Kuldar Sink

Kuldar Sink (14. september 1942 Tallinn – 29. jaanuar 1995 Kõrve küla, Võru maakond) oli eesti helilooja ja flöödimängija.

Elulugu
Esimesi teoseid käis Kuldar Sink Heliloojate Liidus näitamas kaheteistkümneaastaselt. Aastal 1960 lõpetas ta Tallinna Muusikakooli muusikateooria erialal ja 1961 ka flöödi erialal. Ta õppis ka kompositsiooni ning pärast lõpetamist jätkas õpinguid Leningradi Riiklikus Konservatooriumis. Oma kompositsiooniõpetajate seas pidas Sink kõige tähtsamaks Veljo Tormist. Leningradis õppis ta kaugõppes, sest töötas ühtaegu ka Estonia teatris flöödimängijana.

Aastal 1965 käis ta koos Arvo Pärdiga Varssavi sügise festivalil.

Noorpõlvest saadik rändas Sink palju. Seitsmeteistkümneaastaselt jõudis ta esimest korda Dagestani. Pärast seda käis ta koos Jaan Kaplinskiga Burjaatias, järgnesid Taga-Kaukaasia ja Kesk-Aasia. Sink matkas ka Eestis.

Viimased aastad veetis Kuldar Sink oma majas Võrumaal. Ta hukkus selle maja põlengus.

Isiklikku
Kuldar Sink oli Eesti poliitiku Tunne Kelami vend ja tšellist Theodor Singi ning helilooja ja pianisti Madli Marje Singi isa. .

Kuldar Singi isa oli kunstnik, luuletaja, äratusjutlustaja ja EELK Elva koguduse õpetaja Peeter Sink. Tema ema oli helilooja ja koorijuht Marje Sink. Ta oli aastatel 1963–1975 abielus maalikunstnik Lilia Singiga, nende tütar Maarja Kruusmaa on arvuti- ja robootikateadlane ning aastast 2016 akadeemik. Kooselust Maie-Merike Pauga sündis tütar. Tema teine abikaasa oli kunstnik Ülle Sink (1957–2017), abielust sündisid tütar ja poeg. Tädi Anna Kalamees (neiuna Sink) oli kopsuarst.

Looming
Loomingulise elu vältel muutus Singi helikeel mitu korda radikaalselt. Esimesel, uusklassitsistlikul perioodil mõjutasid tema loomingut ka Debussy ja Bartók, sellest perioodist pärineb tema kontsertiino flöödile ja kammerorkestrile (1960).

Teine periood kulges Uus-Viini koolkonna ja eriti Anton Weberni tähe all. Selle perioodi teoste hulgas on "Monotemaatilised etüüdid" klaverikvintetile (1964), kompositsioonid kahele klaverile (1964–1966), kammerkantaat "Aastaajad" (1965) ja kammersümfoonia nr 2 (1967).

Kolmas periood koosneb aleatoorilistest teostest ja häppeningidest. Nende seas on näiteks "Muusikaliste sündmuste päevik III" neljale lauljale, neljale lugejale ja instrumentaalansamblile.

Järgnes vaikimise aeg, mil olulisim sündmus oli reis Kesk-Aasiasse. Sellest reisist, mille käigus Kuldar Sink tutvus kasahhi ja kirgiisi rahvamuusikaga, sai alguse uus periood tema loomingus. Selle esimene oopus – sonaaditriloogia "Mäed ning inimesed" klaverile – ongi kirjutatud Kirgiisias Õsõk-Köli järve ääres. Sellele perioodile on omane idalik lõpmatult kestev aeg ja vaba, improviseeringu sarnane areng. Samasse kuulub ka vokaaltsükkel García Lorca sõnadele "Sünni ja surma laulud" (1985).

Viimast perioodi iseloomustab keele klaarimine ja lihtsustumine ning põhimõtteline eklektika. Enamik sellaseid teoseid on kirjutatud liturgilistele tekstidele; nende seas on "Maarjamaa missa", mis kestab rohkem kui kolm tundi.

Film
Režissöör Peeter Brambat on teinud Kuldar Singist filmi "Mees, kes teadis saladust".

Teosed
1958
Kolm karakterit klaverile
Kolm prelüüdi klaverile
Motoorne burlesk klaverile

1959
Kolm laulu Tagore'i sõnadele häälele ja klaverile 
Sonaat viiulile ja klaverile nr 1

1960
Kolm pala keelpilliorkestrile
Viis meditatsiooni klaverile
Kontsert keelpillidele (3 pala keelpilliorkestrile) 
Kontsertiino flöödile ja kammerorkestrile 
Klaverisonaat 
Scherzando puhkpillikvintetile 
Sonatiin viiulile ja klaverile nr 2
Viis meditatsioni klaverile

1961
Passacaglia viiulile ja klaverile

1962
"Helisev vigvam", laulutsükkel klaveriga (Henry Longfellow)

1963
Kammersümfoonia nr 1
Kontrastid klaverile ja kammerorkestrile
Süit kammeransamblile

1964
Süit nr 1 sooloflöödile 
Viis haikut 
Divertisment neljale viiulile, kolmele metsasarvele ja kahele trompetile

1965
2 väikest kvartetti keelpillikvartetile
Kvintett puhkpillidele 
Aastaajad, kantaat solistile, segakoorile ja sümfooniaorkestrile (Juhan Liiv ja jaapani luuletajad)

1966
"Anima absentis" ("Lahkunud hing") segakoorile (Federico García Lorca)
Neli kompositsiooni kahele klaverile
Studi monotematici (Monotemaatilised etüüdid) klaverikvintetile

1967
Kammerkontsert nr 1 klaverile ja keelpilliorkestrile 
Kammersümfoonia nr 2 (pühendatud Rudolf Baršaile)
Klaverikontsert 
Oktett flöödile, oboele, klarnetile, fagotile, metsasarvele, viiulile, tšellole ja klaverile

1969
"Diario degli accidenti musicali" III neljale lauljale, neljale lugejale ja instrumentaalansamblile (Artur Alliksaar)

1972
Väikesed keelpillikvartetid

1977
Sonaaditriloogia "Mäed ja inimesed" (klaverisonaadid nr 2-4) klaverile

1978
Kolm poeemi Rabindranath Tagore'i sõnadele segakoorile

1984
Flöötide sümfoonia kolmele flöödile

1985
"Sünni ja surma laulud" metsosopranile ja instrumentaalansamblile (Federico García Lorca)
"Canción de jinete" ("Ratsaniku laul")
"El Grito" ("Karje")
"El silencio" ("Vaikus")
"Alma ausente" ("Lahkunud hing")
"Malagueña"

1989
"Kodulaul" häälele, flöödile, kitarrile ja tšellole
"Ave Maria" sopranile ja orelile 
"Ave Maria III" ("Setu Maria") segakoorile

1990
"Ave Maria" sopranile ja kitarrile
"Cadenza e sans paroles: l’hommage á Pjotr Tschaikowsky", kontsertpala tšellole ja klaverile
"Maarjamaa missa" segakoorile
"Ave Maria" klaverile 
"Ave Maria" IV sopranile ja klaverile 
"Halleluuja" metsosopranile
"Stabat mater" metsosopranile ja klaverile
Psalm nr 19 "Taevad jutustavad Jumala au" sopranile ja orelile
"Stabat mater" metsosopranile ja kitarrile
"Ave Maria V" häälele
"Dona nobis pacem" segakoorile
Psalm nr 23 "Jehoova on mu karjane" segakoorile

1991
"Aastaajad" sopranile, flöödile, kitarrile, tšellole ja harfile (Juhan Liiv)
"Armu ülistus" segakoorile (Peeter Sink) 
"Issand, õnnistagu sind" bassile ja meeskoorile
Psalm nr 107 "Jumal päästab kitsikusest" segakoorile
Psalm nr 62 "Jumal on ainus varjupaik" segakoorile
Psalm nr 42 "Igatsus Jumala järele" segakoorile
Psalm nr 37 "Õelat ootab kadu" segakoorile
"Loobumine" sopranile ja segakoorile
"Ole tervitatud!" segakoorile
"Ave Maria VII" häälele, flöödile ja harfile
"Silencio III" ("Vaikus III") sopranile ja kitarrile (Federico García Lorca) 
"Tule mu vaiksesse kambri" sopranile ja segakoorile (Peeter Sink)

1992
"Meren tiedän" ("Merd tean") tšellole ja klaverile
"Teele, teele, kurekesed..." häälele ja kitarrile
"Pater noster" sopranile ja kitarrile
"Pater noster II" sopranile ja klaverile
"Meie Isa palve" baritonile ja meeskoorile 
"Meie Isa palve II" sopranile ja segakoorile 
"Meie Isa palve III" segakoorile
"Meie isa palve IV" sopranile 
"Requiem aeternam" meeskoorile
"Gloria" segakoorile
"Ole tervitatud, Maria II" solistile ja lastekoorile
"Agnus Dei" segakoorile
"Kaks laulu" Rainer Maria Rilke tekstile segakoorile 
"Kolm laulu" Juhan Liivi tekstile segakoorile
"Neli looduspilti" Juhan Liivi tekstidele metsosopranile, viiulile, kitarrile
"Ubi caritas" segakoorile
"Kyrie eleison" segakoorile

1993
"Maria hällilaul" häälele ja klaverile (Peeter Sink)
"Meri", ballaad tšellole ja klaverile
"Gospodi, pomilui mne" segakoorile
"Ilus mu Jeesus" tšellole ja klaverile 
"Jõulusüit" tšellole, trianglile, flöödile ja klaverile 
"Kohiseva jõe taga" kontsert-variatsioonid viiulile, orelile, trummidele ja segakoorile
"Armastus laulab jõuluööl" häälele ja klaverile (Peeter Sink)
"Du kommst und gehst" segakoorile (Rainer Maria Rilke)
"Ei ma mõista palvet teha" meeskoorile (Juhan Liiv)
"Otše naš" segakoorile
"Dies irae" meeskoorile, orelile või torupillile, roopillile ja suurele trummile
"Säravaim täht" tšellole ja klaverile

1994
"Gospodi, pomilui" soolotšellole
"Jõulusüit" sooloflöödile
"Meie Isa palve" tšellole ja klaverile

Viited

Välislingid 
 Kuldar Singi lehekülg EMICil
 Kuldar Singi lehekülg Koolielu serveris
 ERR videoarhiiv: Tallinna muusikapildid: Kuldar Sink. Karje ja vaikus (1988)
 ERR audioarhiiv: Muusikaline tund. Kuldar Sink 50. (1992)
 ERR videoarhiiv: Rändaja laulud (1992)

Eesti heliloojad
Eesti flötistid
Sündinud 1942
Surnud 1995