Tondi sõjaväelinnak

Tondi sõjaväelinnak on Tallinnas Tondi, Järve ja Mustamäe asumis paiknevad militaarehitised, moodustades ühe osa Peeter Suure merekindluse rajatistest. Tuntumad on Tondi tänava äärsed merekindluse suurtükiväe kasarmud. Sõjaväelinnaku kogupind moodustab üle 44 hektari, mis koosneb umbes 30 munitsipaalomanduses olevast kinnistust.

Paljud hooned on aastaid tühjana seisnud ja üldseisukord on avariiline.  Linnaku taastamine ja renoveerimine algas 2004. aastal.

Ajalugu
Tondi sõjaväelinnak rajati Peeter Suure merekindluse teeninduspersonali jaoks. Ehitamine algas juba 1910. aastal. Suurema hoo võttis see pärast 1912. aastat, kui Tondi tänava äärde alustati punastest tellistest kasarmute ehitamist. 1915–1916 rajati linnakusse mitmesuguseid objekte. 

1917. aastal paigutati Tondi sõjaväelinnakusse Eesti rahvusväeosa 1. Eesti jalaväepolk, 24.– 26. maini 1917 viidi 1. Eesti Jalaväepolgu formeerimine üle Rakverre.

Pärast 1918. aastat võeti sõjaväelinnak Sõjaministeeriumi valdusse. Mais 1920. aastal kolis Tondi kasarmutesse Sõjakool, mis 1923. aasta septembris lõpetas tegevuse iseseisva õppeasutusena ja liitus Sõjaväe Ühendatud Õppeasutustega, mis asutati Tondi sõjaväelinnaku baasil.

Aastatel 1945–1994 asus kogu kompleksis taas sõjaväelinnak koos autobaasi ja tankipolguga.  Sellel perioodil ehitati territooriumile NSV Liidu relvajõudude maavägede Balti sõjaväeringkonna 144. Jelnja-Saraatovi nimelise kaardiväe motolaskurdiviisi ja 254. kaardiväe Aleksandr Matrossovi nimelise laskurpolgu mitmeid abi- ja majandushooneid. Vene Föderatsiooni relvajõud andsid üle Kaitseministeeriumi haldusse  sõjaväelinnaku 1994. aastal.

Tänapäev
Sõjaväelinnaku kordategemist alustati alles 2004. aastal. Maa-ala detailplaneering nägi ette esmalt kasarmute katuste ja fassaadide renoveerimist ning Tondi, Sammu ja Rivi tänava vahelise ala väljaehitamist. 

Tondi tänava hooneid jagavad omavahel AS Pro Kapital Eesti ja AS Audentes. Viimane rajas sinna oma uue õppekeskuse. 

Detailplaneering hõlmab ka Tammsaare tee ääre hoonestamist Järve asumi poolel. Turvafirma G4S (endine ESS) hoone lähedusse tulevad kortermajad ja büroohooned.

Arhitektuur

Muinsuskaitsealused hooned
 Staabihoone. Tammsaare tee 25
 Kasarmuhooned. Tondi tänav 51, 53, 55, 57 
 Hoovipoolne hoone. Tondi tänav 53 
 Sööklahoone. Tammsaare tee 64
 Sauna- ja vahtkonnahoone. Tammsaare tee 56, 58.
 Tallihoone. Tondi tänav 53b / Seebi tänav 24a 
 Klubihoone. Tondi tänav 55b
 Abihoone. Tondi tänav 57a

Teisi rajatisi
1934. aastal rajati kasarmute juurde kaitseväe lasketiir. Tulejoonel sai seista 44 meest väikesekaliibriliste spordipüssidega.

Endine laohoone asub J. Sütiste tee 17, Põhja-Eesti Regionaalhaigla vastas.

Raudtee
Peeter Suure merekindluse jaoks rajati mitmeid kitsarööpmelise raudtee harusid laiusega 750 mm. Mustamäe laskemoonaladudesse (säilinud hoone J. Sütiste tee 17) suundus liin suunal Liiva–Vääna, mis kulges üle Rahumäe viadukti. Rahumäe kalmistu taga asunud jaama kolmnurgast algas alla laskuv raudteeharu.

Pilte Tondi sõjaväelinnakust

Viited

Kirjandus
 H. Gustavson. Merekindlused Eestis 1913 – 1940. Tallinn, 1993
 M. Õun. Eestimerekindlused ja nende suurtükid 1918 – 1940. Tallinn, 2001
 Nerman, Robert.Iidse Tondi tänava ümbrus kasvas suurejooneliseks linnaosaks // Postimees, 19. jaanuar 2007

Välislingid
 Tondi. Казармы и танковый полк
 Военный городок Тонди
 Album Tondi kasarmud
 Album Militaar / Tondi kasarmud 2007
Kristiine linnaosa ehitised
Tallinna militaarehitised
Peeter Suure merekindlus