Punane sõstar

Punane sõstar ehk harilik sõstar (Ribes rubrum) kuulub sõstraliste sugukonna sõstra perekonda.

Morfoloogia 

Põõsas kuni 1,5 m kõrge, püstine. Võrsed hallikad, paljad. Lehed 3- või 5-hõlmased, harva alumine pind karvane. Õied väikesed, rohekad või rohekaskollased, lookjalt rippuvates 8–10 cm pikkustes kobarates. Tupplehed laiad, nende laius ületab pikkuse. Tolmukad on tupplehtedest lühemad. Emakakael lühike, pooleni või vähem lõhestunud. Viljad ümarad, punased (kultuursortidel ka valged) hapukad.

Levik 
Punase sõstra looduslik levikuala on Lääne-Euroopas – Prantsusmaal, Inglismaal, Belgias, Püreneedes ja Põhja-Itaalias. Kasvab peamiselt mägiojade ja -jõgede kallastel ning kaljudel.

Kasutamine 
Üheks tähtsamaks lähteliigiks enamikule kultuursortidele ja hübriidliikidele. Süüakse tavaliselt toorelt, aga tehakse ka moosi, pannakse kookide sisse ja valmistatakse mahla.

Eestis kasvatatavad sordid 
Eestis levinumad sordid on 'Hollandi punane' ja 'Heeros'. 
Eesti Aiandusliit soovitab kasvatada: 
 'Hele' – aretatud Eestis (valged marjad)
'Hollandi punane' (Red Dutch) – tuntud juba 17. sajandist (punased marjad)
'Jonkheer van Tets' – aretatud Hollandis (punased marjad)
 'Jüterborgi Valge' – leitud Saksamaalt (valged marjad)
 'Suur Valge' – päritolu teadmata (valged marjad)
'Vierlandi esmik' – leitud Saksamaalt (punased marjad)
'Viksnes' – aretatud Lätis (kirsipunased marjad)
 'Werdavia' – aretatud Saksamaal (valged marjad)

Marjade toiteväärtus ja biokeemiline koostis 
Marjade toiteväärtus ja biokeemiline koostis on toodud järgmistes tabelites:

Vaata ka
jalaka-kobrutäi
sõstra-pahktäi

Viited

Välislingid 
 

Sõstralised
Eesti kultuurtaimed
Marjad