1920

1920. aasta (MCMXX) oli 20. sajandi 20. aasta. See oli liigaasta.

Sündmused maailmas

Jaanuar 

 ...

Veebruar 
 2. veebruar – sõlmiti Tartu rahuleping.

Märts 

 ...

Aprill 
 20. aprill – algasid VII suveolümpiamängud Belgias Antwerpenis.

Mai 

 ...

Juuni 

 7. juuni – aurikul Lembit naasid Prantsusmaalt Tallinna 421 Prantsusmaal interneeritud eesti sõjaväelast.

Juuli 
2. juuli – 120 meetri pikkune tsepeliin tegi Bodensee kohal esimese lennu, mis kestis 18 minutit.
12. juuli – avati ametlikult Panama kanal.

August 
 11. august – Läti Vabadussõda: Läti ja Nõukogude Venemaa sõlmisid Riia rahulepingu.

September 

 ...

Oktoober 
 14. oktoober – Tartus kirjutati alla Vene-Soome rahulepingule.

November 

 ...

Detsember 

 ...

Sündmused Eestis 

 3. jaanuar – jõustus vaherahu Eesti ja Nõukogude Venemaa vahel, mis lõpetas Vabadussõja sõjategevuse.
6. jaanuar – Viljandi Teatri- ja Kunstiühing "Ugala" harrastusnäitlejad andsid esimese etenduse.
Jaanuaris asutati Eesti Koolinoorsoo Keskliit.

 2. veebruar – Tartus kirjutati alla Eesti ja Nõukogude Venemaa vahelisele Tartu rahulepingule, mis lõpetas Vabadussõja.
24. veebruar – asutati üliõpilasselts Veljesto.

 11. aprill – Tallinnas Nõmmel toimus Eesti Vabariigi esimene murdmaajooksuvõistlus, mille võitis Heinrich Paal.
20. aprill – ilmus Eesti Spordilehe esimene number.
 21. aprill – Eesti sai ametliku kutse, et esineda Antwerpeni olümpiamängudel iseseisva riigina.

7. mai – vastu võeti avalikkude algkoolide seadus. Senised erinevat tüüpi algkoolid asendati ühtse avaliku algkooliga, õpetus muudeti emakeelseks ja maksuvabaks, kehtestati 6-klassiline koolikohustus ning deklareeriti ühtluskooli põhimõtet.
19. mai – Mereobservatoorium liideti Tartu Ülikooli Meteoroloogia Observatooriumiga.

 1. juuni – tegevust alustas Eesti Jalgpalli Liit.
 7. juuni – Jaan Luha valiti Jõgeva alevivanemaks.
 7. juuni – Tallinnas toimus esimene ametlik korvpallimäng Eestis, kui kohtusid Tallinna Poeglaste Gümnaasiumi ja Tallinna Reaalkooli meeskond.
15. juuni – Eesti Asutav Kogu kiitis heaks Eesti vabariigi esimese põhiseaduse.

3. juuli – Tallinnas algasid Eesti esimesed meistrivõistlused kergejõustikus.
 5. juuli – Tallinnas toimunud kergejõustikuvõistlusel tegi Aleksander Klumberg kümnevõistluses maailmarekordi (tollaste tabelite järgi 8025,5 punkti), ent tulemus ei läinud rekordina kirja, kuna Eesti polnud veel IAAFi liige.
  – Soome tunnistas de jure Eesti Vabariiki.

 22. august – Antwerpeni olümpiamängud: Jüri Lossmann võitis olümpiamängudel esimese Eesti kergejõustiklasena olümpiamedali, tulles maratonijooksus teiseks
 27. august – jõustus Seisuste kaotamise seadus. 
 29. august – Antwerpeni olümpiamängud: tõstja Alfred Neuland tuli esimese eestlasena olümpiamängudel olümpiavõitjaks.
6. september – valitsus võttis vastu seaduse, mille järgi pidi asutatama Valga ja Alutaguse maakond (viimane jäi siiski loomata).
10. september – registreeriti osaühing Estonia-Film.

 11. oktoober – Paul Sepp rajas Tallinnas esimese teatrikooli – draamakunsti erastuudio, hilisema Draamastuudio teatrikooli.
 14. oktoober – Tartus kirjutati alla Vene-Soome rahulepingule.
 16. oktoober – asutati esimene korporatsioon iseseisvas Eesti Vabariigis, korp! Leola.
17. oktoober – Eesti esimene maavõistlus jalgpallis: Helsingis peetud kohtumine kaotati Soomele 6:0.
27. oktoober – Tartus asutati Eesti esimene naisüliõpilaskorporatsioon: Filiae Patriae.

 8. november – otsustati hakata rajama Eesti Vabadussõjas langenute mälestussambaid.
13. november – Tallinnas algas II naiskongress.
20. november – registreeriti Eesti Spordi Liidu põhikiri.

 3. detsember – Tartu Ülikooli valitsus kinnitas korporatsioon Revelia põhikirja.
 Detsembris valisid Tartu üliõpilased Üliõpilaskonna Edustuse

Selle aasta kirjandusmaastiku olulisimaiks sündmuseks on luulekogude "Ohvrisuits" (Gustav Suits) ja "Verivalla" (Marie Under) ilmumine.
Sel aastal jõudis Eestis lõpule mõisamajandus.

Sündinud 

 1. jaanuar – Ilmar Mikiver, eesti ajakirjanik
 2. jaanuar – Isaac Asimov, USA ulmekirjanik ja biokeemik
 29. jaanuar – Valda Raud, eesti tõlkija
 2. veebruar – Heikki Suolahti, soome helilooja
 11. veebruar – Fārūq I, Egiptuse kuningas 1936-1952
 19. veebruar – Jaan Kross, eesti kirjanik
 1. märts – Ilmar Kimm, eesti maalikunstnik
 11. märts – Sir Kenneth Dover, Briti klassikaline filoloog
 21. märts – Georg Ots, eesti laulja
 17. aprill – Edmonde Charles-Roux, prantsuse kirjanik
 18. mai – Johannes Paulus II, paavst
 21. mai – John Chadwick, Briti keeleteadlane ja klassikaline filoloog
 22. juuli – Valter Taal, eesti vaimulik
 3. august – Elmar Tampõld, eesti arhitekt
 14. august – Holger Pukk, eesti lastekirjanik
 7. oktoober – Kalju Lepik, eesti luuletaja
 5. november – Douglass North, USA majandusteadlane
 15. november – Ülo Torpats, eesti klassikaline filoloog ja tõlkija
 21. november – Jan Frenkel, Vene helilooja
 21. november – Ilmar Külvet, väliseesti kirjanik ja ajakirjanik
 30. november – Voldemar Panso, eesti näitleja ja lavastaja
 23. detsember – Zenta Ērgle, läti lastekirjanik

Surnud 

 22. jaanuar – Georg Lurich, eesti maadleja
 15. veebruar – Aleksander Aberg, eesti maadleja
 7. märts – Jaan Poska, eesti riigimees
 3. august – Peeter Süda, eesti helilooja.
 14. detsember – Clas von Ramm, baltisaksa poliitik

Nobeli auhinnad 
füüsika – Charles Édouard Guillaume
keemia – Walther Nernst
meditsiin – Schack August Steenberg Krogh
kirjandus – Knut Hamsun
rahu – Léon Victor Auguste Bourgeois

Viited 

1920