Heliallikas

Heliallikas võib olla iga nähtus, mis kiirgab keskkonda seal levivaid helilaineid.

Definitsioon 
Helilaineid võib tekitada suvalise keskkonnaga kontaktis oleva tahke keha mehaanilised võnkumised, aga ka keskkonnale mõjuvad perioodiliselt muutuvad jõud või keskkonna enda järsk liikumine. Seega iseloomustab neid erinevaid heliallikaid nende võime edastada ümbritsevasse keskkonda helienergiat. Akustika vaatepunktist on heliallikas ümbritseva keskkonnaga kontaktis olev osa ruumist, mis tekitab helienergiat. Seejuures kiirgab heliallika tekitatud helienergia heliallikast väljapoole helilainetena.

Heli tekitamine muusikainstrumentides 
Erinevatel muusikainstrumentidel on erilaadsed heli tekitamise viisid:

võnkuv pillikeel 
poogna hõõrdesurve keelele (viiul, vioola, tšello, kontrabass)
sõrme või plektroni tõmme keelel (kitarr, kannel, harf)
haamrikese löök keelele (klaver)
võnkuv lest, pilu, huuled või õhusammas
õhusurve lesthuulikule (klarnet, saksofon, oboe, fagott)
õhusurve aukhuulikule (flööt, oreli huulvile)
huulte vibratsioon kausshuulikus (trompet, tromboon, metsasarv, tuuba)
õhusammas torus (puhkpillid)
võnkuv keel-lest
õhusurve keellestale (suupill, akordion, oreli keelvile)
võnkuv varras, plaat, membraan (kile)
löök kolmnurksele metallvardale (triangel)
löök plaadile (ksülofon, marimba, kellamäng)
löök nahk-membraanile (timpan, trumm, tamburiin)
löök metall-membraanile (taldrikud, kellad)
võnkuvad häälekurrud
inimhääle häälekurdude vibratsioon
võnkuv elektrivool
Vahelduvvoolu toime valjuhääldi membraanile (süntesaator)

Viited

Heli
Akustika