Põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

Suusatamise maailmameistrivõistlused on põhja suusaalade maailmameistrivõistlused, kus võisteldakse murdmaasuusatamises, suusahüpetes ja suusakahevõistluses (suusahüpped ja murdmaasuusatamine).

Suusatamise maailmameistrivõistlusi korraldab Rahvusvaheline Suusaföderatsioon (FIS).

Ajalugu 
Aastal 1925 tehti algust niinimetatud FIS-i meistrivõistlustega meestele, mis 1937. aastast hakkasid kandma ametlikult maailmameistrivõistluste nimetust. Ka varem peetud samalaadsed võistlused tunnistati tagantjärele maailmameistrivõistlusteks. 

Kuni 1939. aastani peeti murdmaasuusatamise maailmameistrivõistlusi igal aastal. Taliolümpiamängude aastail maailmameistrivõistlusi eraldi ei korraldatud, 1956. aastal võeti vastu otsus arvestada olümpiamängude võistlusi suusatamises ühtlasi maailmameistrivõistlustena.

Pärast Teist maailmasõda peeti maailmameistrivõistlused 1950. aastal Lake Placidis (USA). Seal otsustati ka, et edaspidi korraldatakse maailmameistrivõistlusi kord nelja aasta tagant.

Naissuusatajate esmakordne etteaste maailmameistrivõistlustel toimus 1954. aastal Falunis, kus neile oli kavas 10 km murdmaasuusatamine ja 3x5 km teatesuusatamine. Samas toimus ka NSV Liidu suusatajate esmakordne osavõtt niisuguse kaaluga võistlustest. Naistest tuli kahekordseks maailmameistriks Ljubov Kozõreva, kes võitis 10 km distantsi ja kuulus 3x5 km teatesuusatamises võitjaks tulnud NSV Liidu koondisse. Meestest tuli sümboolseks suusakuningaks Vladimir Kuzin, kes võitis 30 ja 50 km distantsid.

Maailmameistrivõistlustel tegid ilma peaaegu samad nais- ja meessuusatajad, kes olid oma nimed jäädvustanud suusatamise ajalukku taliolümpiamängudel. Mõningase erandi moodustasid ehk venelane Alevtina Koltšina (7 kuldmedalit) ja norralane Gjermund Eggen (3 kuldmedalit 1966. aasta MM-ilt).

Kuni 1980. aasta taliolümpiamängudeni olümpial kavas olnud põhja suusaaladel oli ka maailmameistrivõistluste väärtus.

1982. aasta maailmameistrivõistlustel määrati kindlaks, et järgmised maailmameistrivõistlused toimuvad 1985. aastal ja sellest alates iga kahe aasta järel.

Maailmameistrivõistlused 

 1924 Chamonix, Prantsusmaa*
 1925 Johannisbad, Tšehhoslovakkia
 1926 Lahti, Soome
 1927 Cortina d'Ampezzo, Itaalia
 1928 Sankt Moritz, Šveits*
 1929 Zakopane, Poola
 1930 Oslo, Norra
 1931 Oberhof, Saksamaa
 1932 Lake Placid, USA*
1933 Innsbruck, Austria
 1934 Sollefteå, Rootsi
 1935 Vysoké Tatry, Tšehhoslovakkia
 1936 Garmisch-Partenkirchen, Saksamaa*
 1937 Chamonix, Prantsusmaa
 1938 Lahti, Soome
 1939 Zakopane, Poola
 1941 Cortina d'Ampezzo, Itaalia (MM-võistluste staatus hiljem tühistatud)
 1948 Sankt Moritz, Šveits*
 1950 Lake Placid, USA
 1952 Oslo, Norra*
 1954 Falun, Rootsi
 1956 Cortina d'Ampezzo, Itaalia*
 1958 Lahti, Soome
 1960 Squaw Valley, USA*
 1962 Zakopane, Poola
 1964 Innsbruck, Austria*
 1966 Oslo, Norra
 1968 Grenoble, Prantsusmaa*
 1970 Vysoké Tatry, Tšehhoslovakkia
 1972 Sapporo, Jaapan*
 1974 Falun, Rootsi
 1976 Innsbruck, Austria*
 1978 Lahti, Soome
 1980 Lake Placid, USA*
 1980 Falun, Rootsi (ainult naiste 20 km distants)
 1982 Holmenkollen, Norra
 1984 Engelberg ja Rovaniemi, Šveits ja Soome (ainult kahevõistlus ja suusahüpete meeskonnavõistlus)
 1985 Seefeld, Austria
 1987 Oberstdorf, Lääne-Saksamaa
 1989 Lahti, Soome
 1991 Val di Fiemme, Itaalia
 1993 Falun, Rootsi
 1995 Thunder Bay, Kanada
 1997 Trondheim, Norra
 1999 Ramsau, Austria
 2001 Lahti, Soome
 2003 Val di Fiemme, Itaalia
 2005 Oberstdorf, Saksamaa
 2007 Sapporo, Jaapan
 2009 Liberec, Tšehhi
 2011 Oslo, Norra
 2013 Val di Fiemme, Itaalia
 2015 Falun, Rootsi
 2017 Lahti, Soome
 2019 Seefeld, Austria
 2021 Oberstdorf, Saksamaa 
 2023 Planica, Sloveenia
 2025 Trondheim, Norra
 2027 Falun, Rootsi
* Arvestati ka maailmameistrivõistlustena.

Maailmameistrivõistlused