Idiofonid

Idiofonid (kr. idios 'oma' + phōnē 'heli' = 'iseheliseja') ehk korpuspillid on löökpillid, mille heli tekib kogu instrumendi võnkumisest.

Idiofonide liigitamine

Musical instruments, 1976
Igor Tõnurist, toetudes väljaandele "Musical Instruments" liigitab idiofonid kaheksasse, paljude alaliigitustega põhirühma:
1. Tampivad idiofonid (inglise stamping idiophones) – heli tekib
esemest, millega lüüakse vastu maad või mõnda teist kõva alust,
nt kepi või seest õõnsa helitoru (inglise k hollow tube, õõnes 
bambusest või puust toru, mille alumine ots on kinnine) löök vastu
maad või põrandat, ühe-kahe-kolme nuiaga tampimine uhmris,
stepkingades tantsimine.
2. Tambitavad (inglise stamped idiophones) – heli tekib alusest,
mille vastu lüüakse, nt löök rusikaga vastu söögilaua pealispinda,
löök kepiga vastu palki, rütmiline tants augu kohal, mis on kaetud
kõva resoneeriva kattega (seda viimast Eestis ei tunta), jms.
3. Raputatavad (inglise shaken idiophones) – heli tekib eset raputades
(laste kõristid, kuljused, helisevad metallkaunistused
riietel, kõrinatega õllekann jms).
4. Löödavad (inglise percussion, ka struck idiofones) – valmistatakse
sellistena, et heli saamiseks tuleb neid lüüa pulga või erilise
nuiaga jms (nt ksülofon, gong, triangel, kõraga (= tilaga) kell,
väljastpoolt palgilöögiga helisema pandav kell, eesti lokulaud).
See on kõige ulatuslikum pillirühm.
5. Väristatavad (inglise concussion) – heli saadakse kahe või enama
sarnase osa (= eseme) kokkulöömisega (nt metallist taldrikud,
kastanjetid).
6. Hõõrutavad (inglise friction) – heli tekib hõõrumisest, mõnikord
(nagu muusikalise sae puhul) hõõruvad kaks pinda vastamisi,
samuti tekib heli hõõrudes niiske sõrmega mööda klaasi
serva, heli võib tekitada ka kampoliga määritud ust sõrmega hõõrudes.
7. Kraabitavad (inglise scraped) – heli tekitatakse, tõmmates pulga
või muu sellisega järsult üle riibitud või ebaühtlase aluspinna
(pesulaud, vaalikurikas, käristi, eesti tuhapill-pingipill).
8. Näpitavad (inglise plucked, nimetatakse ka linguaphones) –
heli tuleb ühest või enamast raami külge kinnitatud laastukujulisest
keelekesest, mis näppides helisema pannakse (nt parmupill,
sansa).

Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigitus
Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigituses moodustavad idiofonid 1. kategooria ja on jaotatud nelja alamkategooriasse: 

löömise idiofonid
näppimise idiofonid
hõõrumise idiofonid
puhumise idiofonid

Löömise idiofonid:
111.
Kell
Kastanjetid
Taldrikud
Hi-hat
Ksülofon
Gong
Tamburiin
Triangel

112.
Celesta
Ksülofon
Marimba
Vibrafon

Eesti rahvapilld
Eesti rahvapillidest on idiofonid lokulaud, heliraud, pingipill, jauram, käristi, kilk, parmupill.

Viited

Välislingid
:en:List of idiophones by Hornbostel-Sachs number

 Idiofon