Klementiin

Klementiin on hariliku mandariinipuu sordi 'Clementine' vili. Neid hakati klementiinideks kutsuma 1902. aastal.

Välimus
Vilja koor on oranž ning peamiselt sile ja läikiv. Klementiinid jagunevad väga lihtsalt 7–14 segmendiks, neid on hõlbus koorida ja nad on peaaegu seemnevabad. Klementiine on nimetatud ka seemneteta tangeriinideks. Viljaliha on tavaliselt mahlakas ja magus, sisaldades vähem happeid kui apelsin. 

Klementiin ei ole teistest mandariinilaadsetest viljadest alati eristatav. Näiteks võib neid kergesti segi ajada satsumadega ehk Jaapani mikanitega (蜜柑 – mesimagusad apelsinid). Sageli on klementiini nimetatud ka Alžeeria tangeriiniks.

Ajalugu
Klementiini tekkelooks räägitakse, et isa Clément Rodier avastas juhusliku hübriidi lastekodu aias Misserghinis Alžeerias. Teised allikad väidavad, et klementiinid avastati juba Hiinas. James Saunt on kommenteerinud: "Mõned inimesed arvavad, et klementiinid on peaaegu identsed Kantoni mandariinidega, mida kasvatatakse Guanxi ja Guangdongi provintsis Hiinas." 

Klementiinid on partenokarpsed, seega on nende viljad ilma seemneteta. See suurepärane omadus aga kaob, kui õisi tolmeldada. Et seda vältida, ähvardasid 2006. aastal California klementiinikasvatajad kaevata kohtusse kohalikud mesinikud, kui need ei hoia oma mesilasi nende viljataimedest eemal.

Toiteväärtus ja biokeemiline koostis 
Mahl sisaldab peamiselt, nagu teistel tsitruselistelgi, limoniini, samas ka mürkiini, linalooli, α-piniini ja paljusid keerukaid aroomaineid. 

Koor ja seemned moodustavad klementiini massist ligi 23%.

Viited

Välislingid 
 Me armastame MANDARIINE, delfi.ee, 23. detsember 2017

Tsitrused