Anuubis

Anuubis (Papio anubis) on pärdiklaste sugukonda paaviani perekonda kuuluv ahv.
 
Ta elab Aafrika savannides ja hõrendikes; leviala ulatub Guineast ja Malist kuni Etioopia ja Tansaaniani.

Anuubis on nime saanud Vana-Egiptuse jumala Anubise järgi, keda kujutati koerapäisena. Anuubis on samuti üsna koera näoga.

Välimus 

Kere tüvepikkus on 50 cm kuni 1,1 m, saba pikkus 45–71 cm. Mass on 25–30 kg . Emased on harilikult isastest väiksemad .

Anuubis on võrdlemisi hamadrilli moodi, kuid on pisut suurem, vilajama kerega ja isastel pole mantlitaolist lakka. Nahk on must ning see on näha näol, peopesadel ja jalataldadel. Karvkate on tumehall pruunika varjundiga.

Eluviis 

Anuubised ööbivad tavaliselt mõne suure puu, näiteks sükomooripuu otsas, istudes maapinnast 5–6 m kõrgusel tihedasti üksteise kõrval. Nad virguvad koidikul, laskuvad puude otsast alla, joovad vett ja otsivad üksteisel karva. Seejärel siirdub kari metsa või istandikku toituma. Karjasisesed suhted on neil samasugused kui hamadrillidel. 

Saja- või rohkemapealistes karjades otsivad anuubised söömiseks putukaid, lindude ja roomajate mune, juuri, võrseid, lehti, puuvilju ja seemneid . Nad peavad ka jahti sisalikele ja isegi noortele antiloopidele. Pärast hommikusööki naaseb kari ööbimispaika, joob vett ja puhkab, et paari tunni pärast uuesti toitu otsima minna . Õhtu veedavad nad hullates, tülitsedes ja mängides, enne kui ööseks jälle puu otsa magama lähevad . Palju aega veedavad anuubised üksteise karvastiku puhastamisega, kõrvaldades mustuse, parasiidid ja surnud nahaosad.

Häälitsuste, miimika ja žestide poolest on anuubised hamadrillidest pisut vaesemad. Nad on väga ettevaatlikud loomad. Vähimagi ohu korral toob karja juhtloom kuuldavale hoiatushüüu "ouu" ja kari jookseb peitu. 

Anuubiste vaenlased on mürkmaod, boalased ja leopardid. Kuid leopardid ründavad neid harva, sest anuubised avaldavad kollektiivset vastupanu.

Viited 

Pärdiklased