E-post

E-post (inglise keeles e-mail) ehk elektronpost ehk elektrooniline post (kõnekeeles ka meil), on e-kirjade interneti teel edastamise ja vastuvõtmise süsteem. Kirjade saatmiseks kasutatakse SMTP-d ja vastuvõtmiseks POP3 ja IMAP-i.

Ajalugu

Eellugu 
Enne e-posti loomist saadeti sõnumeid kirjade ja telegrammidena, hiljem ka teleksite ja faksidena.

Algus
1960. aastate lõpus oli e-post üks esimesi ARPANet-i rakendusi. E-post ei olnud selles võrgus algselt ette nähtud, kuid hakkas levima kasutajate algatusel. See oli ARPANet-i rajajatele üllatuseks: veel 1967. aastal ütles Lawrence Roberts, et võrgu kasutajate vaheline sõnumite vahetamine ei ole teadusarvutite võrgu rajamisel tähtsaks motiiviks, kuid juba 1971. aastal ületas e-kirja-liikluse kogumaht Telneti ja failiedastusprotokolli (FTP) kaudu edastatud andmete mahu.

E-posti leiutaja on arvutitehnik Ray Tomlinson. Esimesed katsetused leidsid aset 1971. aastal ja 1971. aasta novembris või detsembris tulid kasutusele tema programmid (SNDMSG/READMAIL). Tomlinson, kes tegeles tollal erauurimisfirma BBN (Bolt, Beranek and Newman) juures Cambridge'is Massachusettsis ARPANet-i ülesehitamisega, ei mäleta enam täpselt, mis oli esimese sõnumi sisu, kuid tõenäoliselt oli see USA arvutiklaviatuuri rida "QWERTYUIOP".

Oluliseks teetähiseks e-posti ajaloos on 3. august 1984, kui tänase Karlsuhe tehnoloogiainstituudi professori Werner Zorni arvutisse jõudis e-kiri, kus CSNET-i töötaja Laura Breeden tervitas sakslaste liitumist CSNET-iga. See oli esimene USA-st Saksamaale saadetud e-kiri.

Paralleelsed süsteemid
Rööbiti internetiga tekkisid 1980. aastate alguses enamikus võrkudes süsteemid, mille abil sai sõnumeid edasi anda. Nendes seas olid teatetahvlisüsteemid (BBS), X.25, Novell ja BTX. 1990. aastate keskel tõrjus interneti levik nad kõrvale.  Aastast 1982 pärineb RFC 822, mis esimesena teenindas tekstiteadete formaati ARPANetis.

Vaata ka 
 E-kiri
 E-kaart
 FidoNet – üks BBS-e
 Post
 uucp

Viited

Välislingid
 Kui palju e-postiaadresse ühel ettevõttel vaja on ja kuidas neid hallata?, veebimajutus.ee, 21. detsember 2016

Internet