Eesti sõjaväe ja Sõjaministeeriumi organisatsioon (1939)

Eesti sõjaväe ja Sõjaministeeriumi organisatsioon Teise maailmasõja alguses, 1. septembril 1939. aastal. 

Eesti riigikaitse ülesehituse aluseks oli 1938. aasta "Riigikaitse rahuaegse korralduse seadus", mille § 5 kohaselt olid Eesti riigi relvastatud jõududeks:
sõjavägi;
Sõjaministeeriumi üksused ja asutised, mis allusid Sõjaministrile;
piirivalve, mis allus Siseministrile;
kaitseliit ― riigi sisemise ja välise julgeoleku kaitse alal.

Riigikaitse rahuaegse korralduse seaduse §6 kohaselt moodustasid sõjaväe:
sõjaväe keskasutised: Sõjavägede Staap ja väeliikide inspektuurid;
maa-, mere- ja õhuväe väekoondised;
sõjavägede õppeasutised.

Sõjaväe asutuste ja väeosade organisatsioon
Riigikaitse kõrgem juht, Vabariigi President Konstantin Päts
Vabariigi Presidendi vanem käsundusohvitser kolonel Herbert Grabbi
Riigikaitse Nõukogu, Vabariigi Presidendi, kui riigikaitse kõrgeima juhi juures asuv nõuandev organ 
Sõjavägede Ülemjuhataja kindral Johan Laidoner

Sõjaministeeriumi üksused ja asutised
Sõjavägede Nõukogu
Sõjaminister kindralleitnant Paul Lill, alates 12. oktoobrist 1939 kindralleitnant Nikolai Reek
Sõjaministri abi kindralmajor Tõnis Rotberg
Sõjaministri abi (alates 12. oktoobrist 1939) August Traksmaa
Sõjavägede Varustusvalitsus: ülem kolonel  Johannes Martins
Sõjavägede Tervishoiuvalitsus: ülem kindralmajor Martin Jervan
Sõjaväe Kõrgem Kohus: esimees kindralmajor Nikolai Helk
Sõjaväe Prokuratuur: sõjaprokurör kolonel Gustav Knorring

Sõjavägede Staap
Sõjavägede Staap: ülem kindralleitnant Nikolai Reek, alates 12. oktoobrist 1939 kolonel Aleksander Jaakson
Väeliikide inspektuurid:
Jalaväe Inspektuur: kolonel Johannes Siir
Suurtükiväe Inspektuur: kindralmajor Hugo Kauler
Inseneriväe Inspektuur: kindralmajor Voldemar Rieberg, alates 8. novembrist 1939 kolonel Artur Normak
Ratsaväe Inspektuur: kolonel Eduard Ahman
Sõjaväe esindajad välisriikides
Saksamaal ja Ungaris: kolonel Ludvig Jakobsen
Nõukogude Liidus: kolonelleitnant Arnold Sinka
Poolas ja Rumeenias: kolonelleitnant Rein Tomback
Lätis: kolonelleitnant Kurt Mollin
Leedus: kapten Feliks Breede
Prantsusmaal ja Belgias: kolonelleitnant Johannes Soodla, seejärel kolonel Henn-Ants Kurg
Soomes: major Aksel Kristian

Väekoondised

1. Diviis
1. Diviisi ülem (Rakveres): ülem kindralmajor Aleksander Pulk, alates 8. novembrist 1939 kolonel Paul Triik
Viru-Järva Sõjaväeringkond: ülem kolonel Verner Trossi, alates 28. novembrist 1939 kolonel Friedrich-Karl Pinka
2. Suurtükiväegrupp: ülem kolonelleitnant Valter Martma
5. Üksik Jalaväepataljon: ülem kolonelleitnant Ralf Teiman
Soomusrongirügement (Tapal): ülem kolonel Voldemar Koch
Narva Sõjaväeringkond: ülem kolonel Artur Saueselg
1. Jalaväerügement: ülem kolonel Viktor Koern
1. Suurtükiväegrupp: ülem kolonelleitnant Rudolf Krupp
4. Üksik Jalaväepataljon: ülem kolonelleitnant August Tomander

2. Diviis
2. Diviisi ülem (Tartus): ülem kindralmajor Jaan Kruus
Tartu Sõjaväeringkond: ülem kolonel Georg Leets
3. Suurtükiväegrupp: ülem kolonelleitnant Karl Arengu
4. Suurtükiväegrupp: ülem kolonelleitnant Johannes Tamm
Ratsarügement: ülem kolonel Jaan Kurvits
2. Üksik Jalaväepataljon: ülem kolonel Vilhelm Kohal
Kuperjanovi Partisanide Pataljon: ülem kolonel Eduard Liibus
Valga Sõjaväeringkond: ülem kolonel Jakob Vende
3. Üksik Jalaväepataljon: ülem kolonelleitnant Aleksander Häelme
Võru-Petseri Sõjaväeringkond: ülem kolonel Paul Triik
7. Jalaväerügement: ülem kolonel Oskar Pajusoo
8. Üksik Jalaväepataljon: ülem kolonelleitnant Jüri Kõrge

3. Diviis
3. Diviisi ülem (Tallinnas): ülem kindralmajor Herbert Brede
Harju Sõjaväeringkond: ülem kolonel Jaan Junkur
Vahipataljon: ülem kolonelleitnant Juhan Tuuling
10. Üksik Jalaväepataljon: ülem kolonelleitnant Jaan Lepp
Kalevi Üksik Jalaväepataljon: ülem kolonelleitnant Osvald Mullas
Auto-tankirügement: ülem kolonel Johannes Remmel
Pärnu-Viljandi Sõjaväeringkond (Viljandis): ülem kolonel Emil Kursk
Sakala Partisanide Pataljon: ülem kolonelleitnant Aleksander Ratas
5. Suurtükiväegrupp: ülem kolonelleitnant Artur Tenno
6. Üksik Jalaväepataljon (Pärnus): ülem kolonelleitnant August Kivi
9. Üksik Jalaväepataljon: ülem kolonel Ants Lõhmus
Lääne-Saare Sõjaväeringkond: ülem kolonel Friedrich-Karl Pinka
Scouts Üksik Jalaväepataljon: ülem kolonelleitnant Johannes Lippus

Merejõud
Merejõudude juhataja (Tallinnas): mereväekapten Valev Mere
Merejõudude staabiülem: mereväekapten Rudolf Linnuste
Merejõudude baas: kaptenleitnant Friedrich Strobel
Sõjasadam: kaptenmajor Mihkel Kõvamees
Läänemere laevastiku divisjon: kaptenleitnant Joosep Pruun
allveelaev Lembit: kaptenmajor Ferdinand Schmiedehelm
allveelaev Kalev: kaptenmajor Alfred Pontak
torpeedopaat Sulev: kaptenmajor Hermann Liikane
miiniveeskja Suurop: kaptenmajor Juhan Jansen
miiniveeskja Ristna: kaptenmajor Gustav Sääsk
vahilaev Kompass: kaptenmajor Arvo Taru
vahilaev Mardus: vanemleitnant Johannes Ivalo
vahilaev Laine: kaptenmajor Kurt Prees
Peipsi laevastiku divisjoni ülem (Tartus): kaptenleitnant Jaan Usin
suurtükilaev Ahti: vanemleitnant Koit Rink
suurtükilaev Tartu: kaptenleitnant Jaan Usin, ühtlasi divisjoni ülem
Merekindluste ülem mereväekapten Karl Freimann
Aegna Komandantuur: kaptenleitnant Otto Kivima
Naissaare Komandantuur: kaptenmajor Elmar Urm
Suuropi Komandantuur: kaptenmajor Jaan Põder

Õhukaitse
Õhukaitse ülem (Tallinnas): kolonel Richard Tomberg
Õhukaitse staabiülem kolonelleitnant Valfried Gutmann
Lennubaas: ülem kolonelleitnant Karl Haas
Lennukool: ülem major Hans Kitvel
1. Lennuväedivisjon: ülem kolonelleitnant Hugo Jaanson
2. Lennuväedivisjon: ülem major Evald Döring
3. Lennuväedivisjon: ülem major Eduard Reissaar
Õhukaitse suurtükiväegrupp: ülem major Harald Lokk

Sõjavägede õppeasutised
Sõjavägede Ühendatud Õppeasutused: ülem kolonel August Kasekamp, alates 8. novembrist 1939 kolonel Karl Laurits

Viited

Eesti sõjanduse ajalugu
Eesti Teises maailmasõjas