Nõukogude Liidu vapp

Nõukogude Liidu vapp oli Nõukogude Liidu riigivapp.

Vapil oli kujutatud maakera, mille peal olid sirp ja vasar. Maakera mandrid olid kujutatud helepruunidena, ookeanid helesinistena. Maakera ümber oli viljavihkudest pärg, mida kaunistasid punased lindid. Vappi kaunistavatele põimitud lintidele oli kirjutatud kõigis liiduvabariikide keeltes "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!". Maakera kohal vapi ülaosas oli kollase randiga punane viisnurk.

Vapi väljatöötamisel osales palju kunstnikke. Juba 1922. aasta sügisel moodustas Goznak nõukogude võimu sümboolika väljatöötamiseks komisjoni. See komisjon oli ka esimeste nõukogude markide ja ümbrike autor. Komisjoni pani kokku kartograaf V.N. Adrianov (1875–1938), kelle mõte oli kujutada vapil maakera. See pidi sümboliseerima, et pääs NSV Liitu on avatud igale maailma maale.

NSV Liidu vapist on säilinud palju kavandeid. Näiteks V. Lomantsovi projekt: maakera on ümbritsetud viljapeadega, ülal punane täht, külgedel sirp ja vasar. D.S. Goljadkini projekt oli järgmine: viisnurk, mille keskel asuvad päikesekiirtes sirp ja vasar, ümberringi tööstussümbolid. J.B. Dreieri projektil on sirp ja vasar, täht, maakera ja lindid deviisiga. V.P. Korzuni projekt on juba väga hilisema vapi moodi. Vapi lõpliku joonise tegi Ivan Ivanovitš Dubassov, kelle esimeses versioonis olid kõik kirjad "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!" vapi alumisel punasel lindil, hiljem otsustati igas keeles kiri panna vapi külgedele.

Komisjoni tööd jälgisid ka riigijuhid ja esitasid omi soovitusi. Näiteks on säilinud V. Korzuni eskiis, millel kesktäitevkomitee sekretär Avel Enukidze oli 28. juunil 1923 vapi ülaosast punase lindi maha tõmmanud ja juurde kirjutanud "Lindi asemele täht".

Esimese NSV Liidu vapi kinnitas NSV Liidu Kesktäitevkomitee 6. juulil 1923. Vapi kirjeldus sätestati NSV Liidu Konstitutsioonis 1924. aastal.

Aegade jooksul vappi muudeti vastavalt vajadusele. 1923–1936 oli vapil kiri "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!" ainult 6 keeles vastavalt liiduvabariikide arvule. 1936–1946 kasutati vappi, millel oli ainult 11 põimitud linti, puudusid Eesti NSV, Läti NSV, Leedu NSV ja Moldaavia NSV. 1946–1956 oli vapil lisaks veel Karjala-Soome NSV soomekeelne lint. Sellise kujuga vappi, nagu juuresoleval pildil näha võib, kasutati Nõukogude Liidu ametliku vapina 1956–1991. Eestikeelne kiri oli paremal pool kõige ülemine.

Vaata ka
Nõukogude Liidu lipp

Välislingid
Vapid 1924 kuni 1991 saksa keeles