Meditsiinigeograafia

Meditsiinigeograafia on geograafia haru, mis uurib rahvastiku tervist ja tervishoidu mõjustavaid looduslikke ja sotsiaalmajanduslikke tingimusi.

Meditsiinigeograafia hulka kuulub nosogeograafia, mis uurib haiguste levimist. 

Traditsiooniliselt on meditsiinigeograafias kaks peamist uurimissuunda: esiteks haigestumuse ja suremuse geograafiline jaotus ja tegurid ning teiseks tervishoiupoliitika, -teenuste kättesaadavus ja kasutamine.

Meditsiinigeograafia iseseisvus 18. sajandi lõpus, areng hoogustus 20. sajandi keskel. 

Nõukogude Liidus tegutses aastast 1963 NSV Liidu Geograafiaseltsi meditsiinigeograafiaosakond (1955–1963 meditsiinigeograafiakomisjon) ja aastast 1988 Rahvusvahelise Geograafialiidu tervisegeograafia- ja arengu komisjon (1949–1976 meditsiinigeograafia-komisjon, 1976–1988 tervisegeograafiatöörühm).

Geograafia
Tervis