Viru tänav

Viru tänav on tänav Vanast turust Viru väljakuni Tallinna vanalinnas. 

Viru tänavaga ristub Müürivahe tänav. Viru tänavaga ristudes lõpeb Sauna tänav; Viru tänavalt saavad aga alguse Valli, Vana-Viru ja Aia tänav.

2015. aasta septembrist kuni 2016. aasta oktoobrini oli tänav kapitaalremondis. Rekonstrueerimistööde käigus muudeti Viru tänav jalakäijate alaks.

Hoonestus
Viru tänav 1 // Vene 2 // 4 asuv ärihoone, ehitusperioodid 1841–1917. Viru ja Vene tänava nurgal, omaaegse turu ääres avas oma koloniaalkaupluse 1816. aasta 25. novembril Peterburist tulnud Vassili Demin. 1831. aastal ehitati vana ühekorruselise maja asemele suurem hoone. Vassili Demin juhtis äri aastail 1826–1848, siis astus tema asemele poeg Vassili 1848–1909. Siis võttis Viru tänav 1 (Lehmstraße 1) kaubamaja juhtimise üle asutaja pojapoeg Konstantin Demin. Hoones asus 1937. aastast Restoran Kuning, hiljem Restoran Viru. Eesti NSV ajal Eesti NSV Siseministeeriumi Ametkonnaväline Valveosakond. Kultuurimälestis nr 22253. Tänapäeval Demini Kaubanduskeskus.
Viru tänav 2 // Vana turg 6. Kultuurimälestis nr 3097. Hoones asub Restoran Peppersack.
Viru tänav 4, Kultuurimälestis nr 8554. Kahest hoonest koosnev kaupluse ja kinoga suur üürimaja on projekteeritud Karl Burmani ja Artur Perna arhitektuuribüroos. Viru tänava poolne hooneosa on neljakorruseline, mansardkorrusega.Hoones on tegutsenud ka kauplus Veta, kauplus Progress, Pelmeenisaal, Dieetsöökla. Õuepoolne juurdeehitis on viiekorruseline. Kinoosa, mis jääb Sauna tänavale, on ümber ehitatud Edgar Johan Kuusiku projektide järgi 1931. ja 1939. aastal ning hoones tegutsesid kinod Tallinnas: Rekord, Uus Rekord, Helios ja Oktoober. 
Viru tänav 5, 3-korruseline korterelamu äripindadega esimesel korrusel, kus Eesti NSV ajal tegutses kauplus Soliid.
Viru tänav 6, 3-korruseline korterelamu äripindadega esimesel korrusel, kus tegutses kauplus Mare, tänapäeval toitlustusasutus.
Viru tänav 7, 5-korruseline hoone, äripindadega esimesel korrusel, kus tegutses kauplus Siluett ja V. Klementi nim. Õmblustootmiskoondise esinduskauplus
Viru tänav 8, ainuke säilinud keskaegne Gooti stiilis maja, tegu on isa-poja-tüüpi hoonega ehk majal on suur ja väike katuseviil.
Viru tänav 9, asus Eesti NSV ajal  Eesti NSV Autotranspordi ja Maanteede Ministeerium, hiljem Teede- ja Sideministeerium. Ministeeriumi ühendamisel Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiks, eravalduses.
Viru tänav 10, Kunagine kino The Royal Vio, hiljem Skandia ja Pioneer. 
Viru tänav 11, L-kujuline 4-korruseline hoone, mille sisehoovi osas asub hotell, Rixwell Viru Square Hotel.
Viru tänav 12, 3-korruseline hoone, äripindadega esimesel korrusel, kus tegutses kauplus Bastion.
Viru tänav 13 // 15, kus asub 2000. aastal avatud De la Gardie kaubamaja. Kinnistu kuulus 17. sajandil Eestimaa kuberner (maapealik) ning Tallinna linnuse ja lääni asehaldur Jakob De la Gardiele
Viru tänav 14, kolmekorruseline elamu, mille esimesel korrusel äripinnad. 20. sajandi alguses asus hoones (Lehmstrasse 14) Johannes Hallikase fotoateljee.
Viru tänav 16 // Sauna 5.
Viru tänav 17 // Müürivahe 40 // 42.
Viru tänav 18, kus asus 19. sajandi lõpul Kohvik Helsinki, Eesti NSV ajal Kohvik Lemmik ja 2009. aastast taas Kohvik Helsinki. 
Viru tänav 19, 1911. aastal algselt elamuks ehitatud 4-korruseline hoone. Eesti NSV ajal asusid hoones Eesti NSV Advokaatide Kolleegiumi Presiidiumi ja Tallinna I Õigusnõuandla ruumid.
Viru tänav 20, Kultuurimälestis nr 3098.
Viru tänav 21, 2-korruseline hoone, kus on tegutsenud kauplus Suveniir, kauplus Aroom.
Viru tänav 23 asus 2000–2010 Apollo Raamatumaja, nüüd äripinnad.
Viru tänav 24 // Valli 2 // Müürivahe 38, endine restoran Euroopa ja hotell Europa hoone. Hoone esimesel korrusel McDonald'si kiirtoiduketi 1995. aastal avatud hamburgerirestoran ja „McCafe“ kohvik. Hoones tegutses 20. sajandi algul asutatud hotell-restoran Euroopa. Algul töötas maja allkorrusel restoran, teisel korrusel 12–14 numbrituba ja viis kabinetti. Hotell tegutses kuni 1973. aastani, restoran Euroopa aga kauem. 
Viru tänav 26, Virumägi

Galerii

Ajalugu

Viru tänava piirkond Tallinna vanalinnas kuulub I–II aastatuhandel kujunenud ajaloolisse linnatuumikusse. Muinsuskaitseala koosneb ajaloolisest linnatuumikust (Tallinna linnamüüriga ümbritsetud ala ja selle laiendus linna idaküljes müüri ja muldkindlustuste vahel) ja seda ümbritsevast muldkindlustustele rajatud haljasvööndist koos hoonestatud kvartalitega. 

Viru tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi - Savi tänav, wirro ulits, Uus-Viru tn; saksa keeles lemstrate, leystrate, hiljem Lehmstrasse, Lehmstraße; alamsaksa keeles Lehemstrate, lemenstrate, leemstrate, leymstrate, lemstrate, leympstrate, leym strate; ladina keeles lemstrate, vicus, lemstrate, in vico; vene keeles Глиняная ул., Нарвская ул.)

Valli ja Vana-Viru tänava ristumiskohal oli ajalooline Viru värava eesvärav (säilinud on Viru värava eesvärava tornid), Viru värav ise lammutati 1843. aastal ja peale eesvärava lammutamist 1888. aastal pikenes tänav läbi muldkindlustuse kuni Vene turuni. Tänu sellele ühendusteele avati juba sama aasta augustis regulaarne hobutrammiliiklus Vana turu ja Kadrioru vahel. 

Eesvärava tornide ja Pärnu maantee vahele jääb Virumägi ehk Musumägi, mis on 17. sajandil värava ette rajatud rondeeli ja Viru värava bastioni säilinud osa ja sulges läbipääsu linna ja liiklus kulges 1899. aastani nüüdse Ujula tänava ja Vana-Viru tänava nurgal asunud Vallivärava kaudu. Viru tänav ulatus varem ainult Viru värava eeltornideni ja ta pikendati kuni Vene turuni  alles 1889. aastal. Endise bastioni kolmnurkne maatükk Viru, Jaani (praegu Pärnu maantee) ja Valli tänava vahel kujundati Riia linnaaedniku Georg Kuphaldti projekti kohaselt Tallinna linnaaednik (1898–1907) Hugo Walkeri poolt haljasalaks ja avati rahvale kasutamiseks 12. augustil 1898.

1888. aastal avati Tallinnas hobutrammi- ehk konkaliiklus Vanaturu kaelast mööda Viru tänavat Kadriorgu, mis oli sel ajal populaarne suvituspiirkond. 1901. aasta märtsis avati trammiliini pikendus Vene turult ehk praeguselt Viru väljakult mööda Jaani tänavat üle Peetri platsi, sealt edasi piki Roosikrantsi tänavat ja Tõnismäelt lõuna suunas suunduval Suur-Pärnu maanteel kuni Tallinna–Narva raudtee laiarööpmelise raudtee ülesõidukohani.

1920. aastail olid Harju ja Viru tänav (vene keeles Глинная ул) prostituutide öine tegevuspiirkond.

Viited

Välislingid

Robert Nerman, Viru väljaku ilme on sajandite jooksul aina muutunud, Postimees, 15. detsember 2006
Viru tänava peremehed, Eesti Ekspress, nr. 26, 28 juuni 2012

Tallinna vanalinna tänavad