1950

1950. aasta (MCML) oli 20. sajandi 50. aasta.

Sündmused maailmas

Jaanuar 
 ...

Veebruar 
 ...

Märts 
 7. märts – Moskvas võttis ÜK(b)P KK Poliitbüroo vastu otsuse "Vigadest ja puudustest EK(b)P KK töös", mis oli aluseks EK(b)P Keskkomitee VIII pleenumile 21.–26. märtsil Tallinnas. 
 ...

Aprill 
 ...

Mai 

 ...

Juuni 

 ...

Juuli 
 16. juuli – jalgpalli maailmameistrivõistluste finaalmängus võitis Uruguay 199 000 pealtvaataja ees Brasiiliat 2:1 ja tuli teist korda maailmameistriks.

August 

 ...

September 

 ...

Oktoober 

 ...

November 

 ...

Detsember 

 ...

Sündmused Eestis 
21.–26. märts – toimus EK(b)P Keskkomitee VIII pleenum, mis on tuntud kui Eesti kunstnike, kirjanike ja haritlaste massilise kodanlikuks natsionalistiks nimetamise ja sellele järgnenud represseerimise poolest.
Aprillis-mais hävitati mitmed Tartu monumendid.
15. mai – Nõukogude võimu poolt kõrvaldati Tartus asuv Gustav II Adolfi monument.
23. mai – Tallinnast Balti jaamast väljus esimene otserong Moskvasse.

17. juuni – lõhuti Otepää Vabadussõja mälestussammas.
28. juuni – likvideeriti Õpetatud Eesti Selts.

21.–23. juuli – Tallinnas toimus XIII üldlaulupidu ja rahvakunstiõhtu

12. august – Saaremaal Luulupe küla metsas toimus lahing Nõukogude julgeolekutöötajate ning Elmar Ilpi (1919–1950) juhitud metsavendade grupi vahel. Sellega lõppes Saaremaa tuntuima metsavenna võitlustee.

1. september – uuel õppeaastal algas Eestis õppetöö 1170 üldhariduskoolis, 33 töölis- ja maanoortekoolis, 47 tehnikumis jm keskeriõppeasutuses ja 5 kõrgkoolis.

 9. september – Tallinnas toimus kohtuprotsess 24 metsavenna ja nende abistaja üle, vangistus 10–25 aastat.

26. september – kaotati maakonnad ja vallad. Nende asemele loodi rajoonid ja nende allüksustena külanõukogud.

Novembris pandi alus Eesti NSV Riiklikule Kunstiinstituudile.

10. detsember – Rootsis asutati Eesti Kirjanike Kooperatiiv.

Rootsis Lundis hakkas ilmuma kultuuriajakiri Tulimuld.
Tegevust alustas Adelaide'i Eesti Seltsi Teater.
Ametlikult alustas tegevust Carl Robert Jakobsoni talumuuseum.
Sel aastal alustati väikeste ja majanduslikult kehval järjel olevate kolhooside ühendamist. Aasta lõpuks oli Eestis 127 sovhoosi ja 2313 kolhoosi.

Sündinud 

21. veebruar – Håkan Nesser, Rootsi õpetaja ja kirjanik
26. veebruar – Ott Arder, Eesti luuletaja ja tõlkija
23. mai – William Barr, USA jurist ja kahekordne justiitsminister
31. mai – Edgar Savisaar, Eesti poliitik
9. juuni – Juri Štšekotšihhin, Vene ajakirjanik ja poliitik
3. august – Waldemar Cierpinski, Saksa DV kergejõustiklane
8. september – James Mattis, Ameerika Üehndriikide merejalaväe erukindral ja 26. kaitseminister
22. september – Kirka Babitzin, Soome laulja
12. november – Mari Vallisoo, Eesti luuletaja
15. november – Mac Wilkins, USA kettaheitja
21. november – Alberto Juantorena, Kuuba kergejõustiklane 
21. november – Gennadi Karponossov, Nõukogude Liidu iluuisutaja
27. november – Anu Korb, Eesti folklorist
28. november – Peeter Torop, eesti kirjandusteadlane ja semiootik

Surnud 

 7. jaanuar – Giuseppe, Parma hertsog 
 19. jaanuar – Julius Aamisepp, eesti sordiaretaja
 21. jaanuar – George Orwell, inglise kirjanik
 2. november – George Bernard Shaw, inglise-iiri kirjanik Nobeli kirjandusauhinna laureaat

Nobeli auhinnad 
füüsika – Cecil Frank Powell
keemia – Otto Paul Hermann Diels ja Kurt Alder
meditsiin – Edward Calvin Kendall, Tadeus Reichstein ja Philip Showalter Hench
kirjandus – Bertrand Arthur William Russell
rahu – Ralph Bunche

Viited 

1950