Tallinna kubermang

Tallinna kubermang (vene Ревельская губерния, Reveli kubermang) oli haldusüksus Venemaa keisririigis, aastatel 1719–1783.

Tallinna kubermangu moodustamine
Tallinna kubermang moodustati algselt 1719. aastal, Vene tsaar Peeter I ukaasiga 29. maist 1719. aastal ning selle koosseisu kuulusid neli Põhja-Eesti maakonda (Läänemaa, Harjumaa, Järvamaa ja Virumaa), kuna Narva piirkond liideti algselt Peterburi kubermanguga.

Eesti alad vallutati Põhjasõjas Rootsilt oktoobriks 1710. aastal Vene tsaaririigi vägede poolt (24. juunil 1710 Viiburi, 15. juulil Riia, 23. augustil Pärnu, seejärel Paide ja Haapsalu, 26. septembril Kuressaare ja 10. oktoobril Tallinna).

Põhjasõja käigus vallutati vene vägede poolt juba varem 1708. aastal Virumaa, mis nimetati Narva provintsiks ja Tartumaa, mis nimetati Tartu provintsiks (Дерптский уезд), ning mis kuulusid Peterburi kubermangu koosseisu.

Rootsi loovutas 1710. aastal sõja käigus vallutatud Eestimaa alad ametlikult Uusikaupunki rahuga 1721. aastal. Peale Põhjasõda jäi Eestimaal kehtima Rootsi haldussüsteem ja riigikorraldus. Selle tagasid ka Eestimaa linnade kapitulatsiooniaktid, millega kapituleerusid, Eestimaa rüütelkond ja Tallinna linn Vene vägedele Põhjasõjas. 

Aastatel 1713–1722 kuulus Tartu provints Tallinna (Reveli) kubermangu, 1722. aastal liideti Tartu maakond uuesti Riia kubermanguga.

1727. aastal eraldati Narva maakond Peterburi kubermangust, kuid Narva linn Jaanilinnaga jäi Peterburi kubermangu, kus oli aastatel 1775–1802 Jamburgi maakonna maakonnalinnaks. Reveli kubermangu (Narva maakonna) idapiir algas Joala mõisast ja läks kuni Narva jõe suudmeni, kuid edasised piiri määratlemistööd peatusid 1784. aastal.

1783. aastal moodustati Tallinna kubermangust Tallinna asehaldurkond ja 1796. aastal koos Peterburi kubermangu koosseisust eraldatud Narva maakonnast Eestimaa kubermang.

Tallinna kubermangu territoorium
1719. aastal viidi Venemaa keisririigis läbi territooriumite haldusjaotuse reform, mille käigus jagati kubermangud provintsideks ja provintsid distriktideks. Tallinna kubermangu haldusjaotus, seoses tema väikese territooriumiga ei jagunenud provintsideks, vaid ainult distriktideks ja kujunes 1719. aastal järgmiselt:
Harju distrikt (vene Гарриенский дистрикт), milles Kuusalu, Jõelähtme, Harju-Jaani, Jüri, Juuru, Kose, Rapla, Hageri, Nissi, Keila, Madise ja Risti kihelkond
Virumaa distrikt (Вирляндский дистрикт), milles Jõhvi, Vaivara, Lüganuse, Viru-Nigula, Rakvere, Haljala, Kadrina, Jaagupi, Väike-Maarja ja Simuna kihelkond
Järva distrikt (Эрвенский дистрикт), milles Ambla, Jaani, Madise, Koeru, Peetri, Anna ja Türi kihelkond
Haapsalu distrikt (Викский дистрикт), milles Märjamaa, Vigala, Kullamaa, Martna, Kirbla, Lääne-Nigula, Ridala, Lihula, Karuse, Hanila, Mihkli, Haapsalu kihelkond ja saared.

Kubermangu valitsejad, kindralkubernerid
1710–1711, Tallinna kindralkuberner Rudolph Felix Bauer (1667–1717)
1711–1719, Tallinna kindralkuberner Aleksandr Menšikov (1673–1729)
1719–1728, Tallinna kindralkuberner Fjodor Apraksin (1661–1728)
1728–1736, Tallinna kindralkuberner parun Friedrich von Löwen (1654–1744)
1736–1736, Eestimaa kuberner/kindralkuberner krahv Platon Mussin-Puškin (1698–1742), tõeline riiginõunik (salanõunik)
1736–1738, Tallinna kindralkuberner kindralleitnant Sebastian Ernst von Manstein (surnud 1747) – asekuberner (Besehlshaber in Reval)
1738–1740, Tallinna kindralkuberner krahv Gustav Otto Douglas (1687–1771), kindralleitnant
1740–1743, Tallinna kindralkuberner krahv Woldemar von Löwendahl (1700–1755), kindral en chef
1743–1753, Tallinna kindralkuberner Holstein-Becki hertsog Peter August Friedrich (1698–1775), kindralporutšik
1753–1758, Tallinna kindralkuberner vürst Vladimir Dolgorukov (1696–1761), kindralmajor (kindralporutšik)
1758–1762, Tallinna kindralkuberner Holstein-Becki hertsog Peter August Friedrich, kindral en chef
1762–1775, Eestimaa kindralkuberner Peter August Friedrich von Holstein-Beck (1696–1775)
1775–1783, Eestimaa kindralkuberner George Browne (1698–1792)

Tallinna kubermangu likvideerimine
1783. aastal moodustati vastavalt Venemaa keisrinna Katariina II poolt 7. novembril 1775 vastu võetud "Kubermanguvalitsuste asutamise" ukaasi alusel Tallinna kubermangu asemel Tallinna asehaldurkond.

Vaata ka
Riia kubermang
Tallinna asehaldurkond
Eestimaa kubermang

Viited

Venemaa Keisririigi kubermangud
Eestimaa kubermang
Eesti ajaloolised haldusüksused
Eesti varauusaeg