Indoeuroopa keeled

Indoeuroopa keeled (ka indogermaani keeled) moodustavad maailma suurima kõnelejate arvuga keelkonna. Tänapäeval kõneleb indoeuroopa keeli emakeelena ligikaudu 2,6 miljardit inimest (34% maailma rahvastikust).

Nimetuse on nad saanud oma muistse levikuala järgi: see ulatus Põhja-Indiast Euroopani. 

Tänapäeval jagunevad indoeuroopa keeled järgmisteks keelerühmadeks: keldi, romaani, germaani, balti, slaavi, iraani ja india keeled (viimased kaks üheskoos on indoiraani keeled). Peale selle on indoeuroopa keelte hulgas keeli, mis ei kuulu rühmadesse: albaania, kreeka ja armeenia keel. 

Vanimad indoeuroopa tekstid pärinevad hääbunud heti keelest (18. sajand eKr–16. sajandist eKr).

Klassifikatsioon 
keldi keeled: bretooni, kõmri, iiri, gaeli, mänksi
itali keeled: †ladina -> romaani keeled
romaani keeled: itaalia, prantsuse, hispaania, portugali, rumeenia, romanši, friuuli, ladiini,  katalaani, provansi
germaani keeled
põhjagermaani keeled: islandi, fääri, norra, taani, rootsi
läänegermaani keeled: inglise, friisi, jidiši, afrikaani, alamsaksa, hollandi, flaami, letseburgi, saksa
idagermaani keeled: †gooti
kreeka keel
† illüüria keeled
albaania keel
balti keeled: leedu, läti, latgali, †preisi, †jatvingi
slaavi keeled
lääneslaavi keeled: poola, kašuubi, tšehhi, slovaki, sorbi
idaslaavi keeled: vene, ukraina, valgevene, russiini
lõunaslaavi keeled: sloveeni, horvaadi, bosnia, serbia, makedoonia, bulgaaria, kirikuslaavi
armeenia keel
anatoolia keeled: †heti
indoiraani keeled
india keeled: assami, bengali,  marathi, dardi keeled, mustlaskeel, gudžarati, hindi, oria, †paali, pandžabi, †praakritid, †sanskrit, singali, urdu
iraani keeled: †avesta, belutši, jagnoobi, kurdi, osseedi, pamiiri keeled, pehlevi, puštu, pärsia, tadžiki
Nuristani keeled: aškuni keel, kati keel, prasuni keel, vaigali keel.
† tohhaari keeled

Vaata ka
indoeuropeistika

Viited

 Indoeuroopa keeled
Euroopa esiaeg
Aasia esiaeg