Kiirus

Kiirus üldisemas mõttes tähendab muutumiskiirust – suurust, mis näitab ajaühikus toimuvat muutust, näiteks keemilise reaktsiooni kiirust, temperatuuri või õhurõhu muutumise kiirust. 

Kitsamas tähenduses mõeldakse kiiruse all liikumiskiirust – füüsikalist suurust, mis näitab, kui palju muutub liikuva keha asukoht ruumis ajaühiku jooksul. Järgnevas artiklis ongi kõne all liikumiskiirus.

Füüsikalise suurusena on kiiruse tähis v, mis tuleneb ladina keele sõnast vēlōcitās kiirus. Kiiruse SI mõõtühik on meeter sekundis (m/s ehk m·s–1), laialt on kasutusel ka ühik kilomeeter tunnis (km/h), kusjuures 1 m/s = 3,6 km/h.

Eristatakse ühtlast, keskmist ja hetkkiirust.

Ühtlane kiirus 
Ühtlase liikumise korral väljendab kiirust valem
,
kus  on aja  vältel läbitud teepikkus.

Keskmine kiirus 
Mitteühtlase liikumise korral saab arvutada keskmise kiiruse , mis on keha poolt läbitud teepikkuse  ja selleks kulunud aja  jagatis:
.

Hetkkiirus 
Hetkkiiruse all võidakse mõelda
 vektorit, mille suunaks on liikumissuund kolmemõõtmelises ruumis ja mille moodul (kiiruse absoluutväärtus) näitab liikumise intensiivsust;
 märgiga reaalarvu, kui keha liigub mööda sirget või muud joont ning sellel joonel on kokku lepitud positiivne suund. Näiteks ringliikumisel loetakse tavakohaselt positiivseks vastupäeva liikumist.

Enamasti mõeldakse füüsikas hetkkiiruse all kiirusvektorit . Hetkkiirusvektorit iseloomustab matemaatiliselt kohavektori  esimene tuletis aja  järgi:

.

Tuletise märk on positiivne, kui kiirus suureneb, ja negatiivne, kui kiirus väheneb. 

Hetkkiirusvektori tuletis aja järgi on omakorda kiirenduse vektor.

Liikumiskiirusi looduses ja tehnikas

Vaata ka

 Liikumine
 Laine levimiskiirus
 Nurkkiirus
 Joonkiirus

Viited 

Füüsikalised suurused

fr:Vitesse