Avogadro arv

Avogadro arv ehk Avogadro konstant (tähis ) on aineosakeste (aatomite, molekulide või ioonide) arv 1-moolises ainehulgas.

Definitsioon
Õigupoolest defineeritakse tänapäeval mool Avogadro arvu kaudu: mool on ainehulk, milles on Avogadro arv aineosakesi.

Avogadro arv ise defineeritakse aatomite arvuna 12 grammis süsiniku isotoobis 12C. Süsinik-12 on aluseks võetud sellepärast, et selle aatommassi on saadud eriti täpselt mõõta.

Avogadro arvu väärtus
CODATA annab 2018. aastal Avogadro arvu täpseks väärtuseks:

Enne seda oli CODATA 2002. a soovituse kohaselt kasutusel Avogadro arvu ligikaudne, piirhälvetega väärtus
6,022 1415 × 1023 ± 0,000 0010 × 1023.

Nimetus ja tähis
Avogadro arv on saanud nime 19. sajandi alguse itaalia teadlase Amedeo Avogadro järgi. Esimest korda seostas seda Avogadro nimega arvatavasti Jean Baptiste Perrin, kes nimetas seda Avogadro konstandiks. Viimast nimetust kasutatakse ka tänapäeval, kuid on ka eristatud Avogadro arvu, mis on dimensioonita suurus, ja Avogadro konstanti, mille dimensioon on mol−1; Avogadro arvu ja Avogadro konstandi arvväärtused langevad kokku.

Saksa keeles nimetatakse Avogadro konstanti Johann Josef Loschmidti järgi ka Loschmidti konstandiks . Loschmidti konstandi all on siiski mõeldud gaasiosakeste arvu ühes kuupsentimeetris (ligikaudu 2,687 · 1019).

Ajalugu
Amadeo Avogadro postuleeris 1811, et eri gaaside ühes ja samas ruumalas sisaldub üks ja seesama arv algosakesi (Avogadro seadus). Avogadro ise ei püüdnud seda arvu kindlaks teha. Seda tegi esimesena 1875 austria füüsik ja keemik Johann Josef Loschmidt, kasutades gaaside kineetilist teooriat.

Rakendused
Et arvutada aineosakeste arvu  antud ainehulgas , kasutatakse valemit 

Avogadro konstant  seob omavahel mitmeid teisi konstante.

Gaasikonstant  ja Boltzmanni konstant  on omavahel seotud valemiga 

Faraday konstant  ja elementaarlaeng  on omavahel seotud valemiga

Vaata ka 
Avogadro seadus

Viited 

Keemia
Füüsikalised konstandid