Tallinna Toomkool

Tallinna Toomkool (ladina keeles Schola cathedralis Tallinnensis) on Tallinnas tegutsev eraõiguslik üldhariduskool. Kool töötab Tallinna vanalinnas Eesti Metodisti Kirikule kuuluvas majas aadressil Apteegi tn 3 ja Riigi Kinnisvara AS kuuluvas majas Toom-Kooli 11. Toomkooli kodukirik on Tallinna Piiskoplik Toomkirik.

Kool jätkab 13. sajandil asutatud ning 20. sajandil enam kui poolesajaks aastaks tegevuse katkestanud Tallinna Toomkooli (saksa keeles Domschule zu Reval) tegevust ja kristliku kultuuripärandi edasikandmist.

Ajalugu 
Toomkool oli Toompeal vaheaegadega tõenäoliselt 13. sajandist kuni 1939. aastani tegutsenud õppeasutus. Õppeasutust on korduvalt ümber nimetatud ja reorganiseeritud. Toomskolastikut on Tallinnas esmamainitud 1266. aastal, kes pidi kirikuelu korraldamise kõrval juhatama toomkiriku juures töötavat kooli. Toomkool (Schola cathedralis equestris), kus õppetöö toimus ladina keeles, kindlustas järelkasvu kohalikele kirikuametnikele ning andis teatavat algharidust ka linnakodanike lastele. 1246. aastal loodi Tallinnas ka kloostrikoolina Tallinna dominiiklaste konvent.

Domschule 
3. jaanuaril 1319 kehtestas Taani kuningas Erik VI Tallinnas kooliprivileegi, mis andis toomkiriku juhtidele (toomkapiitel) koolipidamise ainuõiguse Tallinnas ja keelas teiste koolide asutamise. Tallinna toomkooli (Domschule (Scholae chatedralis ecclesiae) on esmamainitud 1319. aastal ja esimesed dokumenteeritud teated koolide tegevusest Tallinnas pärinevad samast aastast. 1365. aastal kaebas toomkapiitel võimudele, et dominiiklased on rikkunud nende privileegi ja peavad kooli ilmalike jõududega. Kaebuse tagajärjel tuli dominiiklaste konvendil oma ilmalikud õpilased toomkoolile loovutada.

Tallinna raad sai loa linnakooli asutamiseks Oleviste kiriku juurde 1428. aastal.

Rootsi võimu ajal muudeti toomkool Toompea käsitööliste laste luterlikuks algkooliks.

Venemaa keisririigis 1765. aastal võttis Eestimaa rüütelkond toomkooli täielikult oma ülalpidamisele ja seos Tallinna Toomkirikuga katkes. Kool muudeti rüütliakadeemiaks (gümnaasiumiprogrammiga õppeasutuseks) ja seejärel Ritter- und Dom-Schule'''ks. Aastatel 1768–1860 tegutses ka kooli juures õpilaspansionaat. Õppeasutuses oli ametis neli professorit ja kolm alamklasside õpetajat. Rüütliakadeemia juuraprofessor oli aastail 1779—1807 Hildesheimist pärit ja Göttingeni ülikoolis teoloogiat õppinud Johann Conrad Wehrmann, 1778—1800 oli alamõpetajaks ja kantoriks J. T. Keutscher.

 Eestimaa Rüütli- ja Toomkool 
1831. aastal kinnitati Venemaa Keisririigi Rahvahariduse Ministeeriumi poolt asutuse põhikiri ning kool oli Eestimaa Rüütelkonna ülalpidamisel ja rüütelkonna järelevalvel. 19. sajandi algul nimetati kool Eestimaa Rüütli- ja Toomkooliks (saksa keeles Estländische Ritter- und Domschule). Seal võisid õppida Eestimaa aadlike pojad, vabadel kohtadel ka ohvitseride, literaatide ja I gildi kaupmeeste pojad.

1893. aastal katkes kooli tegevus seoses keiser Aleksander III alustatud venestamisega.

Uuesti avati toomkool 1906. aastal, mil erakoolides lubati õppetöö ka õpilaste emakeeles. Aastatel 1915–1918 toimus õppetöö Venemaa keisririigi riigikeeles vene keeles.

Eesti Vabariigis allus Tallinna Toomkool (saksa keeles Domschule zu Reval'') saksa kultuuromavalitsusele. Kooli tegevus lõppes seoses baltisakslaste ümberasumisega.

Toomkooli juhatajad
Johannes Mathiae, 1613–1622
Paulus Andreas Lempelius, 1. august 1624 – 1. august 1625
Hendricus Bartholinus, 1625–1627
Simon, 1627–?
Jonas Haqvin, 1634
Johann Haquinus Forselius, 1634–1641
Nicolaus Olai, 1642–?
Petrus Suenonis Lidenius, 1645–1651
Andreas Örstenius, 1651
Petrus Trottonius, 1652–1659
Petrus Erichsohn Aulinus 1659
Johann Heinrich Faßhauer, 1677
Daniel Sarcovius, 1689–1695
Andreas Menander, 1696–1707
Siponius, 1707–1710
Johann Jakob Preusse, 1725–1766
Johann Bernhard Heinrich Goebel, 1766–1781
Johann Christian Tideböhl, 1782–1807
Johann Conrad Wehrmann, 1807–1811
Heinrich Wilhelm Joachim Rickers, 1811–1812
Gustav Heinrich Hirschhausen, 1812–1824
Johann Ernst Wehrmann, 1824–1834
Alexander Plate, 1834–1857
Julius Kirchner, 1857–1860
Friedrich Crossmann, 1860–1871
Franz Eduard Köhler, 1871–1892
Alexander Eggers, 1906–1910
Adalbert von Stromberg, 1910–1911, 1913–1914 ja 1917–1918
Joseph Lezius, 1911–1913
Wilhelm Konstantin Petersen, 1915–1917
Paul Ferdinand Hermann Blosfeld (1864–1944), 1918–1919 ja 1920–1930
Emil Julius Hermann Musso (1885–1945), 1930–1933
Alexander Winkler (1888–1961), 1934–1939
Willibald Heldt, 1939
Egle Viilma, alates 2011

Tänapäev 
2011. aasta sügisel alustas Tallinna Toomkooli nime all EELK initsiatiivil tööd kristlik (luterlik) kool. Kooli taasasutajad ja omanikud on EELK konsistoorium ja EELK Tallinna Piiskoplik Toomkogudus. Toomkool alustas tööd esimesel aastal Püha Miikaeli kooli alluvuses koostöös Vanalinna hariduskolleegiumiga. Vastav leping allkirjastati rukkimaarjapäeval 15. augustil 2011. Esimesse klassi 2011. aastal 27 õpilast. 31. augustil 2012 väljastas Haridus- ja Teadusministeerium Tallinna toomkoolile koolitusloa ning 1. septembril alustas kool juba iseseisva koolina. Kooli peab Tallinna Toomkooli SA, mille nõukogu esimees on EELK peapiiskop Urmas Viilma ning juhatuse liige on Tallinna Toomkooli direktor Egle Viilma. Tallinna Toomkooli õppealajuhatajad on Heiki Haljasorg ja Marget Kulo ja kaplan Arho Tuhkru. Alates 2019/2020. õppeaastast tegutseb kool üheksaklassilise põhikoolina, kus õpib keskmiselt 250 õpilast.

Kool tegutseb Tallinna vanalinnas Eesti Metodisti Kirikule kuuluvas majas aadressil Apteegi tn 3 ja Riigi Kinnisvara AS kuuluvas hoones Toom-Kooli 11. Ajaloolisse Tallinna Toomkooli hoonesse Toom-Kooli 11 koliti tagasi 2022. aasta sügisel.

Kool kuulub Eesti Kristlike Erakoolide Liitu.

Vilistlasi

Viited

Välislingid
 Tallinna Toomkooli koduleht
 "Tallinna toomkool alustab taas tööd" Tallinna Postimees, 15. august 2011
 Kooli pitser
 Lühiülevaade Tallinna toomkooli ajaloost
 
 Toomkool sai sünnipäevaks tarkuseraamatu. Eesti Kirik, 1. oktoober 2014

Baltisaksa kultuur
Tallinna endised koolid
Toompea
Eestimaa rüütelkond