Norra Kommunistlik Partei

Norra Kommunistlik Partei (Norges Kommunistiske Parti, NKP) on Norra vasakpoolne partei, millel puudub esindatus parlamendis. Partei asutati 1923. aastal pärast Norra Tööpartei lagunemist. Teise maailmasõja perioodil, Saksa okupatsiooni ajal oli parteil oluline roll vastupanuliikumises. Partei oli populaarne ka sõja järel, menu hakkas vähenema pärast külma sõja algust. NKP ei poolda Norra liitumist Euroopa Liidu ja teiste rahvusvaheliste ühendustega.

Ajalugu

Asutamine
Norra Tööpartei (DNA), mida juhtis Martin Tranmæl, ühines oma asutamisel Kommunistliku Internatsionaaliga, kuid ei soovinud end siduda bolševikkude partei liiniga. Tranmæl oli vastu, et internatsionaal sekkuks tööpartei tegevusse ja 1923. aasta kongressil otsustas DNA internatsionaalist lahkuda. Samal kongressil, 4. novembril 1923 otsustati luua Norra Kommunistlik Partei. Uue partei asutajate hulgas olid peamiselt DNA noorteorganisatsiooni liikmed, keda juhtisid Peter Furubotn, Eugene Olsen ja Arvid G. Hansen. 

Partei esimeheks valiti Sverre Sjøstad, aseesimeheks Halvard Olsen ja peasekretäriks Furubotn. 5. novembril ilmus partei esimene ajaleht Norges Kommunistblad. Ajalehe toimetaja oli Olav Scheflo.

13 Norra Tööparteisse kuulunud Stortingi liiget ning suur osa ametiühingu tegelasi ühinesid NKPga..

Tegevus teise maailmasõja ajal ja pärast sõda 
Augustis 1940 oli NKP esimene Norra erakond, mille Saksa okupatsioonivõimud keelasid. Partei tegutses põranda all ja oli aktiivne partisaniliikumises. 

Pärast sõda oli NKP väga populaarne, kuna toetas sõja võitnud Nõukogude Liitu, mis oli sakslastelt vabastanud Norra põhjaosas asuva Finnmargi.

Pärast sõda moodustasid nad valitsuse ja partei liige Kirsten Hansteen oli esimene naissoost minister Norras. Hakati trükkima NKP ajalehte Friheten umbes 100 000-eksemplarises tiraažis. Peeti ka läbirääkimisi uuesti Tööparteiga ühinemiseks. 

1945. aastal sai NKP parlamendivalimistel 176 535 häält (11,89%) ja üksteist kohta Stortingis. 1946 valiti partei peasekretäriks Furubotn.

Tänapäev 
Pärast NSV Liidu perestroika algust revideeris NKP nagu ka teised Euroopa kommunistlikud parteid oma programmi ja distantseerus NSV Liidu poliitikast, keskendudes pehmemale kommunismile.  

NKP sai 2003. aasta kohalikel valimistel kolm kohta: kaks Åsnesis ja ühe Vadsø volikogus. Åsnes asuv partei osakond on tugevaim, kuid seoses eriarvamustega religioonist ja Stalinist lahkus 2004. aastal osa selle liikmeskonnast. Viimased asutasid koos teiste vasakpoolsetega uue partei Radikale Sosialister (Radikaalsed Sotsialistid). Norra 2005. aasta parlamendivalimistel sai NKP 1070 häält (0,04%). 2007. aastal ei leidnud nad piisavalt kandidaate Vadsø piirkonnas ja seetõttu pole neil parlamentaarset esindatust.

Parteijuhid 
 Sverre Støstad 1923–1925
 Peder Furubotn 1925–1930
 Henry Wilhelm Kristiansen 1931–1934
 Adam Egede-Nissen 1934–1946
 Emil Løvlien 1946–1965
 Reidar T. Larsen 1965–1975 
 Martin Gunnar Knutsen 1975–1982
 Hans I. Kleven 1982–1987
 Kåre André Nilsen 1987–1991
 Ingve Iversen 1991–1992
 Terje Krogh, Per Lothar Lindtner ja Kjell Underlid 1992–1998
 Per Lothar Lindtner ja Kjell Underlid 1998–2000
 Per Lothar Lindtner 2000–2001
 Zafer Gözet 2001–2010
 Svend Haakon Jacobsen 2010–2013
 Jørgen Hovde 2013–2014
 Runa Evensen 2014–

Viited

Välislingid 
 Norges Kommunistiske Parti

Kommunistlik
Kommunistlikud parteid