Narva Peetri kirik

Narva Peetri kirik oli luterlik kirik Narvas Vestervalli ja Valge tänava nurgal, Fama bastioni lõunaküljel. 

Kiriku ehitamist alustati 23. juunil 1885. Projekti autor oli Peterburi insener Rudolf Bernhardt. Ehitamiseks kasutati bastioni müüridest võetud tahutud paekivi. 

17. sajandist tegutses Narvas eesti kogudus soome koguduse koosseisus Rootsi kirikus. 19. sajandi teisel poolel asutati kaks iseseisvat eesti kogudust – linna ja tööliste oma. 1884. aastal valmis Narva Aleksandri kirik Kreenholmi Manufaktuuri töölistele, 1886. aastal aga linnaelanikele mõeldud Peetri kirik.  

See oli neljakandilise põhiplaaniga saali tüüpi kirik 1200 istekohaga. Kiriku lääneküljel oli kellatorn, mis lõppes teravatipulise tornikiivriga. 9. novembril 1886 pühitseti kirik apostel Peetrusele. 

1902. aastal asutati kiriku juures heategevusega tegelev Naisterahva selts. 1916. aastal asutati Peetri koguduse Vaesteabi selts vaestemaja hooldamiseks. Peetri kiriku kogudusele kuulus kalmistu Siivertsis. 1925. aastal asutati noortekoondis Astra, mille liikmed koondusid spordi, muusika ja kirjanduse ringidesse, ning 1931. aastal rajati pühapäevakool.

Eesti Vabadussõja ajal sai kirik pommitamiste tõttu kannatada, kuid taastati ja parandati põhjalikult 1923. aastal.

1944. aastal, teise maailmasõja ajal, lõhkusid Nõukogude Liidu pommituslennukid kiriku katuse. Kirik lammutati pärast 1953. aastat ja selle kive kasutati Narva raudteejaamahoone ehitamiseks.

Narva Peetri kogudus

Narva Peetri koguduse pastorid
Ferdinand Gottlieb Tannenberg, 1885–1906, Narva Peetri eesti koguduse õpetaja
Georg Steinfeldt (Kiviste), 1910–1937, Narva Peetri koguduse õpetaja
Einar-Hilarius Kiviste, 1937–1944, Narva Peetri koguduse õpetaja.

Viited

Narva endised kirikud
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kirikud
Eesti endised kirikud
Narva vanalinn