Geiser

Geiser on geotermiliselt aktiivses piirkonnas paiknev (kuuma) vee ja auru allikas, millel on perioodiline pursketsükkel.

Geisri tekkimiseks on vaja vastavat maa-alust süsteemi (lõhed, reservuaarid jne), geotermaalala, mis soojendab vett ja tekitab sellega rõhku, ning veeallikat. Nende kolme tingimuse kooseksisteerimine on haruldane, seega on ka geisrid harvaesinev nähtus.

Tegutsevaid geisreid on tuhatkond. Enamik neist on jagunenud järgmise seitsme piirkonna vahel:
Geisrite org Kamtšatka poolsaarel, Venemaa
Uus-Meremaa Põhjasaar
Islandi saar
Yellowstone'i rahvuspark USA-s 
El Tatio org Tšiilis
Steamboat Springs ja Beowawe Geyser Field Nevada osariigis USA-s
Umnaki saar Aleuudi saarestikus Alaska osariigis USA-s 

Purske kutsub esile maa-alusesse reservuaari kogunev veeaur, mis, ületades kriitilise rõhu, surub tema kohal oleva vee maapinnale. Enamik veest voolab tagasi maa alla, kust ta peagi uuesti välja surutakse.

Leidub looduslikke kuumaveeallikaid, mis pritsivad vett välja pidevalt, ilma nii-öelda laadimiseks peatumata. Niisuguseid allikaid ei loeta geisriteks, sest vastavalt definitsioonile peab geisri tegevus olema perioodiline.

Üksikud geisrid on külma veega. Nende puhul on käivitavaks jõuks mitte veeaur, vaid vee soojenedes vabanev süsihappegaas. Sellised on näiteks Herľany geiser Slovakkias või Andernachi geiser Saksamaal.

Vaata ka
 Fly geiser

Viited

Välislingid
Info geisrite kohta
Michigani ülikooli geisrileht
Pilte Islandi geiser Strokkurist