Diatooniline helirida

Diatooniline helirida on muusikas helirida, mille kõik helid kuuluvad diatoonikasse. Diatoonilised heliread on näiteks kirikuheliread, loomulik mažoor ja loomulik minoor.

Diatoonilisel helireal on seitse astet.

Diatoonilise helirea helid võivad olla põhi- või tulendnimetustega. 

Põhiliikideks on
pentatoonika – koosneb viiest kvintsuhtelisest (c, g, d, a, e) diatoonhelist ja on kui pooltoonideta diatooniline helirida;
heptatoonika – koosneb seitsmest kvintsuhtelisest (c, g, d, a, e, h) diatoonhelist ja on kui täielik diatooniline helirida.

Seitsmeastmelise diatoonika (heptatoonika) erinevaid astmeid esihelina (tugihelina) kasutades ning esiheli oktavi võrra kõrgemal korrates on võimalik moodustada seitse diatoonilist helirida:
c-st joonia
d-st dooria
e-st früügia
f-st lüüdia
g-st miksolüüdia
a-st eoolia
h-st lokria

Diatoonilise helirea moodustavad näiteks klahvpillide klaviatuuri valged klahvid. 

Klassikalised diatoonilised heliread on tonaalsed heliread:
loomulik mažoor ehk naturaalne mažoor = naturaalduur (C-duur)
loomulik minoor ehk naturaalne minoor = naturaalmoll (a-moll)

Nende kõrval hakati kasutama ka nende teisendeid ehk altereeritud helirida.

Mažoorsed heliread, diatoonilised mažoorid:
mažoorne pentatoonika = duur-pentatoonika – 5-astmeline pooltoonideta duur (C-duur-pentatoonika)
lüüdia mažoor = lüüdia-duur – kõrge IV aste (C-lüüdia-duur)
miksolüüdia mažoor = miksolüüdia-duur – madal VII aste (C-miksolüüdia-duur)

Minoorsed heliread, diatoonilised minoorid:
minoorne pentatoonika = moll-pentatoonika – 5-astmeline pooltoonideta moll (a-moll-pentatoonika)
früügia minoor = früügia moll – madal II aste (a-früügia-moll)
dooria minoor = dooria moll – kõrge VI aste (a-dooria-moll)

Vaata ka
Altereeritud helirida
Kromaatiline helirida

Muusikateooria
Helikõrgus