Üliõpilaskorporatsioon

Üliõpilaskorporatsioon (lühemalt: korporatsioon, mille lühend: korp!) on enamasti vaid üliõpilastest koosnev organisatsioon. 

Korporatsiooni liige on korporant.

Üliõpilaskorporatsioonidel on kindel sisekord ja sümboolika (nt värvid). 

Eesti praegused üliõpilaskorporatsioonid jätkavad baltisaksa korporatsioonide traditsiooni, mis sarnaneb suuresti Saksa ajalooliste üliõpilasorganisatsioonide süsteemiga, kuid erineb USA ning ka Skandinaavia ja Soome omast. Näiteks on Eesti üliõpilaskorporatsioonid ühesoolised (mees- või naiskorporatsioonid).

Ajaloolised üliõpilasseltsid võivad korporatsioonidega suuresti sarnaneda, kuid on korporatsioonidest üldiselt mõnevõrra vabama korraga. Nii on mitmed üliõpilasseltsid segaseltsid, mis võtavad liikmeks nii mehi kui ka naisi. Traditsiooniliselt lähtuvad üliõpilaskorporatsioonid oma tegevuses kommaanist – lisaks kirjutatud kodukorrale ka kirjalikult fikseerimata tavadest, mis muutuvad aeglaselt. Eesti korporatsioonides kasutatakse tänini ulatuslikult baltisaksa korporatsioonidelt päritud ja mugandatud kombestikku ning saksa-ladina-prantsuse segaterminoloogiat.

Korporatsioonid Eestis 19. sajandil 

19. sajandil moodustati Tartu ülikoolis tegutsenud korporatsioonid peamiselt regionaalsel või rahvuslikul alusel (nt Curonia, Estonia ja Livonia). Suurem osa neist olid saksakeelsed ja koosnesid eelkõige baltisakslastest, kuid oma korporatsioonide loomiseks said loa ka näiteks venelased ja juudid. Samuti moodustati mõni korporatsioon üliõpilaste eriala põhjal. Teiste seas asutati Eestis Poola vanim üliõpilaskorporatsioon Konwent Polonia, mis sündis 1828. aastal Tartus.

Tolleaegsete üliõpilaskorporatsioonide katusorganisatsioon ja ametlik üliõpilasesindus ülikooli juures oli korporatsioonide eestseisuste esinduskogu Chargiertenconvent. Korporatsioonidesse mittekuuluvatel, nn metsikutel üliõpilastel eraldi esindusorganit polnud. Chargiertenconvent suunas üliõpilaste elu mitmel viisil, muuhulgas jõustades 1832. aastast kehtivat salajast kombestikku (üldkommaani) ning korraldades buršikohtu tegevust. 

Kui 20. sajandi alguses loodi esimesed eesti üliõpilaskorporatsioonid, keeldus Chargiertenconvent neid tunnustamast. Seetõttu lõid eesti organisatsioonid omaenese katusorganisatsiooni Eesti Korporatsioonide Liidu, mis tegutseb tänapäevani. Ehkki tal pole sama laiaulatuslikke esindusvolitusi, toimib ta korporatsioonide tegevust kooskõlastades siiski Chargiertenconventi mantlipärijana.

Eesti Vabariigi loomise järel tegutsema jäänud baltisaksa korporatsioonid lõpetasid tegevuse Eestis 1939. aastal seoses baltisakslaste ümberasumisega Saksamaale (Umsiedlung).

Eesti rahvuslikud üliõpilaskorporatsioonid 

Vanim eesti üliõpilaskorporatsioon on Vironia, mis registreeriti 1900. aastal Riias. Katse luua 1882. aastal samanimelist eesti üliõpilaskorporatsiooni ei pälvinud heakskiitu Tsaari-Venemaa riigivõimult, mistõttu organisatsioon registreeriti üliõpilasseltsina Eesti Üliõpilaste Seltsi nime all. 1888. aastal kordasid EÜS-i liikmed katset Fraternitas Viliensise nime all, kuid tsensor keelas selle, kahtlustades üliõpilaskorporatsioone poliitilises tegevuses. 1904. aastal kordasid EÜS-i liikmed katset nime Aestia all, kuid seda ei kinnitatud 1905. aasta revolutsiooni tõttu.

Vanim Eestis loodud eesti üliõpilaste korporatsioon on 1907. aastal EÜS-ist lahkunud liikmete asutatud Fraternitas Estica.

Eesti vanima korporatsiooni nimele pretendeerib ka Arminia Dorpatensis, kuid seda pole Eesti Korporatsioonide Liit tunnustanud, tuues põhjenduseks, et Arminia tegevuses Eestis on olnud pikaajaline katkestus, samuti oli varasem Arminia Dorpatensis saksakeelne.

Algselt olid Eestis üksnes meeskorporatsioonid, naiskorporatsioonide asutamine sai võimalikuks alles pärast Eesti iseseisvumist 1918. aastal.

Mitu eesti üliõpilaskorporatsiooni osalesid Vabadussõjas in corpore (täies koosseisus), näiteks Sakala ja Vironia.

Nõukogude võim keelustas 1940. aastal kõigi korporatsioonide tegevuse. Paljud neist jätkasid tegevust eksiilis, Eestis taastati suurem osa korporatsioone 1980. aastate lõpus ja 1990. aastate alguses.

Eestis tegutsevad üliõpilaskorporatsioonid

Naiskorporatsioonid 
 Filiae Patriae 
 Indla 
 Lembela 
 Amicitia 
 Sororitas Estoniae

Meeskorporatsioonid 

 Vironia 
 Fraternitas Estica
 Sakala
 Ugala 
 Rotalia 
 Fraternitas Liviensis 
 Leola 
 Revelia 
 Tehnola 
 Fraternitas Tartuensis
 Arminia Dorpatensis

Eesti alal tegutsenud üliõpilaskorporatsioonid

Naiskorporatsioonid 
 Syringa

Meeskorporatsioonid  
 Aestia
 Ave
 Baltica
 Baltonia
 Curonia
 Estonia
 Fraternitas Dorpatensis zu München
 Fraternitas Rigensis
 Fraternitas Viliensis
 Kungla
 Lechicja
 Livonia
 Neobaltia

Teisi Eestis tegutsenud korporatsioone

 Boeteia
 Fraternitas Aeterna
 Fraternitas Ruthenia
 Fraternitas Slavia

Vaata ka
Landsmannschaft

Viited

Välislingid

Toomas Hiio Korporatsioon hoiab härrasmehelikke suhteid Eesti Päevaleht,1. november 1995

Üliõpilasorganisatsioonid