Sylvia Plath

Sylvia Plath (27. oktoober 1932 Boston – 11. veebruar 1963 London) oli ameerika luuletaja, proosakirjanik ja esseist.

Ta on tuntud eelkõige oma luuletuste ja hinnatud poolautobiograafilise romaani "Klaaskuppel" järgi. Plath kannatas kliinilise depressiooni all ning see kajastub ka tema loomingus. 1963. aastal võttis ta endalt elu. 

1981. aastal avaldatud "Kogutud luuletuste" eest pälvis ta postuumselt Pulitzeri preemia.

Elulugu
Sylvia Plath sündis 27. oktoobril 1932 haritlaste perekonnas USA Massachusettsi osariigis Bostonis. 
Tema ema oli austria päritolu kooliõpetaja Aurelia Schober Plath ning isa sakslasest entomoloog Otto Emile Plath, kes töötas Bostoni ülikoolis bioloogiaõppejõuna.

1950. aastal astus Plath Smithi kolledžisse, mille lõpetas 1955. aastal kiitusega. Ülikooli ajal tegi ta esimesed enesetapukatsed, mida ta käsitles hiljem ka romaanis "Klaaskuppel". Plath veetis pool aastat McLeani haiglas psühhoteraapias, kus kasutati äärmuslikke ravivõtteid, sh elektrišokiteraapiat.  

Ta jätkas õpinguid Inglismaal Cambridge'i ülikooli Newnhami kolledžis, kus avaldas oma luulet kooliajalehes Varsity. 1956. aastal tutvus Plath Cambridge'is noore luuletaja Ted Hughesiga, kellega ta abiellus 16. juunil 1956.

1957. aastal kolis noorpaar Ameerikasse ning Plath hakkas oma õpingute ülikoolis, Smithi kolledžis, luulekunsti õpetama. Õpetamise kõrvalt jäi tal aga vähe aega kirjutamiseks, mistõttu kolis ta juba 1958. aastal koos abikaasaga Bostonisse. Seal leidis ta töö Massachusettsi osariigis haigla psühhiaatriaosakonna valvelauas. 1959. aastal reisis noorpaar USA-s ja Kanadas ringi ning 1959. aasta lõpus kolisid nad tagasi Inglismaale. 

1960. aastal sündis neil tütar Frieda ja 1962. aastal poeg Nicholas. 1962. aastal läks paar lahku. Lapsed jäid ema hoole alla. 

Sylvia Plath suri gaasimürgistusse 1963. aasta 11. veebruari varahommikul kell pool viis, olles pea ahju pannud ja seejärel gaasi lahti keeranud. Vahetult enne seda oli Plath jätnud lauale kooki ja piima ning isoleerinud köögi lastetoast.

Looming

Luule 
1960 "The Colossus"
1965 "Ariel" 
1971 "Crossing the Water" 
1972 "Winter Trees"
1981 "Kogutud luuletused"

Proosa 
1963 "Klaaskuppel" (esmalt avaldatud pseudonüümi Victoria Lucas all)

Teosed eesti keeles

Raamatud 
 "Luulet" (rööptekst inglise keeles). Koostanud, eestindanud ja järelsõna kirjutanud Tiina Aug. Tallinn: Eesti Raamat, 1990, 135 lk; ISBN 5450018517
 "Klaaskuppel" (romaan). Tõlkinud ja saatesõna kirjutanud Inna Kustavus. Tallinn: Eesti Raamat, 1995, 176 lk; ISBN 5450024029

Üksikuid luuletusi 
 "Kosilane". Tõlkinud Märt Väljataga – Vikerkaar 1989, nr 6, lk 1–2.
 "Sündmus", "Isata pojale", "Piir". Tõlkinud Krista Mits. "Pretendent", "Väikene fuuga". Tõlkinud Hasso Krull – Vikerkaar 1991, nr 7, lk 2–6.
 "Öised tantsud", "Surm & co", "Ariel", "Isa", "Lambad udus". Tõlkinud Tiina Aug – "Ameerika luule antoloogia: Poe'st, Whitmanist ja Dickinsonist XX sajandi lõpuni", lk 451–458; elu- ja loomeloolisi andmeid autori kohta lk 523–524. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2008. ISBN 9789949118137

Kirjandus 
 Vaapo Vaher "Impulss ja tagamaad" (arvustus: N. Rubtsov, "Luulet"; W. B. Yeats, "Luulet"; S. Plath, "Luulet", Tallinn 1990) – Looming 1991, nr 4, lk 565–567.
 Kate Moses "Sylvia talv" (biograafiline romaan Sylvia Plathi elust). Tõlkinud Ene Mäe. Eesti Raamat, Tallinn 2006, 264 lk. ISBN 9985655370
 Berit Kaschan "Sylvia Plathi looming Eia Uusi esikromaani "Kuu külm kuma" mõjutajana = The influences of Sylvia Plath on Eia Uus' debut novel "The cold glow of the moon"" (II koht bakalaureusetööde kategoorias) – "Tallinna Ülikooli üliõpilaste 2008/2009. õppeaasta parimad teadustööd: artiklite kogumik", lk 71–75. Tallinn 2010. ISBN 9789949463114

Välislingid

Ameerika Ühendriikide kirjanikud
Sündinud 1932
Surnud 1963