Vesuuv

Vesuuv (itaalia Vesuvio, ladina Vesuvius) on vulkaan Euroopas Apenniini poolsaarel Türreeni mere kaldal. See asub Campanias Napoli lahe ääres Napolist kagus. Vulkaan on tänapäeval 1281 meetrit kõrge. Vesuuv on ainus tegevvulkaan Euroopa mandriosas.

Vesuuvi ümbruses on toimunud mitu sõjaajaloos olulist sündmust: pärimuse järgi hukkus Vesuuvi lähedal 340 eKr võitluses latiinide vastu Publius Decius Mus vanem, 73 eKr kogus seal oma poolehoidjaid Spartacus ning 553 langes Vesuuvi lähedal Lactariuse mäe juures viimane idagootide kuningas Teja, võideldes Bütsantsi väejuhi Narsesega.

Pursked

AD 79 

Vesuuvi kõige kurikuulsam purse toimus 24. augustil 79, kui see mattis vulkaanilise tuha alla Pompeji ja Stabiae ning mudavoolu alla Herculaneumi linna. Linnad mattusid nii kiiresti, et inimesed ei jõudnud põgeneda. Seetõttu on tollased ehitised suurepäraselt säilinud ja arheoloogilised väljakaevamised on andnud hindamatut teavet tolle aja olmest. Väljakaevamistelt leitud piltide järgi on ka selgunud, et enne seda purset oli mäel ainult üks tipp.

Hilisemad 
Pärast seda on vulkaan pursanud umbes kolmel tosinal korral, teadaolevalt aastatel 203, 472, 512, 787, 968, 991, 999, 1007, 1036, 1631, 1660, 1682, 1694, 1698, 1707, 1737, 1760, 1767, 1779, 1794, 1822, 1834, 1839, 1850, 1855, 1861, 1868, 1872, 1906, 1926, 1929 ja viimati 1944. Ehkki Vesuuvi kraatri põhjast on viimasest purskest saadik vaid auru ja suitsu tõusnud, peetakse seda jätkuvalt üheks maailma kõige ohtlikumaks vulkaaniks, sest vulkaan on ka varem üllatanud ootamatute ja suurt kahju põhjustanud pursetega (tasub meeles pidada, et mäe ümbruses elab üle 3 miljoni inimese).

Galerii

Vaata ka 
 Vesuuvi rahvuspark

Välislingid
 
 Parco Nazionale del Vesuvio

Tegevvulkaanid
Itaalia vulkaanid
Itaalia mäed
Ühetuhandelised
Campania