Valerie Solanas

Valerie Jean Solanas (9. aprill 1936 – 26. aprill 1988) oli Ameerika radikaalne feminist ja kirjanik. Ta kirjutas "SCUM Manifesto", mis ründas patriarhaalset kultuuri. Raamat on kuulus kui klassikaline poliitiline undreground-kirjandus. Solanas sai kurikuulsaks, kuna üritas 1968. aastal mõrvata kunstnik Andy Warholi.

Elulugu 
Valerie Jean Solanas sündis New Jersey lähedal Ventoris Louis ja Dorothy Bondo Solanase tütrena. Tema isa kasutas teda seksuaalselt ära. 1940. aastal Valerie vanemad lahutasid ja ta kolis koos emaga Washingtoni. 1949 Valerie ema abiellus ja Valerie saadeti katoliiklikku kooli. 1951. aastal jäi Valerie 15-aastaselt rasedaks ühest meremehest. 1954. lõpetas Solanas keskkooli ja läks Marylandi Ülikooli psühholoogiat õppima. Elatist teenis ta psühholoogialaboris ja hiljem ka prostitutsiooniga. 

1966 läks ta elama Greenwich Village'isse, kus kirjutas näidendi "Up Your Ass", mis kirjeldab mehi vihkavast prostituudist. Ta pöördus Andy Warholi poole, et see ta näidendi välja annaks. Warhol, kelle tööd tihti ära keelati, arvas, et see on politsei lõks, kuna see oli nii pornograafiline. Solanas helistas Warholile hiljem, et oma käsikiri tagasi saada. Warhol väitis, et see on kadunud, ja pakkus talle osa filmis "I, A Man".

3. juunil 1968 tulistas ta Warholi stuudios kolm lasku Warholi pihta, millest üks ka tabas, kuid ei tapnud. Ta üritas tulistada ka kunstikriitik Mario Amayat ja Warholi mänedžeri Fred Hughesi, kuid relv hakkas tõrkuma, kuna Valerie oli üritanud ise hõbekuule teha, mis toru ummistasid. Kohus määras talle kolm aastat vanglakaristust, Warhol keeldus tunnistama tulemast. Paljud feministid (Robin Morgan) protesteerisid Solanase vangistuse vastu. 
Valerie Solanas suri 52-aastaselt San Franciscos emfüseemi ja kopsupõletiku tagajärjel. 
 
Solanase vaated tipnesid äärmusfeministliku SCUM-manifestiga (Society for Cutting Up Men).

1996. aastal tehti tema elul põhinev film "I Shot Andy Warhol", kus Solanast mängis Lili Taylor ja Jared Harris mängis Warholit.
Warholi sõber Lou Reed ei andestanud Solanasele kunagi tema mõrvakatset ning tegi laulu "I Believe" koos John Calega albumile "Songs for Drella", kus ta laulab "I believe/I would've pulled the switch on her myself."

Ameerika Ühendriikide kirjanikud
Feministid
Sündinud 1936
Surnud 1988