Eluvorm (ökoloogia)

Eluvormid ehk biomorfid on organismide rühmad, mis evolutsiooni käigus on omandanud suhteliselt sarnased ökoloogilis-morfoloogilised kohastumused. Eluvormide klassifitseerimisel enamasti süstemaatilist ja fülogeneetilist aspekti ei rõhutata. Ökoloogias kasutatakse mõistet "eluvorm" enamasti taimede puhul. Nõukogudeaegses kirjanduses on taimede eluvorme käsitletud mõiste all "ökobiomorfid".

Laias laastus võib organismid jaotada eluvormideks elamiskeskkonna (vesi, muld, õhk) järgi.

Eluvormi mõistele üldisuselt sarnane, kuid sisult siiski erinev on organismide ehitusplaani mõiste. Ehitusplaani aluseks on sümmeetriatüüp ja morfogeneesimehhanismi tüüp.

Taimede eluvormid 

Taimede eluvormide kirjeldamisel on kasutusel ka termin "kasvuvorm", mis mõnede autorite järgi langevad tähendustelt kokku. Mõned autorid eristavad kasvuvorme aga lähtuvalt võsu ehitusest.

Taimede eluvormideks grupeerimise puhul on tavaliselt lähtutud kas vegetatiivorganeist (nt võsu eluiga)  või uuenemispungade paiknemisest ebasoodsalt perioodil (Raunkiæri süsteem). 
Võsu eluea järgi saab eristada järgmisi taimede eluvorme: puud, põõsad, kääbuspõõsad, poolpõõsad, püsikud, kahe- ja üheaastased (roht)taimed.

Raunkiæri süsteemi järgi eristatakse põhirühmadena fanerofüüdid, kamefüüdid, hemikrüptofüüdid, krüptofüüdid ja terofüüdid.

Loomade eluvormid 
Loomade puhul saab eluvorme eristada näiteks kulgemisviisi (liikumise), kehamorfoloogia ja toiduhankimisviisi järgi.

Vaata ka 
Raunkiæri eluvormiliigitus 
Kasvuvorm
Ehitusplaan
Konvergents

Viited  

Ökoloogia