Pärtliöö veresaun

Pärtliöö veresaun oli hugenottide massiline tapmine Pariisis ööl vastu 24. augustit 1572 (pärtlipäeva) ja järgnenud päevil. 

Pärtliöö veresauna korraldasid katoliiklased Katariina di Medici ja Guise´ide algatusel, et hävitada oma poliitilisi vastaseid ja vabastada kuningas Charles IX hugenottide mõju alt. Kasutati ära, et hugenottide juhtkond oli seoses nende juhi Navarra Henri ja kuninga õe Marguerite de Valois´ pulmadega Pariisi kogunenud; tapeti umbes 2000 hugenotti, sealhulgas kuninga mõjukas nõunik admiral Gaspard de Coligny. Tapatalgud korraldati ka provintsides. On teadmata, kui palju inimesi tapeti. Tänapäevased hinnangud kõiguvad 5 tuhandest 30 tuhandeni.

Pärtliöö veresaun oli hugenotisõdade pöördepunkt. Paljud tähtsad hugenotid tapeti ja ülejäänutest mõnedki pöördusid katoliiklusse. Allesjäänud hugenotid marginaliseeriti, neil polnud enam tähtsate asjade otsustusõigust. Kuigi Pärtliöö veresaun polnud mingil juhul unikaalne, oli ta 16. sajandi usuvaenustest kõige ohvriterohkem ja tuntum ning jättis kogu Euroopa protestantidele teadmise, et katoliiklus on verejanuline ja ebausaldusväärne religioon.

Prantsusmaa kuningriik‎
1572
Massimõrvad