1928

1928. aasta (MCMXXVIII) oli 20. sajandi 28. aasta.

Sündmused maailmas

Jaanuar 

 ...

Veebruar 
11. veebruar – Šveitsis Sankt Moritzis algasid II taliolümpiamängud.

Märts 

 ...

Aprill 

 ...

Mai 
17. mai – Hollandis Amsterdamis algasid IX kaasaegsed suveolümpiamängud.

Juuni 
 9. juuni – Charles Kingsford-Smith ja Charles Ulm lendasid esimestena maailmas üle Vaikse ookeani.

Juuli 
 6. juuli – New Yorgis esilinastus 57-minutine helifilm, krimidraama "Lights of New York" ("New Yorgi tuled").

August 

 ...

September 

 ...

Oktoober 
 12. oktoober – Bostoni lastehaiglas kasutati esimest korda "raudkopsu".
 15. oktoober – Saksamaa dirižaabel (õhulaev) Graf Zeppelin tegi esimese kommertslennu üle Atlandi ookeani, maandudes USA New Jersey osariigis Lakehursti linnas.

November 

 ...

Detsember 

 ...

Sündmused Eestis 

1. jaanuar – toimus 1928. aasta rahareform. Markade-pennide asemel hakkasid kehtima kroonid-sendid. 
6. jaanuar – Riias toimus Tartu Noorte Meeste Kristliku Ühingu võrkpallimeeskonna ja sealse, eelmise aasta mitteametlikuks maailmameistriks tulnud meeskonna JKSi vahel matš, mille võitis Tartu 2:0.
 29. jaanuar – lõppesid Eesti meistrivõistlused kiiruisutamises. Mitmevõistluses võitis Christfried Burmeister.

 5. veebruar – Eesti Spordi Keskliit kinnitas Amsterdami olümpiaks ettevalmistuse eelarve (238 000 marka) kuni 1. maini. Eelarve suurimad kulud olid kergejõustikule ja jalgpallile.
13. veebruar – Sankt Moritzi taliolümpiamängud: sel päeval võistlesid kiiruisutajad Christfried Burmeister ja Aleksander Mitt. Kahe mehe parim koht oli 15.
14. veebruar – Sankt Moritzi taliolümpiamängud: sel päeval võistlesid taas (võistlesid ka 13. veebruar) kiiruisutajad Christfried Burmeister ja Aleksander Mitt. Kahe mehe parim koht oli 19.
16. veebruar – liikluseks avati Lelle-Papiniidu kitsarööpmeline raudtee. Nüüd sai Tallinnast Pärnusse varasema 14 tunni asemel 6 tunniga.
 19. veebruar – Tallinnas avati Eesti esimene raadionäitus. Tuntud välisfirmade kõrval osalesid ka kohalikud raadiotöökojad ja -amatöörid.
24. veebruar – kogu Eestis toimusid suured pidustused omariikluse 10. aastapäeva puhul.
25. veebruar – Helsingis peetud kiiruisutamisvõistlustel tegi Aleksander Mitt 5000 m-s Eesti rekordi ajaga 9.18,8 ja jäi sellega 10. kohale.
28. veebruar – Tallinnas asutati jalgpalliselts Estonia.
29. veebruar – valitsuse otsusel müüdi Eestis tuletikkude valmistamise ainuõigus Rootsi tikutootmisettevõttele.

 12. märts – Tallinnas lõppesid esimesed Eestis peetud rahvusvahelised jääpurjetamisvõistlused. Need kestsid kaks päeva ja need võitis Erik Holst.

 2. aprill – Eesti Spordi Keskliidu esimeheks sai kindral Johan Laidoner.
18. aprill – asutati Välis-Eesti Ühing.
27. aprill – Tallinnas avati esimene autonäitus: eksponeeriti 22 sõidu- ja 8 veoautot.

 7. mai – asutati Pärnumaa Spordiliit.
 15. mai – Viljandis asutati spordiselts Sakala.
18. mai – Tallinna tehnikumis kaitses diplomitöö Johanna Tammison, kellest sai Eesti esimene naisinsener.
25. mai – Riigikogu võttis vastu "Raudteevõrgu arendamise seaduse".

 2. juuni – Ohvitseride Keskkogu ruumides valiti väeosaülemate aukohtu esimene koosseis.
 3. juuni – Tallinnas toimusid Eesti meistrivõistlused maratonis, kus üllatuslikult võitis ajakirjanikust spordimees Karl Laas.
 10. juuni – avati Otepää Vabadussõja mälestussammas.
 17. juuni – Tallinnas lõppes kolm päeva kestnud esimene Eesti-Soome tennisemaavõistlus, mille Eesti kaotas 5:12.
26. juuni – Tallinnas avati rootsi nüüdiskunsti ülevaatenäitus, kus oli eksponeeritud üle 300 teose.
27. juuni – Tartus avati kuningas Gustav Adolf II ausammas.
30. juuni – Tallinnas toimus 2. juulini kestnud IX üldlaulupidu.

 7. juuli – esimest korda toimus jooks ümber Viljandi järve.
 8. juuli – asutati Eesti Jahtklubide Liit.
12. juuli – Nõukogude jäälõhkuja Krassin (selle kapten oli eestlane Karl Jõgi) päästis Teravmägede lähedal Umberto Nobile ekspeditsiooni ellujäänud.

31. august – Tartus asutati Eesti Maanaiste Keskselts.
31. august – Haapsalus asutati Läänemaa spordiselts Läänela.

1. september – Eesti laskis käibele esimesed kümnekroonised paberrahad.
8. september – Estonia teatris esietendus esimese algupärase eesti ooperina Evald Aava "Vikerlased". 
9.–10. september – toimus esimene üleriiklik loomakaitse kongress.
 15. september – tegevust alustas Tartu Ülikooli Kehakultuuri Instituut.

14. oktoober – Tõrvas avati Vabadussõja mälestussammas.
 26. oktoober – Timotheus Grünthal valiti riigikohtunikuks.

Novembris ilmus August Gailiti romaan "Toomas Nipernaadi".

6. detsember – Jaan Jaago tuli Münchenis elukutseliste maadluses seitsmendat korda maailmameistriks.
14. detsember – Käreveres kukkus kokku äsja valminud sild üle Emajõe.

Sündinud 

 1. jaanuar – Vello Viisimaa, eesti opereti- ja estraadinäitleja
 18. jaanuar – Aleksandr Gomelski, vene korvpallitreener
24. jaanuar – Desmond Morris, Briti antropoloog ja kirjanik
24. jaanuar – Vladimir Nikolajev, Eesti võrkpallitreener
 8. veebruar – Vjatšeslav Tihhonov, Nõukogude Liidu filminäitleja
 15. veebruar – Eno Raud, eesti kirjanik
 24. veebruar – Michael Harrington, USA demokraatlik sotsialist
 31. märts – Gordie Howe, kanada hokimängija
 7. aprill – Alan J. Pakula, USA filmilavastaja, – produtsent ja -stsenarist 
 20. aprill – Arvo Kruusement, eesti filmilavastaja
 23. aprill – Shirley Temple (Shirley Temple Black), ameerika näitleja ja poliitik 
 10. mai – Arnold Rüütel, eesti poliitik
 24. mai – William Trevor, iiri kirjanik
 2. juuni – Stig Claesson, rootsi kirjanik ja kunstnik 
 13. juuli – Ellen Niit, eesti lastekirjanik, luuletaja ja tõlkija
 28. juuli – Vive Tolli, eesti graafik
 6. august – Andy Warhol, USA kunstnik
 21. august – Chris Brasher, Suurbritannia kergejõustiklane ja spordiajakirjanik
 3. september – Ion Druță, Moldova kirjanik
 9. oktoober – Einojuhani Rautavaara, soome helilooja
 22. november – Uno Aava, eesti rallisõitja
 23. november – Kalmer Tennosaar, eesti laulja
 12. detsember – Tšõngõz Aitmatov, kirgiisi kirjanik
 31. detsember – Veijo Meri, soome kirjanik

Surnud 

 6. jaanuar – Alvin Kraenzlein, USA kergejõustiklane
 16. jaanuar – Bernhard III, endine Sachsen-Meiningeni hertsog
 28. jaanuar – Vicente Blasco Ibáñez, hispaania kirjanik
 24. märts – Mindaugas II, Leedu kuningas 1918. aastal
 25. aprill – Peter von Wrangell, üks valgekaartlaste juhte Vene kodusõjas
 18. juuni – Roald Amundsen, Norra polaaruurija
 9. august – Friedrich II, endine Badeni suurhertsog
 12. august – Leoš Janáček, tšehhi helilooja
 16. oktoober – Sally von Kügelgen, baltisaksa maalikunstnik
 21. november – Heinrich XXVII, Reußi noorema liini vürst

Nobeli auhinnad 
füüsika – Owen Willans Richardson
keemia – Adolf Otto Reinhold Windaus
meditsiin – Charles Jules Henri Nicolle
kirjandus – Sigrid Undset
rahu – auhinda ei antud välja

Viited 

 1928