Juugend

Juugend (saksa Jugendstil, Austria Secessionsstil, itaalia stile floreale või Stile Liberty, prantsuse art nouveau, vene стиль модерн, inglise Modern Style) oli ornamentaalne kujutava, tarbe- ja dekoratiivkunsti, arhitektuuri ja sisekujunduse stiil, mille kõrgaeg oli aastail 1890–1914. Seda iseloomustab looduslike (ka eksootiliste) motiivide, eriti lillede ja muude taimede fantaasiaküllane stiliseeritud kujutamine. Stiilis kasutati nõtkeid, painduvalt voolavaid kõverjooni ning lõikumiskohtades väänlevaid sõlmi. Stiili saksakeelne nimetus jugend (eesti keeles 'noorsugu') rõhutas nooruse õitsvat värskust, eraldiseisvust ja vabadust.

Ajalugu 
Mingil määral oli juugend 17.–18. sajandi baroki taassünd ja 19. sajandi uusbaroki täiendus, kuid uuel tasemel – vanu vorme ei kopeeritud. Arhitektuuris sarnaneb barokiga vaid liigendatud pindade, väikeste ruutudega akende ning ovaali ja ringi motiivi kasutamisel. Lisaks hülgas juugend tihti pea täielikult barokile omase sümmeetria.

Stiil tärkas Suurbritannias, kus tööstuslik tootmine oli hakanud välja tõrjuma käsitsi valmistamist. See tekitas protesti uusromantikutes, kelle arvates oli tööstustoodangu välimus ebaesteetiliselt rohmakas, kunstiteadlase John Ruskini arvates ka ühiskonnale kahjulik. Vastukaaluks ülistati keskaegset käsitööd, kus olid ühendatud töö ja kunst, ilu ja praktika. Suurbritannias hakkas levima käsitööharrastus Arts and Crafts Movementi nime all, kus loodi esemeid, mis olid vabad klassitsismi ja eklektika eeskujudest. Üldiselt oli juugendstiil reaktsioon viktoriaanliku ajastu kunstile või ametlikule ehk akadeemilisele salongikunstile. Juugendstiiliga lõppes enne Esimest maailmasõda romantismiperiood õhtumaades.

Juugend kujutavas ja tarbekunstis 
Uues siduvas stiilis kujundati kõike: mööblit, tekstiili, riietust, klaasi, keraamikat, raamatuid, tapeete, ajakirju ja plakateid. Esemed, mida seni ei oldud seostatud kunstiga, omandasid uue kunstilise tähenduse ja kvaliteedi. Juugendstiil oli kallis isikupärane alternatiiv vabrikutoodetele, seega sõltus see moodsa luksuskaupade turu nõuetest ja tihti Euroopa uusrikaste maitse-eelistustest.

Dekoratsioonis kasutati mitmesuguseid inspiratsiooniallikaid: rokokood, tšehhi rahvakunsti motiive, jaapani puulõikeid, araabia ja mauri dekoratiivseid elemente, Bütsantsi mosaiike, romaani ja keldi mustreid, juudi kirjatähti jne. Sajandivahetusel avastati, et konkreetset toodet müüvad õnnestunud plakatid, kus käsitletakse toote ideed ja sellega kaasnevat elustiili. Naine muutus moodsa tarbimisühiskonna sümboliks.

Kujutavas kunstis tähendas juugendstiil looduse jäljendamise allutamist dekoratiivse terviku loomisele: maalid ja kujud pidid seonduma sisekujundusega. Pildid ei pakkunud ruumilise sügavuse illusiooni, vaid laotusid seinapinnale. Nendel kujutatud figuurid olid siluetsed ning kontuurid võtsid osa ornamendist. Värvid olid ebatavalised ning arvestasid rohkem sisekujundust kui looduses nähtavaid värve. Levinuimad teemad peale loodusliku hoovuse olid erootika, patt ja kiusatus.

Juugend arhitektuuris 
Juugendi arhitektuuris võeti kasutusele uued ehitusmaterjalid, näiteks raudbetoon ja klaas, mis võimaldasid enneolematuid siseplaneeringust lähtuvaid ruumilahendusi ja hiiglaslike akende sillustamist. Dekoratiivsed reljeefid, plastilised detailid, eri materjalide ja värvide kombinatsioonid ning freskod moodustasid kunstilise terviku. Sellest stiilikombinatsioonist lähtus ka 20. sajandi modernistlik arhitektuur. Rauast detaile kasutati tugevate ja suhteliselt kergete sõrestikena raudteejaamade, tööstushoonete, kaubamajade, näituste paviljonide ning muuhulgas Eiffeli torni ehitamiseks (ka uusklassitsistlikust Ameerika vabadussambast aimdub juba juugendstiili jooni). Juugendliku ornamentikaga kaunistatud ehituskunsti näiteid, eriti majade fassaade, võib peamiselt leida kvartalitena Euroopa suurlinnades, Pariisis, Brüsselis, Viinis, Budapestis, Milanos, Barcelonas, Londonis, Glasgow's, Moskvas, Berliinis kui ka Münchenis, Riias, Helsingis, Peterburis, Krakówis, Prahas, Zagrebis, Ljubljanas, Darmstadtis, Tornios, Aveiros, ja väiksemal määral mujal Euroopas. Põhja-Ameerikas kasutati juugendit eelkõige kaubavahetuskeskustena tuntud New Yorgis ja Chicagos. Teises maailmasõjas sai Poola linnade juugendarhitektuur pommitamisel palju kannatada, hävis ka pealinna Varssavi linnakeskus. Riia ajalooline südalinn koos art nouveau''' hoonetega (umbes 800) kuulub aga tänapäeval UNESCO maailmapärandi nimistusse ning Riiat peetakse rikkalikuima juugendstiiliga linnaks. Märkimisväärsed juugendlinnad on endise Austria-Ungari impeeriumi pealinnad Viin ja Budapest.

Kuulsamaid esindajaid
Kunstnikud: 
Gustav Klimt
Walter Crane 
Franz von Stuck
Dante Gabriel Rossetti
Henri de Toulouse-Lautrec
Edward Burne-Jones
William Morris
Disainerid: 
Eugène Grasset
Thorvald Bindesbøll
Illustraatorid: 
Aubrey Beardsley
Alphonse Mucha
Jules Chéret
Charles Rennie Mackintosh
Maurice Denis
Arthur Macmurdo
Arhitektid:
Otto Wagner
Hector Guimard
Antoni Gaudí
Victor Horta
Eliel Saarinen
Karl Burman
Insenerid:
 Gustave Eiffel

Juugendstiilis hooneid Eestis, Soomes ja Lätis

 Alberta tänav Riias
 Ammende villa Pärnus
 Elizabethi tänav Riias
 EÜSi maja Tartus
 Kallio kirik Helsingis
 Neeruti mõisa häärber
 Neobaltia hoone (praegu Saksa Kultuuri Instituudi hoone) Tartus
 Roosikrantsi 15 Tallinnas
 Strelnieku tänav Riias
 Taagepera mõisa häärber
 Holdre Loss
 Tartu Pauluse kirik
 Vanemuise väike maja

 Vaata ka 
Heimatstiil
Uusromantism
Uusrokokoo
Uusbarokk
Sümbolism
PostimpressionismArt déco''

Välislingid 
 Juugend (eesti keeles)
Art Nouveau World Wide (rohkete näidetega illustreeritud veebisait, inglise keeles)

Kunstistiilid
Arhitektuuristiilid
19. sajand
20. sajand