Pelagiaal

Pelagiaal ehk avavesi (kreeka sõnast pelagikos 'meri') on veekogu (ookeani, mere, järve) veemass, mis pole mõjutatud rannikust ja veekogu põhjast, ja mida asustavad avaveelised (pelaagilised) organismid. Nende organismide kogumit nimetatakse pelagoseks.

Pelagiaali saab liigestatuse alusel jagada kaheks ökoloogiliseks vööndiks: vertikaalseks ja horisontaalseks vööndiks.

Mere ökoloogilised vööndid 
Meredes eristatakse tavaliselt nelja vertikaalvööndit: 
epipelagiaal (0–200 meetrit) on eufootiline kiht, kus areneb fütoplankton
mesopelagiaal (200–1500 m)
batüpelagiaal (1500–3000 m)
abüssopelagiaal (>3000 m)
Mõnikord tuuakse välja ka hadopelagiaal, mis asub sügavamal kui 6000 m.

Horisontaalvööndeid on kaks:
neriitiline vöönd
ookeaniline vöönd

Järve ökoloogilised vööndid 
Järvede puhul räägitakse limnopelagiaalist, kus eristatakse kolme vertikaalvööndit: 
epilimnion
metalimnion ehk termokliin
hüpolimnion

Vaata ka
Pelagos
Bentaal

Viited 

Ökoloogia
Okeanograafia