Randtiir

Randtiir (Sterna paradisaea) on kerge lennuga rannikulind.

Välimus 
Randtiir on musta pealaega, sinakashallide tiibadega, muus osas aga täiesti valge sulestikuga lind. Tal on väga lühikesed, peaaegu silmapaistmatud punakad jalad ning tervenisti punane nokk. Vaid kahe viimase tunnuse poolest erineb ta jõgitiirust – jõgitiirul on nokaots must ning jalad veidi pikemad. Erinev on ka häälitsus, randtiiru "krää" on lühem ja karedam.

Käitumine 
Randtiirud toituvad väikestest kaladest, enamasti ogalikest. Saaki nähes jääb randtiir õhus ühe koha peal lendama ning sukeldub seejärel pea ees vette. Tihti püüavad nad kalu üksteiselt kisa saatel ära näpata, isegi õhust.

Randtiirudele meeldib seista rannikulähedastel kividel ning vees asuvatel postidel, näiteks mõrravaiadel.

Ränne 

Randtiir on tuntud oma erakordselt pikkade rännakute poolest: ta on pikima rändeteekonnaga rändlind. Üksikutel isenditel võib aastase rändeteekonna pikkus ulatuda üle 90 000 kilomeetri. Antarktise ranniku ja Lõuna-Aafrika talvitumisaladelt võib ta lõpuks jõuda Arktikasse pesitsema.

Arvukus Eestis
Randtiiru pesitsusaegset arvukust hinnatakse 7000 – 10 000 paarile.

Viited

Kirjandus 
Haide-Ene Rebassoo, Laidude raamat. Tallinn, 1972, lk 68.
Raivo Mänd, Tiirud. Tallinn, 1982, 71 lk.

Välislingid

 

Liigikirjeldus
"Randtiir lendab aastas 80 000 kilomeetrit". Postimees, 12. jaanuar 2010
Randtiirud lõid uue ränderekordi, ERR

Pilte 

Tiirlased
Eesti kurvitsalised