Aakre mõis

Aakre mõis oli rüütlimõis (vahepeal riigimõis) Rõngu kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisa keskus Tartu maakonnas Elva vallas Aakre külas. 

Mõisa peahoone, ait ja viinavabrik on kultuurimälestised.   

Aakre mõisa (Kawrimoise, hiljem Aicker või Ayakar) on kirjalikes allikates esmamainitud 1557. aastal.

Omanikud

Mõisa asutas tõenäoliselt 16. sajandi esimesel poolel Kawerite aadliperekond, kelle käes oli mõis ka enamiku Poola ajast (algul jesuiitide käes). 

Aastal 1627 annetas Gustav II Adolf Aakre mõisa koos Rõngu mõisaga admiral Clas Larsson Flemingile, nii et see läks Flemingite perekonna kätte. 17. sajandi mõisate reduktsiooni käigus Aakre mõis riigistati ning oli algul Rootsi, hiljem Vene riigimõis.

Aastal 1782 andis Venemaa keisrinna Katariina II mõisa Rehbinderite käsutusse ja aastal 1798 kinkis Venemaa keiser Paul I mõisa neile. 1802. aastal ostis salanõunik Arend Wilhelm von Rehbinderilt 115 000 rubla eest Aakre mõisa endine Viiburi kuberner, kindralleitnant Karl Johann von Günzel (1741–1816) ja tema abikaasa Catharina (1770–1844), kes oli krahv Jacob Johann von Sieversi tütar. Hiljem olid omanikuks veel ka Engelhardtid. 

Rohlandid omandasid mõisa 1853. aastal ning mõis kuulus nendele kuni 1919. aasta võõrandamiseni. Viimane omanik oli 1907. aastast õigusteaduste doktor professor Woldemar von Rohland. Juurdekuuluvad Undi ehk Karlsbergi mõis ja Purtsi mõis olid juba varem kanditaludena välja antud.

Mõisakompleks

Mõisa peahoone
Mõisa ühekorruseline pikk kivist peahoone ehitati 19. sajandil. Stiililt on peahoone lähedane klassitsismile. Algselt oli hoone krohvitud ja fassaadil asus puidust veranda. Fassaadi keskel oli lai ja lame ehisviil (kolmnurkfrontoon) tiheda raamijaotusega kaaraknaga (segmentkaarse aknaga).  

Aastal 1920 pärast Põhu koolimaja põlemist koliti Aakre mõisahoonesse kool. Aakre Algkool tegutses Aakre mõisas kuni 1973. aastani. Aastatel 1932–1934 ehitati mõisa peahoone Arnold Matteuse projekti järgi üsna põhjalikult koolimajaks ümber. Selleks sai vallavalitsus riiklikku odavaprotsendilist laenu tähtajaga 40 aastat. Seoses ümberehitusega kaotati fassaadi ehisviil, lisati hoonele mansardkorrus ja katus kujundati viilkatuseks. Ehitati ka uued korstnad. Loodepoolsele küljele ehitati juurde mõned aknad. Hoonel on kolmelööviline ja võlvitud kelder. Hoonel on kvaadernurgad.  

Kui algkool 1973. aastal suleti, tegutses samas mõnda aega Aakre Eriinternaatkool. Pärast 1988. aasta kapitaalremonti, mil hoone sai uued avatäited ja uue kivikatuse, tegutseb majas Aakre Lasteaed-Algkool. Kooli juures on park. 

Kõigi teostatud ümberehituste tõttu pole hoone siseruumides ajalooliselt väärtuslikest detailidest säilinud midagi muud kui mõni peegellagi ja keldri võlvlagi.

Keskkütte kasutamise tõttu on ahjud välja lõhutud. Korstnates pesitsevad hakid.

Ait-jääkelder

Peahoonest kirdes asuv maakivist jääkelder on ehitatud arvatavasti samuti 19. sajandil.

Hoone algne sissepääs paiknes loodepoolsel küljel, kuid 1988. aastal keldri sissepääs ehitati kagupoolsele küljele, kus keldriuste kohale moodustub rõdu. Keldri alumine korrus on pool-maapealne, ülemine korrus maapealne. Keldri siseruumides on võimla koos riietus- ja duširuumidega.

Ait
Mõisa aidahoone pärineb 18. sajandi lõpust. Sellel oli 5 kaaravaga kaaristu. Pärast tulekahju pole seda taastatud ning sellest on järel ainult müürid.

Laut
Laudal on vahvärkviil ristikujuliste õhutusavadega.

Viinavabrik

Säilinud on peahoonest mõnisada meetrit kagu pool asetsev viinavabrikuhoone.

Mõisapark
Mõisapargis on Teise maailmasõja vennashaud mälestussambaga.

Vaata ka 
Aakre Lasteaed-Algkool
Eesti mõisate loend

Vaated mõisale

Viited

Kirjandus
 lk. 101–102
Praust, Valdo. Tartumaa mõisad. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 76-7.
 lk.130–132
Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 412 .

Välislingid

 Aakre mõis kultuurimälestiste registris

Tartumaa mõisad
Elva vald
Rõngu kihelkond