Lään (Rootsi)

Lään (rootsi keeles län) on 1. järgu haldusüksuse tüüp Rootsis.

Rootsi jaguneb praegu 21 lääniks.

Ajalugu

Birger Jarl ja Magnus Aidalukk kehtestasid lossiläänid (slottslän), kui ledung kujundati ümber kindlateks maksudeks. Olid ka kuningliku perekonna liikmete ülalpidamisläänid, pandiläänid laenude puhul eraisikutelt kroonile ja teenistusläänid vastutasuks sõjaväeteenistuse eest. 

1634. aasta valitsemisreformiga kehtestati läänisüsteem. Esialgsed läänid kajastuvad ajaloolistes maakondades. 

Aastast 1810 on jaotus läänideks põhijoontes säilinud. Viimasel ajal on siiski toimunud kolm suuremat muudatust. Aastal 1968 liideti Stockholmi linn Stockholmi lääni koosseisu. 1. jaanuaril 1997 liideti Kristianstadi lään ja Malmöhusi lään Skåne lääniks. 1. jaanuaril 1998 moodustati Västra Götalandi lään, kuhu ühendati varasemad Göteborgi ja Bohusi lään, Älvsborgi lään ja Skaraborgi lään, välja arvatud Habo vald ja Mullsjö vald.

Halduskorraldus
Poliitilisi funktsioone täidavad maavolikogu (landstingsfullmäktige), mille valib rahvas, ja maavalitsus (länsstyrelse), mis on riigi organ läänis.

Maavalitsus

Maavalitsus (länsstyrelse) on riigi piirkondlik esindaja, mis toimib lääni ja riigi vahelise vahelülina. Maavalitsuse juhi, keda kutsutakse maavanemaks (landshövding), nimetab Rootsi valitsus. Läänivalitsuse kompetentsis on muuhulgas teatud sotsiaalküsimused ja piirkondlik sotsiaalne planeerimine.  

Lääni riiklike organite seas on ka näiteks lääni töökomisjon ja metsavalitsus. Need alluvad vastavale üleriigilisele organile.

Landsting
Landsting on teise astme kohalik omavalitsus, mille poliitiline organ on maavolikogu (landstingsfullmäktige). Maavolikogu nimetab landsting'i valitsuse, mis juhib ja koordineerib landsting'i tööd. Landsting'i kompetentsis on tähtsaimal kohal tervishoiuküsimused. Tavaliselt on selle kompetentsis ka haridus, kultuur (peamiselt lääni muusikaasutused, teatrid ja muuseumid) ning majanduse toetamine. Ühistranspordi valdkond on sageli jaotatud landsting'i ja valdade vahel. landsting'i tegevust finantseeritakse riigieelarvest ja landsting'ii maksudest. Seda reguleerib muuhulgas omavalitsusseadus.   

Kolmes läänis on halduskorraldises omapärad. Gotlandi läänis landsting puudub ja selle ülesandeid täidab Gotlandi vald. Skåne läänis ja Västra Götalandi läänis on landsting'ile katseliselt antud suurem kompetents, sealhulgas suurem vastutus piirkonna arengu eest.

Rootsi praegused läänid

Varasemad Rootsi läänid
Göteborgi ja Bohusi lään (liidetud Västra Götalandi lääni koosseisu) 
Kopparbergi lään (ümber nimetatud Dalarna lääniks)
Kristianstadi lään (liidetud Skåne lääni koosseisu) 
Malmöhusi lään (liidetud Skåne lääni koosseisu) 
Nyköpings län (liidetud Södermanlandi lääni koosseisu)
Närke ja Värmlandi lään (jaotati Örebro lääni ja Värmlandi lääni vahel)
Skaraborgi lään (suurem osa sellest liideti Västra Götalandi lääni koosseisu)
Svartsjö län (ala on praegu Stockholmi lääni koosseisus)
Älvsborgi lään (liideti Västra Götalandi lääni koosseisu) 
Ölandi lään (ala on praegu Kalmari lääni koosseisus)
Överståthållarämbetet (praegu ''Stockholmi lääni koosseisus) 
Upplandi lään
Finspångi lään
Linköpingi lään
Stegeborgi lään
Vadstena lään
Hofi lään
Hudiksvalli lään
Norrlandi lään

Vaata ka
Rootsi haldusjaotus
Rootsi läänide loend pindala järgi
Rootsi läänide loend elanike arvu järgi
Rootsi valdade loend läänide kaupa

Haldusüksused