee üle Alpide. Transiitjaamast teenitud tulud võimaldasid linnal õitseda.

Innsbruckist sai kogu Tirooli pealinn 1429. aastal ning 15. sajandil sai linnast Euroopa poliitika ja kultuuri keskus, kui keiser Maximilian I 1490. aastatel samuti Innsbruckis resideeris. Linn sai keisri kohalolekust kasu, nagu seda võib näha Hofkirche näitel. Sinna kavandasid ja püstitasid tema järeltulijad osaliselt Maximiliani hauamonumendi. Ansambel Habsburgist keisri tegelike ja müütiliste esivanemate kenotaafi ja pronkskujudega on üks Innsbrucki peamistest kunstimälestistest. Regulaarne postiteenistus Innsbrucki ja Mecheleni vahel loodi aastal 1490 Thurn-und-Taxis-Posti poolt.

1564. aastal hakkas ertshertsog Ferdinand II valitsema Tirooli ja muu Kaugema Austria valduste üle, mida hallati Innsbruckist 18. sajandini. Ta ehitas Ambrasi lossi ja korraldas seal oma ainulaadse renessansskunstikogu, tänapäeval peamiselt Viini kunstimuuseumi – Kunsthistorisches Museumi osa. 1665. aastani valitsesid Innsbruckis omaette õukonnaga Habsburgide dünastia võsud. 1620. aastatel kerkis Innsbruckis esimene ooperimaja Alpidest põhja pool (Dogana).

1669. aastal asutati ülikool. Samuti hüvitisena õukonnale, kuna keiser Leopold I valitses taas Viinist ja Habsburgide dünastia Tirooli võsud hääbusid aastal 1665.

Napoleoni sõdade ajal loovutati Tirool Baierile, Prantsusmaa liitlasele. Andreas Hofer juhtis Tirooli talupoegade armee Bergiseli lahingutes Baieri ja Prantsuse ühendvägede vastu võiduni ja tegi siis Innsbrucki oma administratsiooni keskuseks. Ühendarmee võitis hiljem Tirooli miilitsaarmeed ja aastani 1814 oli Innsbruck Baieri osa. Pärast Viini kongressi Austria võim taastati. Aastani 1918 oli linn (üks neljast autonoomsest linnast Tiroolis) osa Habsburgide monarhiast (pärast Austria-Ungari kompromissi selle Austria poolest), samanimelise ringkonna keskus, üks 21-st Bezirkshauptmannschaften'ist Tirooli provintsis.

Tirooli kangelane Andreas Hofer hukati Mantovas; tema säilmed toodi Innsbrucki tagasi 1823. aastal ja maeti frantsisklaste kirikusse.

Esimese maailmasõja ajal oli ainus registreeritud Innsbruckis toimunud tegevus sõja lõpu poole. 20. veebruaril 1918 ründasid Itaaliast lennanud liitlaste lennukid Innsbrucki, põhjustades seal ohvreid Austria vägede hulgas. Linn ei saanud kannatada. Novembris 1918 okupeeriti Innsbruck ja kogu Tirool Esimese Itaalia armee III korpuse 20 kuni 22 tuhande sõduri poolt.

1929. aastal peeti Innsbruckis esimesed ametlikud Austria malemeistrivõistlused.

1938. aastal annekteeriti Austria anšlussiga Natsi-Saksamaasse. Ajavahemikus 1943 kuni aprill 1945 koges Innsbruck 22 õhurünnakut ja kannatas suurt kahju.

Euroregioon Tirool-Lõuna-Tirool-Trentino 

1996. aastal kiitis Euroopa Liit heaks Austria Tirooli liidumaa ning Itaalia autonoomsete provintside Lõuna-Tirooli ja Trentino vahelise edasise kultuurilise ja majandusliku integratsiooni, tunnustades Euroregiooni Tirool-Lõuna-Tirool-Trentino loomist.

Kultuur

Kultuuriüritused 

Innsbruck on väga populaarne turismisihtpunkt, mis korraldab igal aastal järgmisi üritusi:

 Innsbrucker Tanzsommer
 Bergsilvester (aastavahetusöö)
 Innsbrucker Festwochen der Alten Musik (Innsbrucki Vanamuusika Festival)
 Christkindlmarkt (jõulupüha)

Sport 

Oma asukoha tõttu kõrgete mägede vahel pakub Innsbruck ideaalset kohta talviti suusatamiseks ning suviti suusahüpeteks ja alpinismiks. Ümber Innsbrucki on mitu suusakeskust, põhjaahelikku teenindab köisraudtee ja lisaks istetõstukid veelgi kõrgemale. Teised suusakeskused naabruses on Axamer Lizum, Muttereralm, Patscherkofel, Igls, Seefeld, Tulfes ja Stubaital. Liustikega maastik viimases teeb suusatamise võimalikuks isegi suvekuudel.

Taliolümpiamänge on Innsbruckis peetud kaks korda, esiti aastal 1964 ja taas aastal 1976, kui Colorado valijad lükkasid 1972. aastal tagasi võlakirjade rahvahääletuse Denveri mängude rahastamiseks, mis algselt 1970. aastal neile oli antud. 1976. aasta taliolümpiamängud olid viimased mängud, mis peeti saksakeelsetes Alpides (Austria, Saksamaa või Šveits).

Koos Sankt Moritziga Šveitsis ja Lake Placidiga Ühendriikides on see üks kolmest kohast, mis on kahel korral talimänge võõrustanud. See võõrustas ka 1984. ja 1988. aasta taliparaolümpiamänge.

Innsbruck võõrustas 2012. aastal esimesi noorte taliolümpiamänge.

Innsbruck võõrustab igal aastal ka Nelja hüppemäe turnee ühte neljast suusahüppevõistlusest.

Teised Innsbruckis peetud märkimisväärsed üritused on Air & Style lumelaua võistlus aastatel 1994–1999 ja 2008. aastal ning Jäähoki maailmameistrivõistlused 2005. aastal. Koos Seefeldiga organiseeris Innsbruck 2005. aastal taliuniversiaadi. Innsbrucki Bergiselschanze on üks kuulsa Nelja hüppemäe turnee mägedest.

Innsbruck on koduks jalgpalliklubile FC Wacker Innsbruck, mis mängib Austria jalgpalli Bundesligas (kõrgem liiga) aastatel 2010–2011. Endised meeskonnad on FC Swarovski Tirol ja FC Tirol Innsbruck. FC Wacker Innsbrucki staadion Tivoli Neu on üks kaheksast staadionist, mis võõrustas Euroopa meistrivõistlusi jalgpallis, mis toimusid juunis 2008 Šveitsis ja Austrias.

Linn võõrustas ka ameerika jalgpalli finaali, Eurobowl XXII Swarco Raiders Tiroli ja Raiffeisen Vikings Vienna vahel.

Linn võõrustas 2011. aasta IFAF maailmameistrivõistluste avaringi mänge, ametlikke rahvusvahelisi ameerika jalgpalli meistrivõistlusi.

Innsbruck võõrustab 6.–16. septembrini 2018. aasta IFSC ronimise maailmameistrivõistlusi.

Vaatamisväärsused

Ehitised ja monumendid 

 Vana Inni sild (Alte Innbrücke)
 Ambrasi loss
 Andreas Hoferi kalm
 Püha Anna sammas (Annasäule)
 Bergiselschanze
 Büchsenhauseni loss
 Canisianum
 Casino
 Raekoda (Stadtsaal)
 Goldenes Dachl
 Helblinghaus
 Keisripalee (Hofburg)
 Hungerburgbahn
 Leopoldsbrunnen
 Maria-Theresien-Straße
 Maximiliani kenotaaf ja Mustad mehed (Schwarzen Männer)
 Liidumaa vana parlament (Altes Landhaus)
 Vanalinn (Altstadt)
 Hõbekabel (Silberne Kapelle)
 Linntorn (Stadtturm)
 Triumfikaar (Triumphpforte)
 Tirooli liidumaa teater

Muuseumid 

 Alpiklubi muuseum
 Ambrasi loss
 Arsenal
 Linnaarhiiv
 Grassmayri kellavalutöökoda ja muuseum
 Innsbrucki Stubaitali raudteejaam
 Kaiserjäger Museum
 Tirooli panoraami muuseum (Das Tirol Panorama)
 Tirooli rahvakunstimuuseum (Tiroler Volkunstmuseum)
 Tirooli liidumaamuuseum (Tiroler Landesmuseum or Ferdinandeum)
 Tirooli muuseumiraudtee (Tiroler Museumsbahnen)

Kirikud 

 Õukonnakirik (Hofkirche)
 Innsbrucki toomkirik (Dom zu St. Jakob)
 Vana ursuliinide kirik
 Jesuiitide kirik
 Jumalaema kirik
 Igavese Abistaja Jumalaema kirik
 Serviitide kirik
 Hospitalikirik
 Ursuliinide kirik
 Wilteni klooster (Stift Wilten)
 Wilteni basiilika (Wiltener Basilika)
 Püha Kolmainu kirik
 Püha Johannese kirik
 Püha Theresa kirik (Hungerburg)
 Pradleri kihelkonnakirik
 Pauluse liidumaa memoriaalkirik Reichenaus
 Evangeelne Kristuse kirik
 Evangeelne Ülestõusmise kirik
 Vana Höttingeni kihelkonnakirik
 Höttingeni kihelkonnakirik
 Püha Nikolause kihelkonnakirik
 Neu-Arzli kihelkonnakirik
 Püha Norberti kihelkonnakirik
 Maria am Gestade kihelkonnakirik
 Hea Lamburi kihelkonnakirik
 Püha Jüri kihelkonnakirik
 Pauluse kihelkonnakirik
 Püha Pirminiuse kihelkonnakirik
 Kaitseingli kirik

Pargid ja aiad 

 Alpiloomaaed (Alpenzoo)
 Baggersee Innsbruck
 Innsbrucki ülikooli botaanikaaed
 Hofgarten
 Rapoldi park
 Ambrasi lossi park (Schlosspark Ambras)

Organisatsioonid 

 SOS Lasteküla, ühe maailma suurima heategevusliku organisatsiooni rahvusvaheline peakorter asub Innsbruckis.
 Rahvusvaheliselt aktiivne valitsusväline organisatsioon Austria välismaateenistus asutati Innsbruckis 1992. aastal Andreas Maislingeri ja Andreas Hörtnagli poolt. Selle keskbüroo asub Innsbruckis Hutterwegis.
 Innsbruckis on kaks ülikooli, Innsbrucki Ülikool ja Innsbrucki Meditsiiniülikool. Innsbrucki Meditsiiniülikoolil on üks Euroopa suurimaid suusatraumade kliinikuid.
 MED-ELi, ühe suurima sisekõrva implantaatide tootja rahvusvaheline peakorter asub Innsbruckis.
 Kosmoseskafandri simulaatori Aouda.X arendas välja OeWF Innsbruckis. Ka missioonide toetuskeskus paljudele OeWF Marsi analoogmissioonidele asub linnas. See missioonide toetuskeskus kasutas veebruaris 2013 MARS2013 ekspeditsiooni tarvis viivitusega suhtlust Weyprechti laagriga Marokos Erfoudi lähedal kõrbes.

Tuntud inimesi

Varajane aeg kuni 1600 

 Friedrich III (1415–1493), Saksa-Rooma keiser aastast 1452 kuni oma surmani, esimene Habsburgist keiser
 Margaretha von Österreich (u 1416–1486), Habsburgide kojast oli Saksi kuurvürstinna 1431–1464 abielu kaudu Wettinist kuurvürsti Friedrich II-ga. Ta oli keiser Friedrich III õde
 Sigismund (1427–1496), Habsburgist Austria ertshertsog ja Tirooli valitseja aastatel 1446–1490
 Elisabeth Brandenburgist (1510–1558), Hohenzollernite printsess ja Brandenburgi markkrahvinna
 Antoine Perrenot de Granvelle (1517–1586), Comte de La Baume Saint Amour, Burgundia riigimees, tehti kardinaliks, kes järgnes oma isale Hispaania Habsburgide juhtiva ministrina
 Katharina von Österreich, Poola kuninganna (1533–1572), üks Ferdinand I ja Anna 15 lapsest
 Jacob Regnart (1540ndad – 1599), flaami renessansihelilooja, nii vaimuliku kui ka ilmaliku muusika autor
 Adam Tanner (1572–1632), jesuiidist matemaatika- ja filosoofiaprofessor. Kuu kraater Tannerus on saanud nime tema järgi
 Anna von Österreich-Tirol (1585–1618), sünnilt Austria ertshertsoginna ja Habsburgide Tirooli haru liige ning abielu kaudu Saksa-Rooma keisrinna
 William Young (suri 23. aprillil 1662), inglise violimängija ja barokiajastu helilooja, kes töötas Ferdinand Karli õukonnas Innsbruckis

1600–1700 

 Johann Paul Schor (1615–1674), kunstnik, Roomas tuntud kui "Giovanni Paolo Tedesco"
 Isabella Clara von Österreich (1629–1685), sünnilt Austria ertshertsoginna, Habsburgide Tirooli haru liige
 Sigismund Franz (1630–1665), Kaugema Austria, sealhulgas Tirooli valitseja
 Maria Leopoldine von Österreich-Tirol (1632–1649), sünnilt Austria ertshertsoginna ja Habsburgide Tirooli haru liige ning abielu kaudu Saksa-Rooma keisri Ferdinand III teine naine
 Claudia Felizitas von Österreich-Tirol (1653–1676), sünnilt Austria ertshertsoginna ning abielu kaudu Saksa-Rooma keisrinna ja Leopold I teine naine
 Ferdinand Adam von Pernau, Rosenau krahv (1660–1731), oli Austria ornitoloog
 Leopold (1679–1729), hüüdnimega Hea, oli Lotringi ja Bari hertsog aastast 1690
 Michael Ignaz Mildorfer (1690–1747), maalikunstnik, maalis peamiselt religioosse sisuga töid

1700–1850 

 Josef Ignaz Mildorfer (1719–1775), maalikunstnik, Michael Ignaz Mildorferi poeg
 Franz Edmund Weirotter (1733–1771), maalikunstnik, peamiselt maastike ja merendusstseenide autor
 Johann Nepomuk von Laicharting (1754–1797), entomoloog ja loodusteaduste (Naturgeschichte), professor Innsbruckis
 Ignaz Anton von Indermauer (1759–1796), aadlimees, kes mõrvati talupoegade mässu ajal
 Josef Speckbacher (1767–1820), oli juhtiv kuju Tirooli mässus Napoleoni vastu
 Joseph von Hormayr (1781/2–1848), Austria ja Saksamaa riigimees ja ajaloolane.
 Wilibald Swibert Joseph Gottlieb von Besser (1784–1842), Austrias sündinud botaanik, kes töötas peamiselt Lääne-Ukrainas
 Hermann von Gilm zu Rosenegg (1812–1864), jurist ja luuletaja
 Vinzenz Maria Gredler (1823 Telfsi – 1912), oli dominikaani munk, klassitsist, filosoof, teoloog ja loodusteadlane
 Georg Mader (1824–1881), oli Austria maalikunstnik
 Philipp Sarlay (1826–1908), telegraafibüroo juht ning tehnoloogia- ja teadussaavutuste pioneer
 Leopold Pfaundler von Hadermur (1839–1920), füüsik ja keemik, tänapäeval mäletatakse tema gaasireaktsioonide molekulaar-kineetilist selgitust tasakaalu tingimusel
 Ignatius Klotz (1843–1911), Ameerika farmer ja poliitik Wisconsinis
 Georg Luger (1849–1923), oli Austria kuulsa Luger P08 looja

1850–1880 

 Edgar Meyer (1853–1925), maalikunstnik, kes ehitas endale lossi ja tegeles poliitikaga
 Oswald Redlich (1858 Innsbruck – 1944), ajaloolane ja arhivaar; ajaloo abiteaduste valdkond
 Heinrich Schenkl (1859 Innsbruck – 1919), klassikaline filoloog, klassikalise filoloogi Karl Schenkli poeg
 Karl Schönherr (1867–1943), Austria kirjanik, kes kirjutas Austria Heimat teemal
 Erwin Payr (1871–1946), kirurg, ärritunud soole sündroom või "Payri tõbi" on nimetatud tema kirjeldatud seisundi järgi
 Meinhard von Pfaundler (1872–1947), lastearst, kes huvitus eriti tõve diateetilistest aspektidest
 Arnold Durig (1872–1961), Austria füsioloog, keda mäletatakse tema uurimustest, mis puudutavad suurel kõrgusel asuvaid organisme
 Henry Taaffe, 12. Taaffe vikont (1872–1928), maaomanik, kes kandis pärilikke tiitleid Austrias ja Iirimaal aastani 1919, kui ta mõlemad kaotas
 Bruno Franz Kaulbach (1880–1963), jurist ja Kohni perekonna liige, kelle järglaste hulka kuulub Ameerika Ühendriikide riigisekretär John Kerry

1880–1900 

 Mimi Gstöttner-Auer (1886–1977), Austria lava- ja filminäitleja
 Clemens Holzmeister (1886–1983), arhitekt ja lavakunstnik
 Raoul Stojsavljevic (1887 Innsbruckis – 1930), esimese maailmasõja lennuäss
 Erwin Faber (1891–1989), juhtiv näitleja Münchenis ja Saksamaal, 1970. aastate lõpul esines ta Residenztheateris
 Diana Budisavljević (1891–1978), humanitaar, kes juhtis suuri abiponnistusi Jugoslaavias Teise maailmasõja ajal
 Otto Hofmann (1896–1982), SS-Obergruppenführer ja Natsi-Saksamaa "Rassi ja asumise peavalitsuse" direktor. Ta mõisteti 1948. aastal sõjakuritegude eest 25 aastaks vangi ja amnesteeriti 7. aprillil 1954
 Karol Juliusz "Igo" Sym (1896–1941), Austrias sündinud Poola näitleja ja kollaboratsionist Natsi-Saksamaaga
 Õnnis Jakob Gapp (1897–1943), rooma katoliku preester ja marianistide tunnustatud liige
 Otto Neugebauer (1899–1990), Austria-Ameerika matemaatik ja teadusajaloolane

1900–1918 

 Carl-Heinz Schroth (1902–1989), näitleja ja režissöör, esines 60 filmis aastatel 1931–1989
 Hadwig Pfeifer-Lantschner (1906–2002), Austria ja hiljem Saksa mäesuusataja, kes osales 1936. aasta taliolümpiamängudel
 Bruno de Finetti (1906–1985), Itaalia probabilist, statistik ja aktuaar, tuntud tõenäosuskäsitluse poolest
 Roderich Menzel (1907–1987), harrastustennisist ja pärast aktiivset karjääri kirjanik
 Lotte Scheimpflug (1908–1997), Austria ja hiljem Itaalia kelgutaja, võistles 1920.–1950. aastatel
 Robert Bernardis (1908 Innsbruckis – 1944), vastupanuvõitleja, osales katses tappa Adolf Hitler 20. juuli vandenõus 1944. aastal
 Karl Gruber (1909–1995), oli Austria poliitik ja diplomaat
 Gustav Lantschner (1910–2011), näitlejaks pöördunud mäesuusataja. Ta osales 1936. aasta taliolümpiamängudel
 Anton Malloth (1912–2002), oli ülevaataja Theresienstadti koonduslaagris
 Erich Eliskases (1913–1997), male suurmeister 1930. ja 1940. aastatel, kes esindas Austriat, Saksamaad ja Argentinat rahvusvahelistel võistlustel
 Heinrich C. Berann (1915–1999), kaasaegse panoraamkaardi isa, sündis maalikunstnike ja skulptorite peres Innsbruckis
 Peter Demant (1918 Innsbruckis – 2006), oli Vene kirjanik ja avalik tegelane

1918–1930 

 Constanze Manziarly (1920–1945), Adolf Hitleri kokk/dietoloog kuni tema viimaste päevadeni Berliinis 1945. aastal
 Judith Holzmeister (1920–2008), näitleja, oli 1947–1955 abielus näitleja Curd Jürgensiga
 Reinhold Stecher (1921–2013), rooma katoliku kiriku prelaat. Innsbrucki diötseesi piiskop aastatel 1980–1997
 Otmar Suitner (1922–2010), dirigent, kes veetis suurema osa oma karjäärist Ida-Saksamaal. Ta oli Staatskapelle Dresdeni peadirigent aastatel 1960–1964
 Meinhard Michael Moser (1924–2002), mükoloog ning lehikseente taksonoomia, keemia ja mürgisuse uurija
 Hermann Buhl (1924–1957), mägironija, ja teda peetakse kõigi aegade üheks parimaks ronijaks
 Egon Schöpf (sündinud 1925), mäesuusataja, kes osales 1948. aasta taliolümpiamängudel ja 1952. aasta taliolümpiamängudel
 Dietmar Schönherr (1926–2014), Austria filminäitleja
 Ilse von Alpenheim (sündinud 1927), pianist
 Dagmar Rom (sündinud 1928), endine mäesuusataja, kes võitis 2 kuldmedalit 1950. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlustelt
 Walter Steinegger (sündinud 1928), endine suusahüppaja, kes võistles aastatel 1952–1963 ja 1952. aasta taliolümpiamängudel Oslos
 William Berger (1928 Innsbruck – 1993), Austria-Ameerika näitleja
 Professor Dr. Christian Schwarz-Schilling (sündinud 1930 Innsbruckis), Saksa poliitik, ettevõtja, filantroop, meedia- ja telekommunikatsiooniuuendaja

1930–1955 

 Johannes Heinrich von Sachsen-Coburg-Koháry (1931 Innsbruckis – 2010), Sachsen-Coburg-Koháry prints
 Erich Urbanner (sündinud 1936 Innsbruckis), Austria helilooja ja õpetaja
 Fritz Dinkhauser (sündinud 1940), poliitik, vasaraheitja ja bobisõitja 1968. aasta taliolümpiamängudel
 Marcello Spatafora (sündinud 1941), Itaalia diplomaat, endine Itaalia alaline esindaja ÜRO juures
 Klaus Riedle (sündinud 1941 Innsbruckis), Saksa energeetikateadlane, aitas kaasa tõhusamate gaasiturbiinide arendamisele elektritootmiseks
 Peter Noever (sündinud 1941 Innsbruckis), disainer ning kunsti, arhitektuuri ja meedia suurkuraator
 Gerhard Pfanzelter (sündinud 1943 Innsbruckis), tuntud Austria diplomaat
 Christian Berger (sündinud 1945), Austria filmioperaator
 Radu Malfatti (sündinud 1946), tromboonimängija ja helilooja
 Professor Herbert Lochs, MD (1946–2015), silmapaistev Saksa ja Austria arst ja teadlane
 Helga Anders (1948–1986), Austria seriaalinäitleja
 Gert Elsässer (sündinud 1949), skeletonisõitja, kes võistles 1980. aastate alguses
 Peter Zoller (sündinud 1952 Innsbruckis), teoreetiline füüsik ja professor Innsbrucki Ülikoolis
 Andreas Maislinger (sündinud 1955), Austria ajaloolane ja Austria Holokausti Memoriaalteenistuse asutaja
 Gabriele Sima (1955–2016), ooperilaulja

1955 kuni tänapäevani 

 Wolfgang Scheffler (sündinud 1956), suurte, paindlike paraboolpeeglite leiutaja/edendaja; peeglid koondavad päikesevalgust toiduvalmistamiseks ühisköökides, pagariärides ja maailma esimeses päikeseenergial krematooriumis
 Gabriele Fontana (sündinud 1958 Innsbruckis), Austria ooperisopran
 Franz Marx (sündinud 1963), maadleja, kes osales suveolümpiamängudel Barcelonas
 Christian Spielmann (sündinud 1963), füüsik ja professor Jena ülikoolis
 Thomas Larcher (sündinud 1963 Innsbruckis), Austria helilooja ja pianist
 Markus Prock (sündinud 1964), kelgutaja, kes võistles aastatel 1983–2002
 Armin Wolf (sündinud 1966), ajakirjanik ja televisiooni saatejuht
 Eva Lind (sündinud 1966), ooperisopran
 Johannes von Sachsen-Coburg-Koháry (1969Innsbruckis – 1987), oli Sachsen-Coburg-Koháry prints
 Bernhard Landauer (sündinud 1970), kontratenor
 Gabriel Kuhn (sündinud 1972), Rootsis asuv poliitiline kirjanik ja tõlkija
 Aleksandar Marković (sündinud 1975), Serbia dirigent, Tirooli Ooperimaja peadirigent
 Barbara Schett (sündinud 1976), Austria tennisist ja spordikommentaator
 René Benko (sündinud 1977), kinnisvarainvestor ja Signa Holdingi asutaja
 Alice Tumler (sündinud 1978), televisiooni saatejuht
 Manu Delago (sündinud 1984), Londonis asuv hangimängija, löökpillimängija ja helilooja
 Fritz Dopfer (sündinud 1987), maailmakarika mäesuusataja, kes on spetsialiseerunud slaalomile ja suurslaalomile
 Amira El Sayed (sündinud 1991 Innsbruckis), Egiptuse-Austria näitleja ja kirjanik
 Nathan Trent (sündinud 1992), Austria laulja, kes esindas Austriat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel
 Susanna Kurzthaler (sündinud 1995), laskesuusataja
 Vanessa Herzog (sündinud 1995), kiiruisutaja

Rahvusvahelised suhted

Sõpruslinnad 

 Freiburg Baden-Württembergis Saksamaal (aastast 1963)
 Grenoble Isère'i departemangus Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas Prantsusmaal (aastast 1963)
 Sarajevo Bosnia ja Hertsegoviinas (aastast 1980)
 Ålborg Taanis (aastast 1982)
 Thbilisi Gruusias (aastast 1982)
 Ōmachi Jaapanis (aastast 1985)
 New Orleans Louisiana osariigis Ameerika Ühendriikides (aastast 1995)

Partnerlus 

 Kraków Väike-Poola vojevoodkonnas Poolas (aastast 1998)

Austria välismaateenistus 

Austria välismaateenistus on valitsusväline organisatsioon, mis pakub ametikohti alternatiivseks Austria riigiteenistuseks 85 organisatsioonis 35 riigis üle maailma Holokausti Memoriaalteenistuse, Sotsiaalteenistuse ja Rahuteenistuse valdkondades. Selle asutasid Andreas Maislinger ja Andreas Hörtnagl 1998. aastal ning see baseerub Innsbruckis.

Vaata ka 

 Tirool
 Innsbruck, ich muss dich lassen
 Trammid Innsbruckis
 Muusika Innsbruckis
 Lohbach

Viited

Välislingid 

 Innsbruck.at
 Innsbruck.info
 tirolerabend.info
 IVB – ametlik ühistranspordi veebileht
 Innsbrucki fotod 2008
 Fotod Hafelekari mäest Innsbrucki kohal
 www.provinnsbruck.at
 www.all-inn.at

Austria linnad
Tirooli liidumaa vallad