Christoph Haberland

Christoph Haberland (läti Kristofs Hāberlands; 1. jaanuar 1750 Riia – 7. märts 1803 Riia) oli baltisaksa päritolu arhitekt. 

Tema nimi seostub enamasti Lätis asuvate ehitistega, seda eriti Riia linna rajatud hoonetga. Samas on ta ka olulisel kohal Eesti 18. sajandi  kultuuriloos. Haberlandi peetakse üheks varaklassitsistliku suuna teerajajaks Baltimaades. Christoph Haberlandi hoonetes põimuvad harmooniliselt hilisbarokk ja klassitsism.

Haridustee ja mõjutajad 
Christoph Haberlandi isa ja ka ema poolne vanaisa olid müürseppmeistrid. Just vanaisa, kes oli ka Riia linna ehitusmeister aastatel 1734–1754, oli Christophi esimeseks ehitusalaseks õpetajaks. 1768. aastal sai Haberlandist liikme-kandidaat Riia müürseppade tsunftile. Christoph Haberland jätkas õppimist Berliinis ja Dresdenis. Aastatel 1789–1797 oli ta Riia linna ehitusmeister. Mõnede arvates õppis ta tuntud Friedrich August Krubsaciuse juures. Voldemar Vaga järgi esindab Christoph Haberland prantsuse-saksa vana-klassitsistlikku stiili. 

Arvatakse, et Haberland oli mõjutatud prantsuse  arhitekti Jean Francois de Neufforge töödest, kes enda töödes hindas kõrgelt antiigile omast lihtsust. Heinz Pirangi arvates on Haberlandi loomingule mõju avaldanud arhitektid Zacharias Longelune ja Jean de Bodt. Aastal 1789–1797 oli Haberland Riia linna peaarhitekt.

Christoph Haberlandi looming

Tööd Lätis 

Christoph Haberland rekonstrueeris aastatel 1778–1783 Riia toomkloostri ristikäigu idatiiva ning ehitas kapiitlisaali peale linnaraamatukogu, kus praegu tegutseb Riia Ajaloo- ja Meremuuseum.

Tema projekteeritud on Riias Ruthenbergi ja Cruse maja, lisaks hooned Cēsises, Liepājas ja Valmieras ning mitmed mõisad. 

Ka Haberlandi projekteeritud kirikud olid uudse vormiga – valdavalt võlvimata ning liigendamata ovaalse põhiplaaniga. 

Ta lõi Riias kohaliku linnapaleeliku elamutüübi, milles olid ühendatud varaklassitsistlik fassaad ja otstarbekas ruumiplaneering.

Katlakalna luterlik kirik 
Katlakalna luterikirik asub Riia lähistel. Kirik sai valmis aastaks 1794. Kirik meenutab panteoni ja on põhiplaanilt geomeetriline. Tegu on ümara põhiplaaniga kirikuga, mille portaalid on eenduvad ja kolmnurkfrontoonidega. Ühe eendi katusel asub ka kiriku kellatorn.

Aluksne luterlik kirik 
Teiseks silmapaistvaks tööks on Alūksnes asuv luterikirik (Aluliina kirik). Selle ehitus toimus aastatel 1781–1788. Kirik õnnistati sisse 23. veebruaril 1788. Kiriku torn on 55,5 meetrit kõrge ja selle otsas asub kuke kujuga tuulelipp. Kiriku tornis on üleval ka näitus Christoph Haberlandi projektide järgi valminud teistest kirikutest. Seda nii Lätis kui Eestis. Hoone on ehitatud maakividest ja selle tornis asub vaateplatvorm.

Püha Peetri kiriku marmorist kantsel 
Haberlandi jooniste järgi valmistati Itaalias ka Riia linna ühe tuntuima sümboli Püha Peetri kiriku marmorist kantsel, mis on tänaseks päevaks asendatud. Samuti taastati Haberlandi juhtimisel kiriku löövi keskosa puidust võlvitud laed.

Tööd Eestis

Valga Jaani kirk 
Valga Jaani kiriku ehitus sai alguse juba aastal 1787. aastal. Ehitustööd toimusid Christoph Haberland juhatusel. Ajaks mil ehitustööd olid juba kaks aastat kestnud ja kiriku torni osale oli juba jõutud katus peale panna, ilmnesid rahapuudus ja ehitus jäi umbes 25 aastaks seisma. Kirik õnnistati sisse alles 1816. aastal. Valga Jaani kirik on ainus Eestis asuv kirik, millel on ovaalne põhiplaan. Stiililiselt on tegu üleminekuperioodile vastava hoonega, milles on esindatud nii baroki kui ka varaklassitsismi elemente. Barokile omased elemendid on mansardkatus ja liigendamata saaliruum, mille kõrguseks oli 9 meetrit. Kirik mahutas 800 inimest.  Tegemist on ainsa hulknurkse põhiplaaniga kirikuga Eestis.

Valga linnakool 

Valga linnakooli ehk tänapäevase Valga Muusikakooli hoone projekti autoriks on samuti Christoph Haberland. Hoone ehitati samal kohal asunud puust koolimaja asemele 18. sajandi lõpus. Tegemist on kahekorruselise klassitsistliku kivist hoonega, mida katab valge krohv. Hoone esifassaadil on kolmnurfrontooniga risaliit ja peaukse ümber pilaster raamistus. Hoonet on ajajooksul mitmel korral ümber ehitatud.

Võru Katariina kirik 
Võrus asuv Katariina kirik on üleminekustiilis barokki sugemetega klassitsistlik ehitis, mille arhitektiks on Christoph Haberland. Hoone on valminud vahemikus 1788-1793. Tegemist on ühelöövilise kivikirikuga, mille peafassaadil on näha petiknišše ja liseenidega märgitud risaliite. Samuti on fassaadi keskmes kolmnurkfrontoon, toskaanapilastrid ja voluudid. Kirikutorn on neljatahuline, igal tahul asub segmentfrontoon ja kell. Tornil ja ustel on girlandi motiiv, mis on omane just Haberlandi sünnilinna- Riia arhitektuurile.

Haberlandile omistatud tööd

Valga katoliku kabel 

Kirikut ümbritsevasse ansamblisse kuulub ka kabelihoone, mis on omistatud Christoph Haberlandile. Hoone on valminud Jaani kirkuga samal perioodil ehk 1780. aastatel. Kabel on põhiplaanilt ruudukujuline, välisseina pikkusega 7,75 meetrit. Sarnaselt Jaani kirikule on ka kabel klassitsistlikus stiilis, valgeks krohvitud ja mansardkatusega. Esifassaadil on sisselõigetes kujutatud portaali mõlemal pool kahte poolsammast.

Uus tänav 9 
Pärnus Uus tänav 9 asuv maja on Haberlandile omisatatud vaid stiilipõhiselt. Hoonel on kõrge mansardkatus, sümmeetriline fassaad ja üldkuju on peaaegu kuubi kujuline. Uus tänav 9 hoone on valminud peale 1780. aastaid ja enne sajandi vahetust, seega sobiks see ajaliselt Haberlandi teiste töödega Valgas ja Võrus.

Pildid

Viited

Kirjandus
Ajalooline Valga. Valga Muuseum, 1999 

Liivimaa inimesed
Baltisaksa arhitektid
Riia Suurele kalmistule maetud
Sündinud 1750
Surnud 1803