Hindenburg

LZ-129 Hindenburg oli tsepeliin-tüüpi õhulaev, mis sai nime Saksamaa presidendi Paul von Hindenburgi järgi.

Tsepeliin LZ-129 Hindenburg oli koos oma sõsara LZ 130 Graf Zeppelin II-ga suurim õhulaev, mille inimkond eales ehitanud. Võrdluseks võib tuua hiiglasliku reisilennuki Airbus A380, mis on 245 meetri pikkusest LZ-129-st kolm ja pool korda lühem. Hindenburg tegi oma esimese lennu 1936. aasta märtsis. Sarnaselt sõjalaevaga Bismarck oli LZ-129 Hindenburg oma aja üks olulisemaid tehnilise arengu tipu sümboleid Saksamaal.

LZ-129 Hindenburg mahutas oma ajastu modernse, jäikust tagava duralumiiniumsõrestiku ja seda katva 34 000 m2 kesta all ligikaudu 200 000 kuupmeetrit vesinikku. Kuigi vesinik on õhuga segunedes kergestisüttiv gaas, täideti sellega suur osa tolleaegseid Saksamaa tsepeliine, sest Saksamaal ei osatud sel ajal veel nii suurtes kogustes heeliumi vastuvõetava hinnaga toota. 

Kuigi Ameerika Ühendriigid omasid maailmas ainsana heeliumi tootmise tõhusat tehnoloogiat, keeldusid nad heeliumi või selle tootmise tehnoloogiat põhimõtteliselt natsionaalsotsialistlikule Saksamaale müümast. 

Õhulaeva LZ-129 suurim läbimõõt oli 41,2 meetrit ning kogukaal ca 215 tonni. Õhulaevale jäikust andev sõrestik oli valmistatud sel ajastul uudsest eriti tugevast alumiiniumsulamist.

Õhulaev Hindenburg hävis 6. mail 1937 maandumisel  USA-s. Ootamatult lahvatanud leegist tekkinud tulekahjus lagunes LZ-129 vähem kui minutiga. Katastroofis hukkus nii reisijatest kui ka maandumismeeskonnast kokku 35 inimest, pääses 62 inimest. Tsepeliiniga Hindenburg tehti kokku  Atlandi ookeani ülelendu nii Ameerika Ühendriikidesse kui Brasiiliasse.

Tehnilised andmed

 Pikkus: 245 m
 Diameeter: 41,2 m
 Gaasikambrite maht: 200 000 m³
 Lennukaal: ca 215 tonni
 Tühikaal: 118 tonni
 Mootorid: 4 x 1200 hj, Daimler-Benz DB-602, vedelikjahutusega diiselmootorit
 Suurim kiirus: 135 km/h
 Reisijaid: 50–72
 Meeskond: 40–61

Välislingid 
Video Hindenburgist ja plahvatusest

Õhusõidukid