Huumor

Huumor on vahend, mille eesmärk on esile kutsuda naermist ja pakkuda meelelahutust.

Huumor on satiirist, sarkasmist ja groteskist heatahtlikum.

Mõiste pärineb Vana-Kreekast, kus kasutati huumori-meditsiini, mis põhines arvamusel, et vedelik, mis hoiab kõiki kehavedelikke tasakaalus on "humor" (ladina keeles humor 'kehavedelik') ja see kontrollib inimese tervist ja emotsioone.

Inimeste reaktsioon huumorile sõltub erinevatest asjaoludest: vanusest, kultuuritaustast, olukorrast, ajast, haridusest jpm. Enamik inimesi on võimelised huumorile reageerima: nad naeravad või muigavad, kui tajuvad midagi naljakat. Huumori tajumise võimega inimeste kohta öeldakse, et neil on huumorimeel.

Huumor võib olla verbaalne, visuaalne või füüsiline. Ka näiteks muusika- või kunstiteos võivad olla humoorikad.

Huumoril on mitmeid erivorme ja väljundeid: 
 Sõnaline huumor: anekdoot, aforism, satiir, limerik, paroodia, naljand, humoresk
 Teater, kino, televisioon: komöödia, farss, situatsioonikoomika, varjatud kaamera, 
 Pildiline huumor: koomiks, karikatuur, šarž
 Huumori esitajad: kloun, koomik,  arlekiin, narr

Huumori komponendid:
 Reaalsuse matkimine või peegeldamine
 Üllatus/pettemanööver, vastuolu/paradoks, ambivalentsus

Huumori meetodid:
 farss ehk tegelikkuse naeruvääristamine
 tegelikkusele teise tausta andmine (inglise keeles reframing)
 hüperbool ehk millegi teadlik suurendamine või ületähtsustamine
 metafoor – asja või sõna tähenduse muutmine ja teisega asendamine või omavahel vahetamine.
 ajastamine

Kõige lihtsam viis inimesi naerma ajada on võtta mingi suvaline asi või isik ja liialdada selle tuntud asja kõige olulisemaid tunnuseid absurdi piirini.

Rowan Atkinson dokumentaalfilmis "Funny Business"  räägib, et objekt või isik võib muutuda naljakaks kolmel viisil:
 ta käitub ebatavaliselt
 ta asub ebatavalises kohas
 ta on vales suuruses

Viited

Välislingid

Rahvahuumori õppematerjalid koos sissejuhatusega huumori teooriasse

Meelelahutus