Kivim

Kivim on mineraalidest koosnev looduslik tahke kogum (erandina võib kivim olla ka orgaanikat sisaldav tahke kogum, näiteks kivisüsi).

Kivimid ei pea olema tingimata kristallilisel kujul. Näiteks obsidiaanil ehk vulkaanilisel klaasil ei ole kristallstruktuuri.

Kivimid koosnevad enamasti mitmest, harvemini ühest mineraalist.

Tekkeviisi järgi jaotatakse kivimid kolme rühma: tardkivimid, settekivimid ja moondekivimid. Kivimirühmade piires eristatakse tekke, mineraalse ja keemilise koostise, struktuuri ning tekstuuri alusel mitmesuguseid kivimitüüpe, näiteks rabakivi, kvartsprofüür, savikilt.

Kivimi värvus, tihedus, poorsus, kõvadus ja teised omadused olenevad tema mineraalsest ja keemilisest koostisest, struktuurist ja tekstuurist.

Kivimitest koosnevad maakoor ja vahevöö. Tard- ja moondekivimid moodustavad maakoorest 95%, kuid maapinda katavad 75% ulatuses settekivimid, sest settekivimid paiknevad maakoore ülaosas. Allpool asuvad kivimid on kas moondunud või kristalliseerunud magmast. Eestis moodustavad settekivimid pealiskorra, tard- ja moondekivimid aga Proterosoikumi vanusega aluskorra.

Kivimite uurimiseks kasutatakse ka elementanalüüsi ja mikroskoopilist petrograafiat. Kristalsete kivimite koostist, ehitust, muutumisi ja omadusi uurib petroloogia, settekivimeid litoloogia.

Kivimeid kasutatakse keemiatööstuse toorainena (näiteks põlevkivi), metallurgias (näiteks lubjakivi), ehitusmaterjalina (näiteks graniit) jne.

Kivimite hulka ei loeta tehiskive (näiteks betooni).

Ülevaade levinud kivimeist
Tardkivimid tekivad magma tardumise tulemusena. Olenevalt sellest, kas magma tardub sügaval maakoores või maapinnal, eristatakse süvakivimeid ning vulkaanilisi kivimeid. Levinud süvakivimid on graniit, granodioriit, dioriit, gabro, peridotiit, süeniit jne. Levinud vulkaanilised kivimid on basalt, andesiit, datsiit, trahhüüt, pimss, rüoliit, obsidiaan, tuff jne.

Settekivimid on tekkinud olemasolevate kivimite murenemissaaduste kuhjumisel ning mattumisel. Suurima levikuga settekivimid on savikilt, liivakivi ja lubjakivi. Esineb ka põlevaid settekivimeid, näiteks kivisüsi, põlevkivi, mida kasutatakse fossiilkütustena. Omaette grupi moodustavad evaporiidid ehk vesilahustest keemiliselt settinud soolad, näiteks kivisool.

Moondekivimid on sette- ja tardkivimite kõrge rõhu ja temperatuuri tingimustes ümberkristalliseerumise tulemusel tekkinud kivimid. Levinud moondekivimid on marmor, gneiss, sarvkivi, kristalne kilt, kilt jne.

Vaata ka
Kivimite loend
Kivi
Kivimkeha
Autohtoonne kivim
Allohtoonne kivim

Välislingid

Eesti keelde tõlgitud animeeritud õppevahend kivimite kohta Tromsø ülikooli veebilehel webGeology.

 Kivim
Petroloogia
Sedimentoloogia