Veetaimed

Veetaimed ehk hüdrofüüdid on taimed, mis on kohastunud eluks veekeskkonnas. Kuna elamine vees ja veepinnal vajab mitmeid spetsiifilisi kohastumusi, saavad paljud veetaimed kasvada ainult vees (veekeskkonnas) või alaliselt liigniiskes pinnases. 

Veetaimede seas on nii alamaid taimi (näiteks vetikad) kui ka kõrgemaid taimi.

Veetaimede hulgas on liike, mis levivad võõrliikidena. Mitmed neist paljunevad vegetatiivselt varretükikeste kaudu. Eestis on näiteks selline võõrliik kanada vesikatk.

Kui jõe vool on kiire, siis veetaimede juured hoiavad neid kinni.

Veetaimede kohastumusi 
Veetaimedel on rida iseloomulikke omadusi: 
õhuke või puuduv kutiikula;
õhulõhed on suurema osa ajast avatud, kuna vett on peaaegu alati küllaldaselt; see tähendab, et sulgrakud on valdavalt inaktiivsed;
õhulõhed võivad olla nii lehe üla- kui ka alaküljel;
taime varred on suhteliselt nõrgad, märkimisväärse tugikoeta;
taimedel võib esineda veepinnal ujulehti (näiteks kollasel vesikupul);
suhteliselt väikesed juured, kuna vesi difundeerub ka lehtede kaudu;
spetsiifilised juured hapniku hankimiseks;
heterofüllia – veesisesed lehed erinevad ehituse poolest ujulehtedest ja veest välja ulatuvatest lehtedest (näiteks harilikul vesitähel).

Veetaimede üldine jaotus 
Veetaimede klassifikatsioone on aja jooksul välja pakutud väga palju. 

Eesti oludes on üks kasutatavamaid Aime Mäemetsa (1985) loodud liigitus, kus ta on lähtunud taimede ökoloogiast ja kasvuvormist:
1. ujutaimed ehk lemniidid
2. veesisesed taimed (sünonüümid: submerssed taimed, sukeltaimed)
2A. põhjataimed
a) isoetiidid (tuttidena või madala vaibana veekogu põhjas juurdunult)
b) samblad
c) mändvetikad
2B. elodeiidid
2C. nõrgalt juurdunud ehk tseratofülliidid
3. ujulehtedega (ujulehised) taimed ehk nümfeiidid
4. kaldaveetaimed ehk helofüüdid

Lisaks eelmainituile on ka amfiibseid taimi (nt ristlemmel (Lemna trisulca), kes võivad sõltuvalt tingimustest kasvuvormi muuta.

Kõrgemate taimede jaotus lehtede asendi ja kinnitustüübi järgi 
Nümfeiidid, neid nimetatakse ka veetaimedeks sensu stricto (näiteks kollane vesikupp)
Isoetiidid (näiteks vesilobeelia)
Elodeiidid (näiteks harilik vesihernes)
Lemniidid (näiteks väike lemmel)

Vaata ka 
helofüüdid
hügrofüüdid
kserofüüdid 
makrofüüdid
mesofüüdid
mikrofüüdid
oksülofüüdid

Viited

Välislingid 

Taimed
Hüdrobioloogia
Ökoloogia