Risti kihelkond

Risti kihelkond ehk Harju-Risti kihelkond (lühend Ris, saksa keeles Kirchspiel Crucis in Harrien hiljem Kirchspiel Kreuz in Harrien) oli kihelkond Harjumaa lääneosas ja Eestimaa kubermangu Harju kreisis.

Asehalduskorra ajal kuulus kihelkond Tallinna asehaldurkonna Paldiski kreisi.

Piirkonna ajalugu
Muinasajal moodustasid hilisema Risti kirikukihelkonna alad Revala maakonna Vomentagana muinaskihelkonna edelanurga.

Ristiusu vastuvõtmisest kuulus piirkond Keila kihelkonna koosseisu.

13. sajandil eraldusid Keila kihelkonnast iseseisvate kihelkondadena Harju-Madise ja Nissi kihelkond.

Läbi keskaja kuulus kihelkonna maa Padise kloostrile.

1638–1710 oli kogudusel oma vaimulik. Nõva ümbrus, mis kuulus Lääne-Nigula kihelkonda, liideti 1653. aastal Risti kogudusega. Nõval olev Olavi kabel muutus Risti kiriku abikirikuks.

1710. aastal liideti kihelkonna maa-alad kiriklikult uuesti Harju-Madise kihelkonnaga. Asehalduskorra ajal kuulus kihelkond Tallinna asehaldurkonna Paldiski kreisi.

1870. aastast oli Risti kihelkond iseseisev kihelkond, mille kihelkonnakirik on Risti kirik.

Aastatel 1870–1897 kuulusid kihelkonda ka Pakri saared.

Risti kihelkonna mõisad
Kihelkonnas asus üks kirikumõis, viis rüütlimõisa, üks poolmõis ja viis karjamõisa.
Risti kirikumõis – kirikumõis
Tuusari mõis (Friedenhof) – karjamõis – kuulus Nõva mõisale 
Hatu mõis (Hattoküll) – rüütlimõis eraldatud kloostrist 1609
Kurkse mõis (Kurks) – poolmõis, mis eraldati Risti mõisast
Kõmmaste mõis (Kemnast) – rüütlimõis – eraldatud Risti mõisast 1640
Nõva mõis (Newe) – rüütlimõis – esmateated 1559
Pae mõis (Paeküll) – karjamõis – Hatu mõisa karjamõis 
Risti mõis (Kreuzhof) – rüütlimõis – rajatud 17. sajandi I poolel
Sealepa mõis (Sealep) – karjamõis – Nõva mõisa karjamõis
Tamse mõis (Tams) – karjamõis – Vihterpalu mõisa karjamõis 
Valgmaa mõis (Walgma) – karjamõis – Risti mõisa karjamõis 
Vihterpalu mõis (Wichterpal) – rüütlimõis

Harju-Madise kihelkonna mõisavallad
Harju-Madise kihelkonnas 19. sajandi algul moodustatud mõisavallad
Harju-Madise kihelkonnas moodustatud mõisavallad hilisema Risti kihelkonna alal.

Sellesse ajalooperioodi jääb ka inimestele perenimede panemine.
Hatu mõisavald (Gemeinde Hattoküll) – vallas said 42 peret perenime
Kõmmaste mõisavald (Gemeinde Kemnast) – vallas said 25 peret perenime, liideti 1866 Risti vallaga
Nõva mõisavald (Gemeinde Newe) – vallas said 48 peret perenime
Risti mõisavald (Gemeinde Kreuzhof) – vallas said 87 peret perenime
Vihterpalu mõisavald (Gemeinde Wichterpal) – vallas said 279 peret perenime

Harju-Madise kihelkonna vallad
Harju-Madise kihelkonna vallad alates 1866
Harju-Madise kihelkonnas moodustatud vallad hilisema Risti kihelkonna alal.
Hatu vald (1866) (Hattoküll) – liideti 1891 Nõva vallaga.
Nõva vald (1866) (Newe) – 1893 eraldus Risti ja Hatu vald, mis liideti Padise vallaga.
Risti vald (Kreuzhof) – valda kuulus algselt Risti, Kurkse ja Kõmmaste mõis. 1891 liideti vald Nõva vallaga.
Vihterpalu vald (Wichterpall) – liideti 1891 Nõva vallaga.
1896 moodustati
Vihterpalu vald (Wichterpall) – eraldati 1896 Nõva vallast ning liideti 1939. aastal Nõva vallaga (1939).

Risti kihelkonna kalmistud
Nõva kirikuaed
Nõva õigeusu kalmistu
Risti kirikuaed ja uus kalmistu
Risti õigeusu kalmistu
Suur-Pakri kalmistu
Vilivalla kalmistu

Kihelkonna alad tänapäeval
Tänapäeval jäävad kihelkonna alad pea täielikult Harju maakonda, vaid osa läänepoolsest alast Nõva ümbruses jääb Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.

Vaata ka
Eesti kihelkondade loend
Risti kirik

Viited

Välislingid 
Risti kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
Eesti kihelkondade kaart EKI lehekülgedel

Harjumaa kihelkonnad