Žagarė

Žagarė () on linn Põhja-Leedus Joniškise rajoonis. Linn on Žagarė valla ja Žagarė regionaalpargi halduskeskuseks. Žagarė asub Svēte jõe kaldal, merepinnast 77 meetri kõrgusel.

Žagarė on Leedu kõige põhjapoolsem linn.

Linnas on gümnaasium ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on Žagarė mõisa hoonetekompleks, muinsuskaitse all olev vanalinn, kaks katoliku kirikut (aastaist 1633 ja 1722), samuti ka linnamägi. Svēte jõe ääres on paljand, kus avanevad dolomiidikihid.

Elanikkond

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Žagarė elanikest leedulasi 92,93%, venelasi 2,75%, mustlasi 2,63%, lätlasi 0,58% ja teiste rahvaste esindajaid 1,11%.

Ajalugu 

Žagarėt on esimest korda mainitud aastal 1254, toona asus seal semgalite küla Sagera. XIII sajandil rajati selle juurde ka Raktuvė või Raktė linnus, mida on mainitud aastail 1272–1289. Samale linnamäele püstitas oma linnuse ka Liivi ordu, mis seisis seal XIII–XIV sajandil. Aastal 1289 rüüstasid küla ristisõdijad, kes saabusid maha suruma semgalite ülestõusu.

Žagarė mõisa on esimest korda mainitud aastal 1490. Aastal 1495 rajati selle juurde turuplats, aga aasta 1499 kirik. XVI sajandi alguses rajati asula ka Svēte jõe vasakule kaldale, aastal 1547 sai sellest Naujoji Žagarė nime kandvast asulast alev. Aastal 1623 ehitati kirik ka sinna. Mõisa juures olnud asulast sai samuti alev, mis hakkas kandma nime Senoji Žagarė, seal asus tollipunkt.

XVII sajandi keskel sai seal alguse Barbora Žagarietė kultus. Alevid said Põhjasõja ajal kannatada. 13. juulil 1769 sai alevite ümbruses alguse kõigi aegade suurim talupoegade ülestõus Leedu territooriumil. XIX sajandil ühendati alevid üheks asulaks. XX sajandi alguses rajas kohalik mõisnik alevisse seebivabriku.

Linna vana saksakeelne nimetus on Schagarren, kasutusel on olnud ka nimekuju Szagarren.

Žagarė on linn 1924. aastast. Aastal 1925 hakkas seal tegutsema meierei ja valmistati juustu. 
Žagarės oli ka suur juutide kogukond. Teise maailmasõja ajal asutati sealsesse getosse juute ka Šiauliaist. 2. oktoobril 1941 sealsed juudid surmati.

Linn oli aastal 2015 Leedu kultuuripealinnaks.

Pilte

Tuntud elanikke 

Barbora Žagarietė – Kohalik pühakukandidaat
Veniamin Mandelštam – juudi kirjanik
Yisroel Salanter – juudi rabi
Leon Mandelštam – juudi kirjanik
Kalonimus Wolf Wissotzky – juudi ärimees
Raphael Nathan Rabinowitz – juudi kirjatundja
Jakob Dinesohn – juudi kirjanik
Max Emmanuel Mandelstamm – juudi arst ja sionist
Caspar Levias – Leedu orientalist
Phoebus Levene – USA biokeemik
Pauls Mandelštams – Läti arhitekt ja insener
Vilis Rīdzenieks – Läti fotograaf
Sidney Hillman – USA poliitik
Louis Bookman – Iiri jalgpallur
Henry Gluckman – Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik
Šolomas Dvoilackis – juudi majandustegelane
Revekka Levina – Nõukogude agronoom
Juozas Žlabys-Žengė – Leedu luuletaja
Isaak Kikoin – Nõukogude füüsik
Abram Kikoin – Nõukogude füüsik
Anicetas Uogelė – Leedu maletaja
Vaclovas Daunoras – Leedu ooperisolist
Arūnas Štaras – Leedu poliitik
Romualdas Kvintas – Leedu skulptor

Viited

Välislingid 

Monograafia Žagarė kohta
Linn portaalis vietoves.Lt
Alev juudikogukondade portaalis

Leedu linnad
Joniškise rajoon