Teremin

Teremin (vene k терменвокс) on Lev Termeni (vene Лев Сергеевич Термен, ingl Leon Theremin) 1919. aastal leiutatud ja 1928. aastal patenteeritud iseloomuliku tämbriga monofooniline muusikainstrument.

Tööpõhimõte
Tereminis tekitatakse heli ostsillaatorite abil ning töötava pilli ümber tekib elektriväli. Pill koosneb elektroonikat sisaldavast kastist, mille külge kinnituvad kaks antenni ja mida traditsiooniliselt mängitakse käsi antennide läheduses liigutades, ent põhimõtteliselt saab teremini juhtimiseks kasutada suvalist kehaosa või objekti, millega saab elektromagnetväljas muutusi esile kutsuda. Kui panna käsi või objekt antenni lähedale, muudetakse elektrivälja, mida kasutatakse tekitatava heli juhtimiseks. Vertikaalne antenn muudab heli kõrgust ja horisontaalne valjust. Enamik mängijaid juhib parema käega heli kõrgust ja vasakuga helivaljust. Traditsioonilise muusikariista mängimisel on pausi tegemiseks tavaliselt vaja üksnes mängimine lõpetada, tereminil mängitakse pause sarnaselt nootidega. Tereminil on tavaliselt võimalik nuppude abil reguleerida maksimaalset helivaljust ning tämbrit.

Valmistatud on ka sõrmlauaga teremine, kuid levinud on siiski nii-öelda traditsioonilised tereminid. Muuhulgas alustas Robert Moog, keda peetakse esimese moodsa süntesaatori Minimoog isaks, keskkooliõpilasena tereminide ehitamist ja tema loodud ettevõte toodab neid tänapäevani.

Muusikalised omadused
Tämbri poolest sarnaneb teremin väga ondes Martenot'ga.

Teremini helikõrguse pidev, liigendamata vahemik soodustab glissando mängimist, aga see ei sobi igasse muusikateosesse. Selle vähendamiseks on vaja kasutada järske ja täpseid käeliigutusi. Nende abil on võimalik saavutada isegi staccato-efekti. Käte väikesed kiired liigutused tekitavad tremolo- või vibraatoefekti.

Mängutehnika
Teremin on üks vähestest instrumentidest, mida mängitakse füüsilise kontaktita, Teremini mängitakse käsi kahele antennile lähendades või kaugemale viies, samuti käte asendi muutmisega.

Tereminist on lihtne häält kätte saada, erinevalt näiteks viiulist, millel algaja esimesed poognatõmbed tekitavad väga ebameeldivat heli. Seevastu aga kulub mitu aastat õppimiseks, kuidas tekitada muusikalaadset heli. See on üks põhjustest, miks elukutselisi tereministe on vähe. Erinevalt kõigist teistest muusikariistadest puudub tereminimängijal igasugune tagasiside seadme poolt peale heli: pole keele pingsust nagu keelpillidel, õhusamba survet nagu puhkpillidel ega muud. Mängija peab toetuma üksnes kuuldavale helile, mille kõrgust saab korrigeerida ainult siis, kui helitugevus erineb nullist. Kui näiteks klaver mängib kindla kõrgusega noote, siis tereminil on võimalikud kõik helikõrgused ja kindlaid noote on raske saavutada. Nootide asukohta ei saa ka antennile märkida, sest ostsillaatori häälestus kipub aegamööda muutuma.

Kasutamine
Teremini kasutamine peaaegu lõppes pärast uuemate elektrooniliste instrumentide leiutamist, mida oli lihtsam õppida. Tereminimuusika on jäänud nišitooteks, kuid päriselt pole seda kunagi kasutamast lakatud.

Teremini on kasutatud palju avangardmuusikas, samuti 1950. aastate ulme- ja õudusfilmides. Teremin kõlab näiteks ka tänapäevase Briti krimisarja "Midsomeri mõrvad" ("Midsomer murders") tunnusmuusikas.

Lisaks traditsioonilistele tereminidele valmistatakse tänapäeval ka digijuhtimisega teremine (näiteks juhitakse aparaati optilise või MIDI-sisendi kaudu). Samuti saab moodsat teremini kasutada teiste instrumentide juhtimiseks (näiteks CV- või MIDI-väljundi kaudu).

Tereminist valmis 1993. aastal film "Theremin: An Electronic Odyssey".

Tuntud tereminimängijaid

Vaata ka
 Birotron
 Chamberlin
 Computer Music Melodian
 Fairlight CMI
 Mellotron
 Optigan
 Orchestron

Viited

Välislingid

 Lev Sergeivitch Termen: The Inventor of the Theremin
 History of the Theremin
 Teremini tööpõhimõte ja iseloomustus
 Filmisarja "Midsomeri mõrvad" tunnusmuusika, esitab Celia Sheen

Elektrofonid