Bregenz

Bregenz [ˈbʁeːgɛnt͡s] on linn Austrias, Vorarlbergi liidumaa pealinn. Linn asub Kesk-Euroopa suuruselt kolmanda mageveejärve Bodeni järve idakaldal, Šveitsi (läänes) ja Saksamaa (loodes) vahel.

Linn asub platool, mis langeb Pfänderi mäe jalamil mitme terrassina järveni. See on magistraalteede ristmik Reini orust Saksa Alpide eelmäestikeni, koos kruiisilaevadega Bodeni järvel.

See on kuulus iga-aastase suvise muusikafestivali Bregenzer Festspiele, samuti tantsufestivali Bregenzer Spring poolest.

Ajalugu 

Esimene asustus pärineb umbes aastast 1500 eKr. Strabon on maininud keldi hõimu brigante selles Alpide piirkonnas. 5. sajandil eKr asutasid keldid Brigantioni, mis oli üks nende tugevaimini kindlustatud paiku. Pärast lahinguid aastal 15 eKr vallutasid roomlased Brigantioni ja linnast sai Rooma laager. See sai munitsiipiumi staatuse (Brigantium) 50. aasta paiku ja seal asus Rooma Bodeni järve laevastik. 259/260. aastal purustati Brigantium alemannide poolt, germaani rahvas, kes asus piirkonda 450. aasta paiku.

Aastatel 610–612 töötasid Bregenzis misjonäridena Columbán ja Gallus. Aastast 917 oli loss Udalrichingite elupaik (Vorarlbergi valitsev dünastia), kes kutsusid end Bregenzi krahvideks. Dünastia hääbus 1150. aasta paiku. Esimese Ulrichi poeg oli Gebhard, sündinud aastal 947. Temast sai Konstanzi piiskop. 1170. aasta paiku asutas Hugo von Tübingen (Montfort) linnalise asula (esmamainitud 1249. aastal), mida laiendati 13. ja 14. sajandil ning aastatel 1650-1652.

Linn müüdi 1451. aastal ja 1523. aastal Habsburgidele ja jätkas Austria võimu all, välja arvatud lühike Rootsi vägede okupatsioon Carl Gustaf Wrangeli juhtimisel Kolmekümneaastase sõja ajal, kuni 19. sajandini. Bregenz oli Baieri võimu all aastatel 1805-1814. Aastatel 1842-1850 ehitati Bodeni järvele sadam. Aastal 1883 ja aastatel 1889–1891 sadamat laiendati ning 1884. aastal loodi Austria laevateenistus. Raudteeühendus on aastast 1872 ja aastast 1884 üle Arlbergi. Sealt alates laienes linn ümberkaudsetele maadele.

Alates 1726. aastast on Bregenz olnud Austria administratsiooni peamine asukoht Vorarlbergis (Obervogtei, aastal 1786 Kreisamt, aastast 1861 Landtagi asukoht, aastast 1918 Landeshauptmanni asukoht). Rieden-Vorkloster ja Fluh liideti Bregenziga vastavalt 1919. ja 1946. aastal. Linna pommitati 1945. aastal ja purustati 72 hoonet.

Vaatamisväärsusi

Ülalinn 

 Jäänukid 13. ja 16. sajandist
 Linnamüür
 Vana raekoda (1662)
 Martinsturm (Martini torn). Algselt ehitatud roomlaste poolt, seal oli kabel freskodega 1362. aastast. Aastatel 1599-1601 lisati korrus. Sellel on suurim barokk sibulakujuline torn Kesk-Euroopas ja seal asub sõjaajaloo muuseum.
 Püha Galluse gooti stiilis kihelkonnakirik: selle romaani stiilis vundamendid pärinevad 1380. aasta eelsest ajast, kuid see ehitati ümber 1480. aasta paiku. 1737. aasta paiku kujundati seda barokk stiilis ümber.
 Herz-Jesu kihelkonnakirik (1905–1908).

All-linn 

 Raekoda, ehitatud aastal 1686 (fassaad aastast 1898)
 Gooti stiilis Seekapelle (järvekabel)
 Landhaus (ehitatud aastatel 1973-1982 W. Holzbaueri poolt)
 Endine Kornhausmarkt (ehitatud aastatel 1838-1940, muudetud aastatel 1951-1955); praegu on seal teater.
 Protestantlik Püha risti kirik (1862–1864)
 Kihelkonnakirik
 Püha Columbáni kirik (1962–1966)
 Kunsthaus Bregenz (1991–1997) (moodsa kunsti muuseum)
 Tourismushaus (turismikeskus) (1994–1998).

Vorklosteri ringkonnas on veel Maria Hilf kihelkonnakirik (1925–1931, C. Holzmeister, interjöör aastast 1980) ja Mehrerau tsistertslaste klooster.

Gebhardsbergi kaljul on jäänused Hohenbregenzi kindlusest (purustati rootslaste poolt aastal 1647).

Inimesi 

 Wolf Dietrich von Raitenau (1559–1617), Salzburgi vürstlik peapiiskop 1587-1612
 Ignaz Anton von Indermauer (1759–1796), Vorarlbergi Landvögte ja Kreishauptmann
 Johann Konrad Dorner (1810-1866), Austria maalikunstnik
 Joseph Feßler (1813-1872), katoliiklik Sankt Pölteni piiskop ja autoriteet patristika alal
 Viktor von Ebner-Rofenstein (1842–1925), Austria anatoom ja histoloog
 Johann Georg Hagen (1847-1930), jesuiidist preester ja astronoom
 Jodok Fink (1853–1929), Austria talunik ja poliitik, esimene Austria asekantsler 1919-1920
 Max Sick (Maxick) (1882–1961), Saksa jõumees
 Valentin Feurstein (1885–1970), Austria kindral Wehrmachtis Teise maailmasõja ajal
 Lorenz Böhler (1885–1973), kirurg, üks kaasaegse õnnetuskirurgia loojaid; natsipartei liige
 Kaspar Albrecht (1889–1970), arhitekt ja skulptor
 Irmfried Eberl (1910–1948), psühhiaater ja Treblinka koonduslaagri ülem
 Hermann Gmeiner (1919–1986), Austria filantroop ja SOS Lastekülade asutaja
 Fritz Mayer (1933-1988), poliitik, Bregenzi linnapea 1970-1988
 Karl-Michael Vogler (1928–2009), näitleja, kasvas Bregenzis üles
 Sieghardt Rupp (1931–2015), näitleja
 Herbert Sausgruber (1946–), Austria Vorarlbergi liidumaa kuberner
 İlber Ortaylı (1947–), Türgi ajaloolane ja ajaloo professor
 Günter Bischof (1953–), Austria-Ameerika ajaloolane ja ülikooli professor
 Martin Pasi (1953–), Austria-Ameerika orelimeister
 Christina Simon (1954–), Austria laulja ja helilooja
 Ernst Fehr (1956–), Austria käitumisökonomist ja neuroökonomist
 Anton Amann (1956–2015), Austria keemik ja keemiaprofessor Innsbrucki meditsiiniülikoolis
 Hans-Peter Martin (1957–), ajakirjanik ja poliitik, Euroopa Parlamendi liige
 Stefan Sagmeister (1962–), graafiline disainer
 Markus Gasser (1967–), kirjandusteadlane ja kirjanik
 Patrick Ortlieb (1967–), endine mäesuusataja ja olümpiavõitja
 Arno Geiger (1968–), Austria romaanikirjanik
 Roman Rafreider (1969–), Austria televisioonivõõrustaja ja ajakirjanik
 Christof Unterberger (1970–), tšellist ja filmihelilooja
 Maria Anwander (1980–), kontseptuaalne kunstnik, spetsialiseerunud performance- ja installatsioonikunstile
 Jakob Kasimir Hellrigl (1993–), tuntud kui räppar Candy Ken; ühendab meheliku välimuse ja naiseliku popkultuuri

Sõpruslinnad 

 Bangor, Põhja-Iirimaa
 Akko, Iisrael

Viited 

Austria linnad
Vorarlbergi liidumaa vallad