Saaremaa rüütelkond

Saaremaa rüütelkond (saksa: Oeselsche Ritterschaft) oli Saaremaa seisuslik aadliomavalitsus.

Rüütelkonna kujunemine 
Saaremaa rüütelkond kui korporatsioon kujunes keskajal Saare-Lääne piiskopkonna vasallidest. Keskajal nimetati seda eelkõige Saaremaa piiskopkonnaks (ecclesia Osiliensis, Bistum Ösel), kuna olulisem osa sellest asus Lääne-Eesti saartel. Dellingshausenitelt osteti rüütelkonna hoone 1800. aastal. 20. sajandi algul restaureeriti Saaremaa rüütelkonna uueks hooneks Kuressaare piiskopilinnus.

Rüütelkonna organisatsioon ja juhtorganid

Maapäev 

Saaremaa rüütelkonna kõrgemaks võimuorganiks oli korralised Saaremaa maapäevad, mis toimusid iga kolme aasta tagant detsembris või jaanuaris Kuressaares. Maapäev kestis reeglina kuni neliteist päeva. Enne maapäeva avamist toimus jumalateenistus Kuressaare Laurentiuse kirikus.

Maapäevale pidid ilmuma kõik 21–60 aasta vanused Saaremaa aadlikud, kes ei olnud eestkoste või hoolduse all ja omasid Saaremaal pärimise, ostu või pandi teel mõisaid. Maapäevale võisid ilmuda: mõisaomanikest üle 60-aastased Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse immatrikuleeritud aadlikud; täisealised immatrikuleeritud aadlikud, kes Saaremaal mõisa ei omanud; immatrikuleerimata aadlikud, kes olid Saaremaal mõisate pandi- või rendivaldajad.

Maapäev teostas omavalitsuslikke ja seadusandlikke funktsioone. Maapäeva ülesanded olid:
 maamarssali, maanõunike, kohtunike, maapolitseinike ja teiste juhtivate ametiisikute valimine;
 maksude ja koormiste määramine ja korraldamine;
 Saaremaa omavalitsuste eelarve vastuvõtmine;
 kiriku ja kooliolude korraldamine;
 riigivõimu poolt antud seaduste ja korralduste arutamine, talurahvaseaduste projektide koostamine ja täiendamine;
 Saaremaa sisemise korra kindlustamine;
 aadli huvide kaitsmine riigivõimu ees.

Aadlikonvent 
Saaremaa rüütelkonna aadelkonna valitav organ oli aadlikonvent, mis toimis maapäevade vaheaegadel. Saaremaa aadlikonvent koosnes maamarssalist ja kuuest konvendisaadikust. Aadlikonvendi kutsus kokku resideeriv maanõunik või maamarssal vajaduse korral.

Maanõunike Kolleegium 
Saaremaa maanõunike kolleegium koosnes neljast maapäeva poolt eluks ajaks valitud Saaremaa rüütelkonna maanõunikust. Maanõunikud täitsid resideeriva maanõuniku nimetuse all järjekorras rüütelkonna jooksvad ülesandeid. Resideeriv maanõunik võis teha erakorralisi väljamakseid kuni 15, rüütelkonna hoone paranduseks kuni 30 hõberubla ulatuses. Üks maanõunikest oli Saaremaa konsistooriumi president ja teine ülemkirikueestseisja.

1862. aastal kuulusid Saaremaa maanõunike kolleegiumi: maanõunik (saksa k. Landrath) Balthasar Adolf Gotthilf von Poll, parun Ernst Nolcken, Karl Gustav von Güldenstubbe, parun A. Buxhöwden.

Maamarssal 
Maamarssal oli Vana-Liivimaal Liivi ordu kõrge ametnik-sõjajõudude juht, hiljem Saaremaal Taani ajast ja Liivimaal Rootsi ajast alates kuni Vene aja lõpuni 1643–1920 kohaliku aadli omavalitsuse ehk rüütelkonna kõrgem ametnik, kes valiti Maapäeval 3 aastaks ja kelle ülesandeks oli juhatada rüütelkonna üldkoosolekut ehk maapäeva. 18. sajandist alates oli maamarssali ülesandeks esindada ka rüütelkonna huve keskvõimu juures.

Rüütelkonna kantselei 
Rüütelkonna kantselei koosnes sekretärist ja vajalikust arvust kirjutajatest. Rüütelkonna sekretär valiti rüütelkonna poolt kuueks aastaks. Tal oli korter Saaremaa rüütelkonna hoones.

Maiskonna peameeste loend 
(saksa Landschaft-Hauptmann)
 1646 Johann von Vitinghoff (Landes-Hauptmann)
 1655–1661 Friedrich Sasse (Ritterschaftshauptmann)
 1661 Odert Poll (Ritterschaftshauptmann)
 1670 Christian Poll (Ritterschaftshauptmann)
 1699–1707 Johann von Vitinghoff
 1707 Carl Adam von Stackelberg (Ritterschaftshauptmann)
 1716 Wolmar von Stackelberg
 1720–1723 Friedrich Johann von Lode (1683–1753)
 1723–1726 Christian Friedrich von Poll (Ritterschaftshauptmann)
 1726–1729 Karl Wilhelm von Stackelberg
 1729–1732 Niclas von Krämer
 1732–1737 Fredrich Johann von Lode
 1737–1753 Otto Friedrich von Vietinghoff

Saaremaa maamarssalite loend 
 1753–1760 Reinhold Gustav von Nolcken
 1760–1765 Hermann Gustav von Weymarn
 1762–1772 Carl Gustav von Güldenstubbe
 1772–1780 Otto Frommhold von Buhrmeister
 1780–1783 Johann Christoph von Nolcken
 1797–1800 Karl Johann Gustav von Ekesparre
 1800–1806 Georg Friedrich von Saß
 1806–1808 Otto Fromhold von Buhrmeister
 1808–1813 Otto Magnus von Buxhoeveden
 1813–1816 Reinhold Friedrich Pilar von Pilchau
 1816–1818 Peter Anton von Saß
 1818 – 26. juuni 1841 Parun Peter Wilhelm von Buxhövden
 1843–1849 Georg von Ditmar
 1849 – 22. märts 1862 Karl von Güldenstubbe
 1864–1865 Ottokar von Aderkas
 1867–1876 Charles Freytag von Loringhoven
 1876–1906 Oskar von Ekesparre
 1906 – 16. veebruar 1919 Parun Axel Buxhoeveden

Saaremaa Üldkasuliku Ühingu presidentide loend 
 1920–1925 Oskar von Ekesparre
 1926–1929 Albert Saß
 1929–1939 Matthias Stackelberg

Saaremaa rüütelkonna esinduse esimees 
 1941–1945 Matthias Stackelberg

Saaremaa rüütelkonna esimehed 
 1948–1957 Dietrich Baron von Buxhoeveden
 1957–1960 Heimert von Nolcken
 1960–1972 Oskar Baron von Buxhoeveden
 1972–1980 Karl Georg Baron von Stackelberg
 1980–1993 Odert von Poll
 1993–2005 Dieter Baron von Toll
 2005-2017 Hansjörg Baron Freytag von Loringhoven
 2017-     Nicolai von Cube

Saavutused 
Saaremaa rüütelkond on juhtinud Suure väina laevaliiklust.

Vaata ka 
 Kaarma õpetajate seminar
 Kuressaare piiskopilinnus
 Rüütelkonna hoone (Kuressaare)
 Saaremaa mõisnike loend 1919
 Saaremaa rüütelkonna vapp
 Saaremaa Üldkasulik Ühing

Viited

Kirjandus 
 Buxhövden, F. von. Zweite Fortsetzung von des Herrn Hofraths von Hagemeister Materialien zur Gütergeschichte Livlands, enthaltend Beiträge zu einer älteren Geschichte der Oeselschen Landguter und ihren Besitzer. Riga: Nicolai Kymmel's Buchhandlung, 1851 .
 Freytag-Loringhoven, Roderich. Personen-Register zur zweiten Fortsetzung von Hagemeisters Materialien zur Gütergeschichte Livlands von F. von Buxhövden. Mitau: J. F. Steffenhagen und Sohn, 1906 .
 Hupel, August Wilhelm. Materialen zu einer öselschen Adelsgeschichte. − Nordische Miscellaneen. Riga: 1790. Lk 20–21   .
  (saksa keeles;  2. trükk 1971) Digitaalselt
  (saksa keeles) URRAM
 Parun Peter Wilhelm von Buxhövden: Beiträge zur Geschichte der Provinz Oesell: mit einem illuminirten Wappen von Oesell , Riga und Leipzig: Verlag von Eduard Götschel 1838, Digitaalselt

Välislingid 
 
 Verband der Baltischen Ritterschaften e.V.
 Saaremaa rüütelkonna kohta, Saaremaa rüütelkond, Eesti Ajaloo Arhiivis
 Hubertus Neuschäffer: Saaremaa rüütelkonna ajaloost 18. sajandil (saksa keeles)
 Saaremaa rüütelkonna genealoogiline käsiraamat (1935–1939, sisukord)
 Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, 1935
 Saaremaa rüütelkond kogub raha Pöide kiriku remondiks

Rüütelkonnad