Rõhk

Rõhk on füüsikaline suurus, mis väljendub pinnaühikule selle normaali sihis mõjuva jõuna. Kui jõud  mõjub ühtlaselt tasapinnale, siis võrdub rõhk mõjuva jõu ja pindala jagatisega:
 
kus 
 on rõhk, 
 on tasapinnaga risti mõjuv jõud,
 on pindala, millele jõud mõjub. 

Rõhu tähis p tuleneb ladina keele sõnast pressiō (rõhk). 
Rõhu mõõtühikühik SI-süsteemis on paskal (njuuton ruutmeetri kohta). Kasutusel on ka teisi rõhuühikuid, näiteks USAs jõunael ruuttolli kohta (pound-force per square inch, tähis psi); atmosfäärirõhku mõõdetakse  torrides või elavhõbedasamba millimeetrites (mm Hg).

Rõhu mõõteriistad on manomeeter, baromeeter ja vaakummeeter.

Rõhk eri keskkondades 
Kui välisjõud mõjub tahkele kehale, siis annab keha rõhu edasi mõjuva jõu suunas. Vedelikud ja gaasid annavad neile mõjuva rõhu edasi kõikides suundades ühesuguselt.

Vedeliku rõhk ühendatud anumates 

Kuna vedelikus on samal sügavusel rõhk ühesugune, siis paigaloleva ühtlase koostisega vedeliku vaba pind on suvalise kujuga ühendatud anumates samal kõrgusel.

Kui ühendatud anumatesse valada erineva tihedusega vedelikke, siis jääb rõhk samal sügavusel ikkagi ühesuguseks, kuid vedelikusammaste kõrgused on erinevad.

Vaata ka 
 Hüdrostaatiline rõhk
 Õhurõhk
 Vedelikusamba rõhk
 Helirõhk
 Millimeeter veesammast

Viited

Välislingid 
   Rõhk ja üleslükkejõud

Termodünaamika
Pideva keskkonna mehaanika