BLRT Grupp

BLRT Grupp on Eesti laevatehaste ja metallitööstuskontsern, suuremaid Eesti kapitaliga tööstusettevõtteid.

BLRT Gruppi kuulub 54 tütarettevõtet Eestis, Lätis, Leedus, Ukrainas, Venemaal, Poolas, Soomes ja Norras, sealhulgas mitu laevatehast. Eestis kuulub kontserni Tallinna Laevatehas, Leedus kaks tehast Klaipedas – Vakaru Laivu Gamykla (Western Shipyard) ja Baltija (endine Baltija Shipbuilding Yard, praegu Western Baltija Shipyard) ning Soomes Turku Repair Yard. BLRT Grupil on ka metallitöötlustehased Vilniuses.

Kontserni käive 2006. aastal oli ligi 3,5 miljardit krooni (223,7 miljonit eurot), 2014. aastal 411 miljonit eurot, 2017. aastal 399,9 mln eurot, 2018. aastal 425,8 mln eurot.

Kogukasum oli 2017. aastal 283,9 mln eurot, 2018. aastal 302,2 mln eurot. Puhaskasum oli 2017. aastal 18,5 mln eurot, 2018. aastal 15,1 mln eurot.

BLRT Grupil on kokku ligi 4000 töötajat, neist umbes 1600 Eestis.

40,11% kuulub BLT Holding OÜ-le, mille omanikud on Valeri Kovalenko (40%), Mihhail Gnidin (40%) ja Vladimir Toropov (20%). 45,11% kuulub Erriol OÜ-le, mlle omanik on Solv International LTD.

Juhatuse esimees on Veronika Ivanovskaja, liikmed Anatoli Onolov ja Algerd Andruškevitšus.

Kontserni põhilised tegevusalad
 Laevaehitus
 Laevaremont ja laevade ümberehitus
 Metalltarindite valmistamine
 Masinaehitus
 Vanametalli kogumine ja töötlemine
 Sadama- ja stividoriteenused
 Tööstus- ja meditsiiniliste gaaside tootmine ja müük
 Metallide töötlemine ja müük
 Autotransporditeenused

Ajalugu
Vene-Balti laevaehitustehas asutati 1912. aastal Venemaa mereväele laevade ehitamiseks Kopli poolsaare tipus. Sama aasta lõpus esitas Venemaa Mereministeerium tehasele esimese tellimuse kuue miiniristleja ehitamiseks. Esimesele laevale, eskaadri miiniristlejale Gavriil pandi kiil 18. novembril 1913. Esimese maailmasõja aegsete varustusraskuste tõttu läks see laev merele alles 22. septembril 1916 ja ka järgmiste laevade ehitusel oli viivitusi.

Pärast esimest maailmasõda jäi ettevõte virelema, kuni likvideeriti Riigikogu otsusega ja osa tehase territooriumist hakkasid kasutama muud ettevõtted.

Balti Laevaremonditehas 
Aastail 1947–1951 töötas sel territooriumil NSV Liidu Laevaehituse Tööstuse Ministeeriumi laevaremonditehas, mis kandis nime Tehas nr. 890 ning oli spetsialiseerunud sõjalaevade remondile. Laevaremonditehase taastamisel tegutses NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi ja NSV Liidu Sõja- ja Mereväe Ettevõtete Ehitusministeeriumile allunud sõjaväeehitusettevõte Baltvojenmorstroi. Taastamise käigus avati esimesena 0. aprillil 1948 mehaanika-montaažitsehh ja 1948. aasta lõpul hakati remontima sõjalaevu. 1949. aasta  oktoobris toodi tehasesse reparatsioonitasudeks Gdynia sadamast rekvireeritud,  tollal üks maailma suuremaid 60 000-tonnise tõstejõuga ujuvdokk. Alates 1. veebruarist 1951. aastast sai tehase nimeks Postkast 1083 (vene k. п/я 1083), 1957. aastast allutati Laevaremonditehas (Таллинский СРЗ Совнархоза ЭССР) Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogule ja pärast vabariiklikusse alluvusse minekut hakkas remondis olevate NSV Liidu Kaitseministeeriumi sõjalaevade osakaal järk-järgult vähenema ning see hakkas põhitoodangu kõrval valmistama ka tarbekaupu. Aastast 1967 sai tehas uue nime – Balti Laevaremonditehas (vene keeles Балтийский Судоремонтный Завод) ning see hakkas remontima ka NSV Liidu Kalamajanduse Ministeeriumi kalatraalereid.

Perestroika ajal olid tehase töötajad detsembris 1989 asutanud rendiettevõtte, mis hakkas remontima ka kauba- ja reisilaevu. 1989. aastal remonditi tehases esimene välismaa reederi laev – Soome kuivlastilaev Trаde Wind. 1995. aastal loodi AS Balti Laevaremonditehas.

2001. aastal omandas BLRT Grupp nii Tallinna Meretehase kui ka Klaipeda laevaremonditehase Vakaru Laivu Remontas (Western Shiprepair Yard). Samal aastal nimetati Balti Laevaremonditehas ümber kontserniks BLRT Grupp. Kontsern ostis 2007. aastal Soome laevaremonditehase Turku Repair Yard ning 2010. aastal teisegi Klaipeda laevatehase Baltija Shipbuilding Yard ja selle tehase inseneribüroo Baltic Engineering Centre. Need olid kümmekond aastat kuulunud Taani firmale Odense Steel Shipyard.

Nii ettevõtte peakontor kui ka hulk Tallinnas asuvaid tütarettevõtteid tegutsevad Tallinnas Kopli poolsaare lõpus ja Vene-Balti sadamas. BLRT Grupile kuulub ka endise Tallinna Meretehase territoorium, kus on alanud Noblessneri kvartali elamuehitus, ja Peetri sadam, mis nimetati 2013. aastal ümber Noblessneri sadamaks. BLRT Grupi juhatuse esimees on Fjodor Berman, nõukogu esimees Mark Berman.

Viited

Välislingid
 BLRT Grupi koduleht
 Western Shipyard Klaipedas
 Baltija Shipbuilding Yard Klaipedas
 Fiskerstrand Verft AS Ålesundis
 Toivo Tänavsuu: Berman ostis Soomes laevatehase, Eesti Ekspress, 7. juuni 2007
 BLRT Grupi käive oli eelmisel aastal rekordiline, Postimees, 13. veebruar 2008
 Mart Niineste: Valgekrae tehast ei talu, Eesti Päevaleht, 29. märts 2008
 Sirje Niitra. Eesti firma aitab ehitada Stockholmi metrootunnelit Postimees, 23. jaanuar 2009
 Sirje Niitra. Fjodor Berman: surutises jäävad ellu kohanemisvõimelisemad Postimees, 16. veebruar 2009
 Sirje Niitra. BLRT Grupp avas Vilniuses uue tehase Postimees.ee, 28. märts 2009
 BLRT ostab Leedus Baltija laevatehase, E24.ee, 9. juuni 2010
 Kolm BLRT väikeaktsionäri lõid ühise firma BLRTHolding, Delfi, 18. juuli 2012
 Kolm BLRT väikeaktsionäri lõid ühisfirma BLRTHolding, e24 (Postimees), 19. juuli 2012
 BLRT: vaidlustame ärinime BLRTHolding registreerimise, Äripäev, 19. juuli 2012
 BLRT nõuab väikeaktsionäride loodud firma nime muutmist, e24 (Postimees), 19. juuli 2012
 10.12.2020, BLRT Grupp ehitas maailma esimese iseliikuva jäämurdevööri
 BLRT Grupp handed over the world's first self-propelled icebreaker bow to the Finnish Transport Infrastructure Agency 

Eesti laevatehased
Eesti metallitööstus