Puhja kihelkond

Puhja kihelkond (lühend Puh; saksa keeles Kirchspiel Kawelecht) on ajalooline kihelkond Tartumaa lääneosas ja Tartu kreisis Liivimaa kubermangus.

Ajalugu
Kihelkond asutati 13. sajandi esimesel poolel. Ajalooürikutes on kihelkonda mainitud 1397. aastal.

17. sajandi alguses oli Puhja küllaltki eraldatud. Viljandi ja Tartu poolsetes külgedes takistasid läbipääsu Sangla ja Ulila soo, põhja suunas Laeva soo. Kaugemale pääses lõunasse Rõngu suunas minnes, põhiliselt sõideti mööda jõge. 17. sajandi teisel poolel asus tänu heale maale kihelkonda elama palju uusi inimesi. Siis asutati ka esimene kool.

19. sajandi keskpaiku siirdus Puhja kihelkonna talupoegadest 24,4% õigeusku.

Aastatel 1922 kuni 1939 hõlmas kihelkond Kavilda, Konguta ning Ulila valla. Varem olid kihelkonnas olnud eraldi veel Väike-Konguta vald ja Väike-Ulila vald.

Puhja kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes kaheksa mõisat - üks kirikumõis, kolm rüütlimõisast peamõisat koos ühe kõrvalmõisaga, kaks riigimõisat ning üks 20. sajandi alguseks mõisa staatuse minetanud mõis. Lisaks veel üks karjamõis.
Kavilda ehk Vana-Kavilda (Kawelecht ehk Alt-Kawelecht) riigimõis
Pala ehk Palumõisa (Pallamois) Väike-Konguta kõrvalmõis
Puhja (Pastorat Kawelecht, varem Pohja) kirikumõis
Suure-Konguta (Schloß Kongota, ka Groß-Kongota) rüütlimõis
Suure-Ulila, ka Ulila (Ullila) rüütlimõis
Teedla (Thetlia) rüütlimõis
Uue-Kavilda (Neu-Kawelecht) riigimõis
Väike-Konguta (Klein-Kongota) rüütlimõis
Väike-Ulila (Uhlfeld) riigimõis

Puhja kihelkonna vallad
Kavilda vald
Suure-Konguta vald
Suure-Ulila vald
Väike-Konguta vald
Väike-Ulila vald

Kihelkonna alad tänapäeval
Kihelkond jääb tänapäeval tervikuna Tartu maakonna aladele. Kihelkonna põhjaosa koos kihelkonnakeskusega moodustab endise Puhja valla. Lõunaosa Suure- ja Väike-Konguta mõisate ümbruses kuulub Elva valda.

Viited

Välislingid