Padise klooster

Padise klooster oli 14. sajandil Padisele ehitatud tsistertslaste klooster, mille rajasid Dünamündest pärit mungad.

Klooster on esimene Harjumaa arhitektuurimälestis, mis taasiseseisvunud Eestis vastava tähise sai. Padise klooster on suure tähtsusega arhitektuuri- ja ajalooline objekt nii Eestis kui ka kogu Põhja-Euroopas.

Ajalugu
Padise kloostri ehitus käis vaheaegadega üle 200 aasta.
1250 paiku ehitas Dünamünde klooster Padisele varagooti stiilis paekabeli.

Taani kuningas Erik Menved andis 1305. aastal loa suurejoonelise kindlustatud kloostrikompleksi rajamiseks, mida hakati ehitama 1317. aastal. Kloostri rajamine oli plaanis arvatavasti juba 13. sajandil. Klooster rajati eestlaste Padise muinaslinnuse lähedale.

1343. aastaks jõuti valmis ehitada esimene ehk keldrikorrus ning osa põhikorruse müüridest. Siis algas Jüriöö ülestõus ja klooster põletati ning 28 kloostris olnud munka tapeti.

Hävingust saadi üle alles 1370. aastate paiku, mil ehitustööd pooliku kloostrikompleksi juures jätkusid.

Põhihoonestiku pühitsemise tseremoonia toimus 1448. aastal.

Liivi sõjas 1559. aastal lõpetas Padise klooster (saksa keeles Die Abtei Padis) tegevuse. Sõja jooksul aga ehitati kloostri juurde tulirelvade jaoks täiendavaid kindlustusi.

1560. aastal oli klooster linnusena välja ehitatud, see asus siis hertsog Magnuse valduses, kelle käest rootslased ta 1561. aasta sügisel endale vallutasid.

1576. aastal kahepäevase piiramise ja ägeda suurtükitule tulemusena andsid selle kaitsjad eesotsas pealik Hans von Oldenburgiga alla ja loovutasid endise kloostri venelastele.

28. detsembril 1580. aastal pärast 13 nädalat kestnud piiramist loovutasid venelased lõpuks kloostri Rootsi sõjaväele. Pärast neid korduvaid piiramisi ja vallutamisi oli Padise klooster muutunud osaliselt varemeiks. Seda mainiti veel 18. mail 1595 sõlmitud Täyssinä rahulepingus, kui venelased loobusid muuhulgas kõigist õigustest mitmete Eestimaa linnuste ja nende läänide üle.

Rootsi kuningas Gustav II Adolf kinkis 1622. aastal Padise kloostri Riia bürgermeistrile Thomas von Rammile. Ligi 150 aastat kasutati kloostrit (täpsemalt kirikut, mis oli muudetud vahelaega kahekorruseliseks) eluhoonena.

1766. aastal klooster põles ja sellest ajast saadik on osaliselt varemeis. Rammid olid seni kasutanud kloostri ruume häärberina, aga pärast põlengut see oma funktsioone enam täita ei suutnud. Nii ehitati 1770. aastatel kloostrist ida poole Padise mõisa uus peahoone. Ehituskive saadi kloostri varemetest.

Von Rammide aadlisuguvõsa kätte jäi Padise mõis kuni võõrandamiseni 1919. aastal. Mõisa viimane omanik oli Fridolf von Ramm.

Kuna väravatorn on rajatud jõe poole kaldus savikihile, purunes 20. sajandi algupoolel väravatorn osaliselt maalihkes.

Kloostri korrastus- ja restaureerimistöid alustati 1930. aastatel.

Tänapäev

2001. aastal lõpetati viimased restaureerimistööd. Lääne- ja lõunakülg on veel varemetes.

Kloostri keskaegsest sisustusest on säilinud praegu Risti kirikus paiknev 14. sajandist pärinev kirikukell (Eesti vanim) ning samast sajandist haruldane Kolgata grupp (praegu Eesti Kunstimuuseumi filiaalis Niguliste kirikus).

Padise abtide nimekiri

1317?–1320 Johannes
1321–1326? Evert (Egbert)
1328 Nicolaus
1331 Egbert
1339 Johannes
1341 – 26. september 1345 Nicolaus
13. oktoober 1345 Johannes
5. veebruar 1346–1352 Nicolaus
1364–1376 Nicolaus Risebit
1379 – september 1388 Bertoldus
1392–1398 Johannes
1402?–1403 Kurt Kropelin
1407–1413? Johannes
1415–1418 Conradus
1423–1431 Tidemannus
1436–1438 Werner van der Hagen
1441 Michel
1447?–1453 Johannes Grues
1454 Nicolaus
1478 Tidemann
1488–1489 Johannes Vlemynck
1. jaanuar 1491 Georg Kone (ajutine)
1492 Hinrick Warnsbeck 
1493–1504 Michael Sasse (algul visitaator) 
1506 Johannes (von der Heyde)
1509–1524 Georgius Karnip
1524–1543 Everhardus Sunnenschin
november 1544 – 1553 Ludovicus Duchsheerer
1555–1559 Georgius Conradi

Pildid

Vaata ka
Padise vald
Villem Raam

Kirjandus
Jaan Tamm, "Padise klooster. Ehitus- ja uurimislugu". TEA Kirjastus, ISBN 9789985719985, 2010, 136 lk

Välislingid

 360° aeropanoraam / aerofoto
 Padise kloostri koduleht
 Padise kloostrist Harjumaa Muuseumi kodulehel
 Padise kloostrist Eesti mõisaportaalis
 Pilt, 1531 ja 2001, tahvel Padise kloostri kalastusõigusest Vanatjõel.
 "Teetöölised leidsid Harjumaalt keskaegsed müürijäänused", Tallinna Postimees, 12. august 2009
 Keskaja sild Padise ja Vantaa vahel, Keskiajan silta Padisen ja Vantaan välillä
23. detsember 2019 Padise kloostri renoveerimistööd on jõudmas lõpule
22. aprill 2020 Padise kloostris lõppenud renoveerimistööd tõid põnevaid leide
30. aprill 2020 Padise kloostri 90 aastat kestnud taastamine jõudis lõpule
5. november 2020, Heiki Raudla, Mungad tõid Padisele lubja, kivid ja keskküttesüsteemi
6. november 2020, Merle Karro-Karlberg, Padise klooster on ajaloo uurimiseks valmis, sirp.ee

Lääne-Harju vald
Eesti kloostrid
Eesti linnused
Harju maakonna kultuurimälestised