Tramm

Tramm on ühest või mitmest vagunist koosnev ja rööbastel liikuv ühistranspordivahend. 

Tramm on kohandatud tänavaliikluses ratassõidukite ning jalakäijatega samal tasandil liikumiseks, reisijad saavad trammi siseneda ka otse tänavatasandilt.

Tänapäevased trammid on elektritrammid. Ajalooliselt esimesed trammid olid hobutrammid, mida kasutati Eestiski.

Linnalähiliikluses kasutatakse ka madalapõhjalisi trammronge (inglise keeles tram-train, soome keeles duoraitiovaunu), mis on ehitatud nii linnatänavate rööbasteel kui ka raudteel sõitmiseks.

Tramm tarbib väikese veeretakistuse tõttu teiste transpordivahenditega võrreldes väga vähe energiat: 1–2 kilovatt-tundi 100 sõitjakilomeetri kohta. Ka hobutrammi eelis troska ees seisnes selles, et võrdset jõudu rakendades sai hobutrammiga vedada raskemat koormat.

Elektritrammil ei ole vedurit. Mootor asub esimeses vagunis, mida seetõttu nimetatakse mootorvaguniks. Mootorvagun saab energiat alalisvooluvõrgust kontaktliini kaudu, mille pinge on 500–600 V ja mis on riputatud 5½–6 m kõrgusele. Tagasivoolujuhtmena toimivad rööpad.

Elektritrammi veomootori võimsus on 30–70 kW. Trammi tüüpiline kiirus on 40 km/h.

Selleks, et vähendada trammide tekitatavat müra, on nende puksid ja kandevedrud erilise ehitusega. Kasutatakse ka kummist või muust materjalist rattakatteid.

Trammiks peetakse mõnikord ekslikult trollibussi, mis ei sõida rööbastel ja on iseloomulike "sarvedega". Segadus on tekkinud peamiselt asjaolust, et Ameerika Ühendriikides nimetatakse trammi sõnaga trolley.

Ajalugu 

Maailma esimene trammiliin avati Lõuna-Londonis. Vastava loa andis Suurbritannia parlament 1801. aastal. See polnud mõeldud reisijate, vaid üksnes kaupade veoks. Liiklus avati aastal 1802. Äriliselt polnud see kunagi väga kasumlik ja suleti aastal 1846. Liiklus toimus hobuste jõul. Tänapäeva Londoni tramm kasutab osalt sama trassi.

Maailma esimene reisijatele mõeldud trammiliin avati Walesis Swanseas. Vastava loa andis Suurbritannia parlament aastal 1804. Trammiliiklus avati aastal 1807 ja esialgu sõitsid hobutrammid. 1877. aastal mindi Swanseas üle aurutrammidele ja 1929. aastal elektritrammidele. 1960. aastal Swansea trammiliiklus lõpetati.

Esimese elektritrammiliini avas Fjodor Pirotski Peterburis 3. septembril 1880. Kuu lõpul pidi Pirotski rahapuudusel elektritrammiliini sulgema.

16. mail 1881 avas Werner von Siemens Berliinis teise elektritrammiliini, mis erinevalt Peterburi omast jäi püsima.

Trammiliiklus Eestis

Eestis on trammiliiklus olnud ainult Tallinnas. 1905. aastal kavandati trammiliiklus Narva (algjaam Narva pearaudteejaamas) ja Narva-Jõesuu (lõpp-jaam kuursaali kõrval) vahele. Valmis isegi projekt, kuid liin jäi rajamata.

Tallinna trammiliiklus avati 12. augustil 1888. See oli hobutramm ehk konka ja esimene liin ulatus Vanaturu kaelast Kadriorgu. Juba septembris avati teine trammiliin mööda Tartu maanteed kuni Heeringa (nüüd Turu) tänavani.

1915. aastal avati laiarööpmeline (1524 mm ehk 5 jalga) Kopli–Telliskivi trammiliin. See ehitati ülejäänud linnaga sarnaselt kitsarööpmeliseks 1931., pikendati Balti jaamani 1932. ning ühendati teiste Tallinna liinidega alles 1953. aastal.

13. mail 1921 avati Tallinnas elektritrammiliiklus.

2016. aasta seisuga on Tallinnas 4 trammiliini kogupikkusega 39 km. Tramme on umbes 80. Trammitee on kitsarööpmeline, rööpmelaiusega 1067 mm (ehk 3,5 jalga).

Trammiliiklus mujal

Lähiriikidest on tramm kasutusel Soomes Helsingis, Rootsis Göteborgis, Norrköpingis ja Stockholmis, Lätis Riias, Daugavpilsis ja Liepājas, Norras (Oslo tramm), Poolas Varssavis, Łódźis, Gdańskis, Poznańis, Katowices, Krakówis, Wrocławis, Elblągis, Toruńis, Szczecinis, Bydgoszczis ja Saksamaal Berliinis, Dresdenis, Kölnis, Bonnis, Duisburgis, Oderi-äärses Frankfurdis, Bremenis, Leipzigis, Erfurdis, Potsdamis, Rostockis, Heilbronnis, Saarbrückenis ja Schwerinis.

Veel maailma linnu, kus on trammiliiklus:

 Ateena
 Barcelona
 Bilbao
 Buenos Aires
 Bordeaux
 Budapest
 Dublin
 Genf
 Helsingi
 Hiroshima
 Lissabon
 London
 Nantes
 Pariis
 Peterburi
 Strasbourg
 Tacoma
 Manchester

Vaata ka

Trammipeatus
Pantograaf
Gotha G4-61
Helsingi tramm
Alstom Citadis
Variotram
Siemens Combino
Bombardier Flexity
Kusttram
KTNF6
Trammiliiklus Liepājas
Trammiliiklus Daugavpilsis
Trammiliiklus Ust-Ilimskis
Trammiliiklus Szczecinis
Trammitee rööpmelaius

Viited

Kirjandus 
 "Tallinna tramm: 110 aastat". Koostaja Remeo Varemaa. Rotulus, Tallinn 1998, 96 lk.
 Aare Olander, "Tramm, buss ja troll Tallinnas" (ülevaade Tallinna ühistranspordi ajaloost). Tänapäev, Tallinn 2008, 200 lk.

Välislingid 

Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondis – trammi ajalugu Tallinnas
Kuidas lammutada trammi vanametalliks (vene keeles)
Madalapõrandalistest keskosadest Helsingi trammidel, mille elektriprojektis osales Eesti firma OÜ Energiatehnika 
YouTube video: Trammi pööramine: Automaatne rööbassõidukite pöördsild, Eesti Kultuurfilm rv. 48/1939

Ühistransport
Elektertransport
 
Trammiliiklus