Sakraalarhitektuur

Sakraalarhitektuur (ladina keelest sacer 'püha') on kultusliku otstarbega arhitektuur. Sakraalehitis on hoone, kus kohtuvad religiooni järgijad, et läbi viia tseremooniaid, palvusi ja muid religioosseid toiminguid. Usklike jaoks on sakraalhooned pühad.

Sakraalarhitektuur ja religioosne sümboolika on kunstiajaloo oluline osa. Tavaliselt iseloomustab sakraalhooneid eriline, igale religioonile ja kultuurile spetsiifiline põhiplaan, ehitustraditsioon ja dekoor. Arhitektuuriajalugu tegeleb mineviku arhitektuuri uurimisel sakraalehitistega rohkem kui ühegi muu hooneliigiga, sest enamikule minevikku jäänud kultuuridele on omane olnud ehitada religiooniga seotud hooned, nagu templid ja kirikud, kõige võimsamateks, püsivamateks ja mõjukamateks hooneteks kogukonnas.

Sakraalarhitektuurist erineb ilmaliku otstarbega profaanarhitektuur.

Põhimõtted 
Sakraalehitis on õpetus kivis, väljendades arusaama maailmast ja vastava religiooni põhiseisukohti. Sageli on hoone täpselt orienteeritud taevakehade või ilmakaarte järgi (neoliitikumi megaliitehitised, Egiptuse templid, ida-lääne suuna järgimine Euroopa kirikuehituses jne). Muutused sakraalarhitektuuris tähendavad ka muutusi ühiskondlikus teadvuses.

Sakraalehitiste nimistu

Kristluse-eelsed religioonid 
 Tempel
 Rooma tempel
 Fanum
 Kreeka tempel
 Egiptuse tempel
 Mithraeum
 Etruski tempel
 Tsikuraat
 Ġgantija

Kristlus 
 Martyrion
 Basiilika
 Ristkuppelkirik
 Katedraal
 Kirik
 Katholikon
 Kabel
 Capilla abierta
 Capilla posa
 Baptisteerium
 Krüpt
 Palverännukirik
 Kloostrikirik
 Kollegiaatkirik
 Conjurador
 Dekanaalkirik
 Oratoorium
 Tsässon

Teised aabrahamlikud religioonid 
 Sünagoog
 Jeruusalemma tempel
 Mošee

Muud religioonid 
 Mandir
 Pagood
 Stuupa
 Tšaitja
 Džainistlik tempel
 Gurdwārā
 Šinto pühamu
 Teokalli

Vaata ka 
 Pühapaik
 Palverännukoht
 Ohvrikivi
 Lohukivi

Viited 

Arhitektuur
Religioon