Eesti Õpilasesinduste Liit

Eesti Õpilasesinduste Liit (lühend EÕEL, ka õpilasliit, inglise keeles Estonian School Students Councils' Union) on vabatahtlik demokraatlik ühendus, mis ühendab Eesti üld-, kutse- ja erihariduskoolide õpilasesindusi (õpilaskogusid, õpilasomavalitsusi).

Liit asutati 18. oktoobril 1998 Eesti Õpilasomavalitsuste Liiduna. 2006. aasta aprillis otsustati nimi muuta Eesti Õpilasesinduste Liiduks.

EÕEL on suurim õpilaste esindusorganisatsioon Eestis, esindades oma liikmete kaudu ligi 100 000 õpilast. EÕEL esindab Eesti õpilasi suhetes riigi, kohalike omavalitsuste, aga ka muude institutsioonidega ning ka rahvusvahelisel tasandil.

EÕELi igapäevatööd koordineerib juhatus, mis valitakse igal kevadel üheks aastaks. Juhatuse valib EÕEL-i liikmetest koosnev ja kaks korda aastas (kevadel ja sügisel) koos käiv üldkoosolek. Eesti Õpilasesinduste Liidul on 190 liiget (2023 juuli seisuga).

Ajalugu 
Seoses Eesti taasiseseisvumisega said alguse muutused Eesti hariduselus ja koolisüsteemis. Aegamööda on hakatud õpiprotsessis väärtustama õpetaja ja õpilase koostööd. Õpilastel tekkis üha suurem huvi oma tuleviku kujundamisel kaasa rääkida. Selle võimaluse pakkusid neile lääneriikide eeskujul koolides moodustatud õpilasomavalitsused, mis levisid kiiresti üle kogu Eesti.

Asutamine 
Eesti Õpilasomavalitsuste Liidu loomise eeletapiks võib pidada 1996. aasta jaanuari, kui Tallinna kesklinna koolide eestvedamisel kutsuti kokku õpilasesindajad üle pealinna, et asutada Tallinna Õpilasliit. Mõte jäi teostamata, kuid 18. detsembril 1996 otsustasid Gustav Adolfi Gümnaasium, Tallinna 21. Keskkool, Tallinna Inglise Kolledž, Tallinna Prantsuse Lütseum ja Tallinna Reaalkool moodustada Viie Kooli Koostöölepingu Liidu, mitteametlikult G5, millest sai tulevase Eesti Õpilasomavalitsuste Liidu esimene alaliit.

Eesti Õpilasesinduste Liit loodi 1998. aasta 17.-18. oktoobril, kui toimus Tallinna Pedagoogika Ülikoolis üldkogu, kus õpilasesindajad otsustasid moodustada mitteformaalse õpilasomavalitsuste regionaalseid alaliite ühendava katusorganisatsiooni Eesti Õpilasomavalitsuste Liidu.

Algusaastad 
1997. aasta detsembris alustas G5 koostööd Avatud Eesti Fondiga. G5 teostatud ja Avatud Eesti Fondi toetusel aset leidnud projekt kandis nime “Õppija õigus”. Selle raames tutvustasid G5 õpilased oma tööd ja kogemusi Tallinnas, Tartus, Viljandis, Viru- ja Võrumaal. 1998. aasta 17.–18. oktoobril toimus Tallinna Pedagoogikaülikoolis üldkogu, kus õpilasesindajad otsustasid moodustada mitteformaalse õpilasomavalitsuste regionaalseid alaliite ühendava katusorganisatsiooni Eesti Õpilasomavalitsuste Liit.

23. septembril 2000 kinnitas Eesti Õpilasomavalitsuste Liidu IV üldkogu juhatuse pakutud struktuurireformi projekti, mille kohaselt kuuluvad rohkem kui 150 liikmesõpilasesindust Eesti Õpilasomavalitsuste Liitu mitte enam alaliitude, vaid üksikliikmetena. 2003. aastal asutati EÕOL IV üldkoosoleku otsusega MTÜ Eesti Õpilasomavalitsuste Liit, asutajateks toonased juhatuse liikmed Anto Liivat ja Henri Laasner. 2006. aastal otsustas üldkoosolek muuta liidu nime, uueks nimeks sai Eesti Õpilasesinduste Liit.

Õpilasliidu struktuur 

Liidu kõrgeim organ on selle liikmetest koosnev üldkoosolek. Üldkoosolek toimub kaks korda kalendriaasta jooksul: kevadel ja sügisel. Üldkoosolek valib juhatuse ja revisjonikomisjoni ning kinnitab liidu arengukava, tegevuskava, eelarve ja haridusplatvormi.

Eesti Õpilasesinduste Liidu igapäevatööd koordineerib üldkoosoleku valitud juhatus (valitud üheks tegevusaastaks). Lisaks juhatusele töötavad vabatahtlikest koosnevad valdkonnad, alates 2019. aastast on valdkondi kolm:
 Avaliku poliitika valdkond (AP) – kogub ja analüüsib õpilaste käest saadud sisendit hariduspoliitika teemadel, koostab ja vormistab õpilasliidu ametlikke seisukohti ning osaleb hariduspoliitika kujundamise protsessides;
 Liikmete valdkond (LV) – tagab suhtluse ja kontakti liikmeskoolidega, pakub liikmetele koolitusi ja nõustamist, vastutab üldkoosoleku maksimaalse osaluse eest;
 Kommunikatsioonivaldkond (CO) – vastutab õpilasliidu projektide korraldamise eest ning liidusiseste ürituste korraldamise eest. Koordineerivad koostööd Liidu ja koostööpartnerite vahel, tagavad meediakajastuse ja edastavad informatsiooni väljaspool organisatsiooni.

Valdkonna aktivistiks on võimalik kandideerida kõigil üld-, eri- või kutsehariduskooli õpilastel, aktiviste valitakse iga aasta augustis. Valdkondi juhivad avaliku konkursiga leitud valdkonnajuhid, juhatusest ja valdkonnajuhtidest moodustub õpilasliidu tegevmeeskond. Vajaduspõhiselt kuulub tegevmeeskonda ka eriülesandega inimesi, nt projektijuht, koolivõrgu koordinaator või avaliku poliitika asjaajaja.

Juhatuse kõrval töötab tegevbüroo: tegevjuht ja avaliku poliitika nõunik (juhatuse nõunik), alates 2015. aastast on tegevjuhiks Kairi Kitsing ja 2018. aastast on avaliku poliitika nõunik Marcus Ehasoo. Juhatuse tööd kontrollib ja hindab 2-3-liikmeline revisjonikomisjon, kes määratakse üldkoosoleku poolt kaheks tegevusaastaks. 

 (Sulgudes) esitatud inimeste mandaat on olnud kas osaajaline või asendusrolli täitja

Viited

Välislingid
Eesti Õpilasesinduste Liit

Eesti liidud
Eesti mittetulundusühingud