Selgroogsed

Selgroogsed ehk vertebraadid (Vertebrata) on keelikloomade hõimkonna suurim alamhõimkond. Nagu nimetuski viitab, on kõigil selgroogsetel selgroog, mis on ühenduses koljuga. Selgroo ülesanne on kaitsta seljaaju. Selgroogseid on kirjeldatud üle 66 170 liigi. Eestis on umbes 500 liiki selgroogseid.

Laiemas tähenduses on selgroogsed kõik keelikloomad. 

Tinglikult liigitatakse selgroogsed viide rühma: kalad, kahepaiksed, roomajad, linnud ja imetajad. Viimased neli rühma on klassid, kalad on aga parafüleetiline rühm, mis moodustades klaadi, kuhu kuuluvad ka tetrapoodid. Varasemates klassifikatsioonides oli kasutusel ka kalade klass, kuid tänapäeval seda ei tunnustata.

Kõikidele selgroogsetele on omane kõrgem närvisüsteem ja suletud vereringe. Selgroogsete keha jaotub selgmiseks ja kõhtmiseks pooleks, kus esimeses asub alati peaaju ja teises pooles süda.

Taksonoomia ja klassifikatsioon
Klassifikatsioon Janvieri (1981, 1997), Shu et al. (2003) ja Bentoni (2004) järgi.

 Alamhõimkond Selgroogsed (Vertebrata)
 (määratlemata rühm) Hyperoartia (silmud)
 Klass †Conodonta
 Alamklass †Pteraspidomorphi
 Klass †Thelodonti
 Klass †Anaspida
 Klass †Galeaspida
 Klass †Pituriaspida
 Klass †Osteostraci
 Infrahõimkond Lõugsuused (Gnathostomata) (lõuaga selgroogsed)
 Klass †Placodermi 
 Klass Kõhrkalad (Chondrichthyes)
 Klass †Acanthodii 
 Ülemklass Luukalad (Osteichthyes) 
 Klass Kiiruimsed (Actinopterygii'''') 
 Klass Sagaruimsed (Sarcopterygii) 
 Alamklass Coelacanthimorpha 
 Alamklass Dipnoi Alamklass Tetrapodomorpha (neljajalgsete eellased)
 Ülemklass Tetrapoodid (Tetrapoda) (nelja jäsemega selgroogsed)
 Klass Kahepaiksed (Amphibia)
 Klaad Amniota 
 Klaad Sauropsida (roomajad ja linnud)
 Klass Linnud (Aves)
Klass Roomajad (Reptilia)
 Klaad Synapsida (imetajatesarnased roomajad)
 Klass Imetajad (Mammalia)

† = väljasurnud

Selgroogsete evolutsioon

Tulid maismaale Devoni ajastul, 380 miljonit aastat tagasi. Esimene teadaolev maismaal elav selgroogne, Icthyosesta oli kahepaikne. Selle fossiile on leitud Gröönimaalt. Need amfiibid arenesid vihtuimsetest kaladest (Rhipidistian''). Amfiibidest tekkisid omakorda reptiilid, kel tekkisid soomused, mis takistasid vee aurumist. Reptiilide munad olid kaetud kaitsva koorega, mis võimaldas poegi välja haududa ka maismaal. Vanim reptiilfossiil on leitud Kanadas, Nova Scotia's.

Selgroogsed teadusuuringutes

Tiit Kändleri arvamuse kohaselt kasutatakse maailmas teadusuuringutel igal aastal vähemalt sadat miljonit selgroogset looma.

Vaata ka 
keelikloomad
selgrootud

Viited

Keelikloomad