1905

1905. aasta (MCMV) oli 20. sajandi 5. aasta.

Sündmused Eestis 
 25. jaanuar (vkj 12. jaanuar) – Tallinnas vallandus tööliste streigiliikumine, mis oli ajendatud mõni päev varem toimunud verisest pühapäevast Peterburis. Eestis kestis streik mitu kuud ja laienes ka Tallinnast väljapoole. Streikijad esitasid algul majanduslikke, hiljem ka poliitilisi nõudmisi.
Ajendatud jaanuarikuu sündmustest, toimusid jaanuari lõpus esimesed mõisatööliste streigid .
 25. jaanuar (ukj) – Viljandis asutati Liivimaa Ratsutajate Selts.
 31. jaanuar/13. veebruar – Max von Cube ja Arthur von Hunnius immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonda.

 19. veebruar (vkj 6. veebruar) – Tartu ülikooli aulas peeti esimene protestimiiting. Ühtlasi lakkas ülikoolis kuni 1. septembrini õppetöö.

Märtsis ja aprillis tekkisid Tallinnas, Tartus, Võrus, Kuressaares ja ka mujal kooliõpilaste salaringid.
Aprillis toimusid politseiaktsioonid, kus arreteeriti revolutsionääre.
 29. aprill (vkj 16. aprill) – Jaan Tõnissoni ajalehes Postimees ilmus mõõdukaid reformiettepanekuid taotlev tüüpmärgukiri, mille eeskujul hakkasid vallad valitsusele saatma petitsioone.

 7. juuni (vkj 25. mai) – Peeter Speegi ajalehes Uudised ilmus väga radikaalne tüüpmärgukiri, kus pandi ette kukutada tsarism ja sotsialiseerida maa.
20.–23. juuni (vkj 7.–10. juuni) – Tartus toimus II eesti põllutöökongress.
28. juuni (vkj 15. juuni) – Eestis kuulutati välja 8. osaline mobilisatsioon, mille käigus värvati Võru- ja Saaremaalt sõjaväkke 670 meest. 

 7. juuli (vkj 24. juuni) – Nõmmel toimus punaseid pooldavate tööliste miiting, kus osales 10 000 inimest

Suvel asutati Tartus Jaan Thomsoni Poeglaste Kaubanduskool ja Hans Margensi Tütarlaste Kaubanduskool.
Suvel ilmus rühmituse "Noor-Eesti" I album, kus Gustav Suits esitas tuntud kreedo: "Olgem eestlased, aga saagem eurooplasteks!".
Juulis-augustis moodustati Tartus Eesti Sotsiaaldemokraatlik Ühendus.
26. oktoober (vkj 13. oktoober) – Tallinnas toimus raudteetööliste streik
 27. oktoober (vkj 14. oktoober) – Tallinnas algas esimene poliitiline üldstreik, mis levis ka teistesse Eesti linnadesse ja kestis 8. novembrini.
 29. oktoober (vkj 16. oktoober) – õhtul tulistas sõjavägi Tallinnas Uuele turule kogunenud miitingulisi. Tapetuid ja hiljem haavadesse surnuid oli 90, haavatuid 200.
 31. oktoober (vkj 18. oktoober) – Eestisse jõudis teade, et Nikolai II oli andnud välja nõndanimetatud oktoobrimanifesti, milles lubati kodanikuvabadusi ja valitavat Riigiduumat.
 Novembris loodi Tallinnas esimesed ametiühingud.

 5. november (vkj 23. oktoober) – Tartus peeti nõupidamine eesti kodanluse ja Liivimaa aadli reformimeelse tiiva esindajate vahel ühishuvide väljaselgitamiseks manifestijärgses olukorras, kuid omavalitsusvõimu jagamises kompromissi ei leitud.
14. november (vkj 1. november) – liikluseks avati Keila–Haapsalu laiarööpmeline raudtee.

 9. detsember (vkj 26. november) – Tartus asutati Eesti Rahvameelne Eduerakond Jaan Tõnissoniga eesotsas.
 23. detsember (vkj 10. detsember) – Tallinnas ja Harjumaal kuulutati välja sõjaseisukord (mis kestis kuni 1908): algasid massilised vahistamised, keelati koosolekud, suleti ajalehed Teataja, Uus Aeg ja Eesti Postimees.
 24. detsember – Karistussalklased lasksid Koerus maha nn Vaali vabariigi idee algataja Hans Anton Schultzi.
25. detsember (vkj 12. detsember) – hommikul läks Tallinnast mitu salka relvastatud töölisi ja maatameest maapiirkondadesse, kus koos mõisatööliste ja talupoegadega hakati põletama ja rüüstama mõisaid.
  – õnnistati sisse Tõrva kirik.
29. detsember (vkj 16. detsember) – Tallinnas hakkas ilmuma Päevaleht.

Sündmused maailmas

Jaanuar 

22. jaanuar (9. jaanuar) – Vene sõdurid tapsid Peterburis Verisel pühapäeval 500 meeleavaldajat.
24. jaanuar (11. jaanuar) – Peterburis kehtestati keiser Nikolai II ukaasiga sõjaväeline diktatuur.
26. jaanuar – Pretoria lähedalt leiti maailma suurim teemant, 3106,75-karaadine Cullinan.

Veebruar 

 ...

Märts 

 27. märts – paavst Pius X protesteeris kiriku riigist lahutamise vastu Prantsusmaal.

Aprill 

2. aprill – Alpides Šveitsi ja Itaalia vahel avati Simploni raudteetunnel.
 27. aprill – Belgias Liège'is avati maailmanäitus.

Mai 

 13. mai – tantsijatar Mata Hari esimene ülesastumine Pariisis sai suure menu osaliseks.
 27. mai – toimus Tsushima merelahing.

Juuni 

 3. juuni – Saksa keiser Wilhelm II soovitas Venemaa keisril Nikolai II-l Jaapaniga rahu sõlmida.
 7. juuni – Norra Storting võttis vastu otsuse: "Liit rootslastega ühe kuninga valitsemise all on lõppenud."
 7. juuni – Dresdenis asutati kunstirühmitus Die Brücke.
 27. juuni (14. juuni) – algas ülestõus soomuslaeval Vürst Potjomkin.

Juuli 

 ...

August 

 12. august – Suurbritannia ja Jaapan sõlmisid lepingu, mille järgi esimene tunnistas Jaapani õigust Koreale, Jaapan aga Suurbritannia õigust Indiale.
 13. august – 368 200 Norra kodanikku (80% hääleõiguslikest kodanikest) hääletas selle poolt, et Norra lööb Rootsist lahku. 
 19. august – tsaar Nikolai II avaldas ukaasi põhiseaduse vastuvõtmise kohta. Oma manifestis teatas tsaar riigiduuma loomisest.
 22. august – Poolas kehtestati üldstreigi tõttu sõjaseisukord.

September 

 5. september – Venemaa ja Jaapan kirjutasid alla rahulepingule, mille põhjal Venemaa loovutas Mandžuuria Hiinale, Jaapanile jäid Port Artur, Korea protektoraat ja Sahhalini lõunaosa.
 15. september – hakkas tööle Slettnesi tuletorn – mandriala maailma kõige põhjapoolsem majakas.

Oktoober 

 20. oktoober – Venemaal algasid üldstreigid.

November 

 18. november – Norra kuningaks sai Haakon VII, kes valitses 1957. aastani.

Detsember 

 4. detsember – Soome senat tühistas viimaste aastate venestamisseadused, esmajärjekorras aga seaduse, mis kuulutas vene keele Soome riigikeeleks.
 4. detsember / vkj 21. november – Peterburi eestlased asutasid Eesti Konstitutsioonilis-Demokraatliku Erakonna (esimees Peeter Hellat).

 9. detsember – Dresdenis esietendus Richard Straussi ooper "Salome".

Sündinud 

 21. jaanuar – Christian Dior, prantsuse moekunstnik
 3. veebruar – Paul Ariste, eesti keeleteadlane ja folklorist
 27. veebruar – Osvald Käpp, eesti maadleja
 17. märts – Juhan Vasar, eesti ajaloolane
 20. märts – Raymond Bernard Cattell, ameerika ja briti psühholoog
 21. juuni – Jean-Paul Sartre, prantsuse kirjanik
 4. juuli – Lionel Trilling, USA kirjanik ja kirjanduskriitik
 22. juuli – Marcel Deslauriers, kanada kabetaja
 11. august – Ernst Jaakson, eesti diplomaat ja suursaadik
 14. september – Reinier Cornelis Keller, hollandi kabetaja
 15. september – Peeter Kraus, Eesti sõjaväelane
 21. september – August Kirsimägi, eesti kirjanik
 14. oktoober – Pentti Haanpää, soome kirjanik
15. oktoober – Henn Treial, Eesti poliitik
19. november – Tommy Dorsey, USA muusik

Surnud 

13. veebruar – Konstantin Savitski, vene maalikunstnik ja pedagoog
24. märts – Jules Verne, prantsuse kirjanik
27. märts – Heranuš Aršakjan, armeenia luuletaja
9. aprill – krahv Reinhold Rehbinder, endine Eestimaa rüütelkonna peamees
30. juuni – Friedrich Ladegast, saksa oreliehitaja
25. september – Georg von Gloy, viimane Tallinna rae eesistuja

Nobeli auhinnad 

füüsika – Philipp Eduard Anton von Lenard
keemia – Johann Friedrich Wilhelm Adolf von Baeyer
meditsiin – Robert Koch
kirjandus – Henryk Sienkiewicz
rahu – paruness Bertha Sophie Felicita von Suttner

Viited