Artur Linkberg

Artur Linkberg (16. aprill 1899 Väätsa – 10. veebruar 1970 Tartu) oli eesti kirurg.

Ta õppis Tallinnas Rabinovitši üldhariduslikel kursustel, võttis osa Vabadussõjast. Lõpetas 1920. aastal Tartu Linna Õhtuse Ühisgümnaasiumi ja 1925. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna (ülikooli õppemaksust oli ta kui õppursõdur Tartu suurtükiväeosa telefonistina vabastatud). 1929. aastal kaitses tööga "Glükogenolüüsist ja glükolüüsist mitmekesiste kudede toimel anaeroobseis ja aeroobseis tingimusis" meditsiinidoktori väitekirja.

Töö
 1925–1970 – Tartu Ülikooli õppejõud (professor), kirurgiakateedri juhataja, arstiteaduskonna dekaan
 1944–1950 – Tartu Kliinikute Valitsuse direktor 
 1944–1947 – Eesti NSV Tervishoiuministeeriumi õpetatud nõukogu esimees 
 1951–1957 – Tartu Arstide Seltsi esimees 
 1953–1970 – Tartu linna peakirurg

Poliitiline tegevus
Artur Linkberg oli Arstide Koja nõukogu ja Omavalitsuste esinduskogude poolt valitud esindajate kogu liige.

1939. aastal valiti ta Tartu linnavolinikuks.

Saavutused
 1945 – Eesti esimene tehissöögitoru (peensoolest)
 1952 – Eesti esimene kopsuoperatsioon 
 1960 – Eesti esimene veresoonesiirdamine
 1968 – Eesti esimene laibalt võetud neeru siirdamine

Tunnustus
 1946 – Eesti NSV teeneline arst 
 1965 – Eesti NSV teeneline teadlane 

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. juuli 1950 otsusega võeti talt ära Eesti NSV teenelise arsti aunimetus. Aunimetus taastati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 27. oktoobri 1956 seadlusega.

Suri kliinikumis järjekordseks opereerimiseks valmistudes 10. veebruaril 1970.

Viited

Välislingid
 "Mina olengi siin Toomemäel see kõige suurem pussitaja!" Maaleht 18. aprill 2009

Eesti kirurgid
Tartu Ülikooli arstiteaduskonna dekaanid
Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professorid
Arstide Koja nõukogu liikmed
Tartu linnavolikogu liikmed
Tartu Ülikooli arstiteaduskonna vilistlased
Vabadussõja veteranid
Eesti NSV teenelised arstid
Maarja kalmistule maetud
Sündinud 1899
Surnud 1970