11. august

11. august on Gregoriuse kalendri 223. (liigaastal 224.) päev. Juliuse kalendri järgi 29. juuli (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1919 – leevendamaks vastuolusid Eesti ja Venemaa vahel, loodi Tallinnas liitlasriikide nõudel Loode-Venemaa valitsus, mis tunnustas Eesti iseseisvust. See ei muutnud Loodearmee juhtkonna eitavat suhtumist Eestisse.
 1926 – arreteeriti endine Harju Panga direktor Madis Jaakson.
 1933 – valitsus kehtestas üleriigilise kaitseseisukorra, sulges Eesti Vabadussõjalaste Keskliidu (EVKL), Noorsotsialistliku Liidu, Demokraatliku Liinisõdurite Ühenduse ja muud taolised organisatsioonid, seadis trükitöödele sisse eeltsensuuri ja nimetas sisekaitseülema ametisse kindralmajor Gustav Jonsoni.
 1934 – Valka saabus raudteel Poola tankettide rühm.
 1937 – Tallinnas pandi nurgakivi Kadrioru administratiivhoonele, mille projekti autor oli arhitekt Alar Kotli.
 1940 – Nõukogude võimu esindajad hävitasid Tahkurannas Konstantin Pätsi ausamba.
 1944 – toimus Permisküla lahing.
 1946 – Lydia Koidula sängitati Tallinna Metsakalmistule.
 1992 – riigi valimiskomisjon registreeris Riigikogu liikme 101 kohale 633 kandidaati, kellest 26 olid sõltumatud ning ülejäänud jagunesid 17 valimisliidu vahel.
 1993 – riigikohus tunnistas Narva referendumi kehtetuks.
 1993 – siseministeerium kandis Eesti kirikute, koguduste ja koguduste liitude registrisse alates 1944. aastast eksiilis tegutsenud Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku
 1994 – Vene pool alustas töid Eesti-Vene kontrolljoone mahamärkimiseks.
 1995 – Kaitsepolitsei avastas Pärnus võltslattide rahapaja.
 1999 – Toompeale valitsust kiruma kogunenud mässumeelsed põllumehed jätsid lahkudes lossiplatsile kaks siga.
 1999 – Eestis oli võimalik vaadata sajandi viimast päikesevarjutust.
 2011 – relvastatud Karen Drambjan tungis Kaitseministeeriumi hoonesse ja hukkus järgnevas tulevahetuses.

Maailmas
586 eKr – kuningas Saalomoni ehitatud tempel Jeruusalemmas hävitati oletatavalt Babüloonia vägede poolt.
117 – Rooma keisriks sai Hadrianus.
490 – Adda lahing: Adda jõe kallastel toimus lahing Itaalia kuninga Odoakeri ja idagootide valitseja Theoderich Suure vahel, mis lõppes Odoakeri kaotuse ja taandumisega Ravennasse.
1332 – Šotimaa parunid eesotsas Edward Balioliga võitsid Dupplini lahingus kuningas David II vägesid.
1450 – Inglise väed alistasid Saja-aastases sõjas Cherbourgi, viies lõpule Normandia vallutamise.
1492 – paavstiks sai kardinal Rodrigo Borgia, kes võttis paavstinimeks Aleksander VI.
1499 – türklased võitsid Sapienza lahingus Veneetsia laevastikku.
1512 – Inglise laevastik hävitas Bresti sadamas 25 Prantsuse laeva.
1530 – Püha-Rooma keisririigi väed taastasid Firenzes Medicite dünastia.
1687 – Lorraine'i hertsog Charles V ja Badeni markkrahv Ludwig Wilhelm võitsid Mohácsi lahingus Türgi Suleiman Paša vägesid.
1759 – Venemaa ja Austria väed lõid Kunersdorfi lahingus Preisimaa vägesid ja Dresden langes austerlaste kätte.
 1804 – Saksa-Rooma keiser Franz II asutas Austria keisririigi ning asus Franz I-na selle keisriks.
1813 – Austria kuulutas Prantsusmaale sõja.
1863 – Prantsusmaa tegi Kambodžast oma protektoraadi.
1898 – Hawaii saared läksid Ameerika Ühendriikide võimu alla.
1903 – Jaapan saatis Venemaale noodi, kus nõudis, et Venemaa lahkuks Mandžuuriast.
1904 – Saksa väed tapsid Saksa Edela-Aafrikas Waterbergi lahingus umbes 30 000 ülestõusnud hererot ja namat.
1910 – Belgia ja Saksamaa allkirjastasid lepingu, millega sai nende koloniaalvalduste piiriks Aafrikas Rusizi jõgi.
1914 – Esimene maailmasõda: Suurbritannia kuulutas Austria-Ungarile sõja.
1918 – Esimene maailmasõda: lõppes Amiensi lahing.
1920 – Riias sõlmiti rahuleping Läti ja Nõukogude Venemaa vahel.
1920 – Genfis algas üks esimesi ülemaailmseid oikumeenilisi konverentse. Sellest võttis osa kirikutegelasi Euroopast, Ameerika Ühendriikidest ja Aasiast.
1934 – Ameerika Ühendriikides San Francisco lahes Alcatrazi saarel avati föderaalvangla.
1935 – Kaunases algas kuni 18. augustini kestnud ülemaailmne leedulaste kongress, osales 3000 esindajat 17 riigist.
1938 – Saksamaal algas mobilisatsioon.
1941 – Prantsuse marssal Philippe Pétain kutsus oma kaasmaalasi üles toetama Teises maailmasõjas Saksamaad.
1952 – Jordaania kuningaks sai Ḩusayn.
1952 – Argentina pealinnas Buenos Aireses toimusid presidendi abikaasa Eva Peróni matused.
1960 – ÜRO peasekretär Dag Hammarskjöld ja ÜRO väeüksused sisenesid Katangasse.
1960 – Tšaad kuulutas välja iseseisvuse.
1970 – Lääne-Saksamaa ja Nõukogude Liit kirjutasid Moskvas alla mittekallaletungilepingule.
1971 – Süüria katkestas diplomaatilised suhted Jordaaniaga, sest puhkes piirisõda.
1972 – Vietnami sõda: Lõuna-Vietnamis lõpetas lahingutegevuse viimane Ameerika Ühendriikide võitlussalk.
1985 – Jaapani reisilennuk sõitis teel Ōsakast Tōkyōsse vastu mäeseina, katastroofis hukkus üle 520 inimese.
1987 – Suurbritannia ja Prantsusmaa saatsid naftarikkasse Pärsia lahe piirkonda miiniotsijad.
1988 – Sein Lwin astus pärast kolm päeva kestnud massimeeleavaldusi tagasi Birma presidendi kohalt ning kõigist teistest riigiametitest.
1990 – Iraagi riigipea Şaddām Ḩusayn pakkus välja võimaluse siduda Iraagi vägede väljaviimine Kuveidist Iisraeli vägede väljaviimisega kõigilt okupeeritud aladelt.
1991 – Liibanonis pantvangis olnud ameeriklane Edward Tracy saabus Saksamaale.
1993 – paavst Johannes Paulus II pöördus USA-s Denveri staadionil 85 000 inimese poole.
1994 – USA ja Põhja-Korea leppisid kokku tuumapinge lõdvestamise suhtes.
1995 – Iraagi riigipea Şaddām Ḩusayni väimees mõistis oma esimeses põgenemisjärgses avalikus esinemises oma äia hukka ja kuulutas välja tema kukutamise kampaania.
1996 – Saksamaa palus Itaalial välja anda endine SS kapten Erich Priebke, kes oli taas vahistatud pärast seda, kui Rooma sõjatribunal oli pärast sõjakuritegude kohtuprotsessi ta vabastanud.
2003 – Afganistani sõda: NATO võttis Ameerika Ühendriikidelt üle Afganistani rahutagamismissiooni juhtimise.

Sündinud 

 1778 – Friedrich Ludwig Jahn, saksa võimlemistraditsiooni alusepanija
1804 – Vladimir Odojevski, vene kirjanik ja helilooja
1837 – Marie François Sadi Carnot, Prantsusmaa president 1887–1894
 1879 – Frieda von Richthofen, saksa kirjanik
1881 – Aleksander Aberg, eesti maadleja
1884 – Panait Istrati, rumeenia kirjanik
1905 – Ernst Jaakson, Eesti diplomaat
1909 – Uku Masing, eesti teoloog ja luuletaja
1914 – José Silva, Silva meetodi looja
1928 – Heino Väli, eesti kirjanik
1933 – Väino Aren, eesti näitleja
1933 – Jerzy Grotowski, poola lavastaja
1939 – Anatoli Kašpirovski, vene psühhoterapeut ja telehüpnotisöör
1942 – Luule Komissarov, eesti näitleja
1943 – kindral Pervez Musharraf, Pakistani president
1946 – Óscar Berger, Guatemala poliitik
1948 – Jan Palach, tšehhi üliõpilane
1949 – Eric Carmen, ameerika poplaulja ja muusik
1950 – Steve Wozniak, arvutiinsener, Apple Computeri asutaja
1953 – Angela Arraste, eesti rahvatantsujuht
1963 – Piret Viires, eesti kirjanduskriitik
1969 – Ago Markvardt, eesti suusakahevõistleja
1972 – Anti Selart, eesti ajaloolane

Surnud 

480 eKr – Leonidas I, Sparta kuningas
1886 – Lydia Koidula, eesti kirjanik
1919 – Andrew Carnegie, šoti-ameerika tööstur, filantroop
1939 – Jean Bugatti, prantsuse autokonstruktor
1939 – Alphonse Osbert, prantsuse kunstnik
1953 – Tazio Nuvolari, itaalia auto- ja motosportlane
1956 – Jackson Pollock, ameerika kunstnik
1964 – Uno Tölpus, eesti arhitekt
1996 – Vanga, bulgaaria selgeltnägija
2003 – Ahti Nurmis, eesti laulja
2011 – Kalju Karask, eesti laulja ja näitleja
2011 – Ülo Ignats, eesti ajakirjanik
2014 – Robin Williams, USA näitleja

Pühad 
 Iseseisvuspäev Tšaadis
 kangelaste päev Zimbabwes

Nimepäev 
 Eestis – Sanna, Sanne, Susanna, Suusi

Ilmarekordid 
1992 – kõigi aegade kõrgeim õhutemperatuur Eestis +35,6 °C (Võrus)

Viited

August 11