15. september

15. september on Gregoriuse kalendri 258. (liigaastal 259.) päev, Juliuse kalendri järgi 2. september (1901–2099).

Pühad ja tähtpäevad 
 Rahvusvaheline demokraatiapäev
Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase ja Nicaragua iseseisvuspäev (1821)

Sündmused

Eestis
1565 – Liivi sõda: Ivan IV käsul küüditati Tartu kodanikud Venemaale, kust neil aastail 1569–1570 lubati tagasi tulla.
1569 – Liivi sõda: Taani laevad ilmusid Tallinna reidile ja pommitasid linna.
1575 – Liivi sõda: venelased vallutasid poolakatelt Pärnu. Järgnesid ulatuslikud rüüstamised Lääne-Eestis ja elanike küüditamine.
1927 – buda munk Karl Tõnisson (Vend Vahindra) pidas Kopli vanas rahvamajas kõne teemal "Mis on Buddha usk meie maale ja rahvale".
 1928 – tegevust alustas Tartu Ülikooli Kehakultuuri Instituut.
1932 – Rakverre ümberpaigutatud 1. diviisi staap lahkus soomusrongil Kapten Irv Narvast.
 1934 – avati Tallinna Kunstihoone.
 1941 – Saksa okupatsioonivõimud kinnitasid ametisse Eesti Omavalitsuse eesotsas Hjalmar Mäega.
1982 – toimusid 19. septembrini kestnud Tartu ülikooli 350. aastapäeva pidustusüritused.
1989 – Interliikumine korraldas Eestis "solidaarsusmarsse", osavõtt nendest jäi aga väheseks.
2018 – Sindis avati Mihkel Mathieseni mälestussammas.

Maailmas
608 – Bonifatius IV sai paavstiks.
 1697 – Saksimaa kuurvürst Friedrich August I krooniti August II-na Poola kuningaks.
1776 – britid maabusid Kipi sadamas, et sõdida Ameerika iseseisvussõjas ja vallutada New York.
1821 – Costa Rica, Guatemala, Honduras, Nicaragua ja El Salvador kuulutasid end iseseisvaks.
1830 – avati raudteeliin Liverpooli ja Manchesteri vahel.
1831 – New Jerseys tegi esimese sõidu vedur John Bull.
1862 – Ameerika kodusõda: Konföderatsiooni väed vallutasid Harper's Ferry linna Virginia osariigis.
1883 – Bombays asutati Bombay Looduse Ajaloo Selts.
1905 – 100 000 inimest avaldas Budapestis meelt üleüldise valimisõiguse kehtestamise poolt. Ungaris oli 20 miljonist kodanikust valimisõigus üksnes ühel miljonil.
 1905 – hakkas tööle Slettnesi tuletorn – maailma kõige põhjapoolsem mandril asuv majakas.
1914 – Esimene maailmasõda: Saksamaa ja Prantsusmaa vahel algas esimene Aisne'i lahing.
1916 – Esimene maailmasõda: Somme'i lahingus kasutati lahingutegevuses esimest korda tanke.
1928 – Alexander Fleming leiutas penitsilliini.
1935 – Nürnbergi seadus võttis Saksamaa juutidelt kodakondsuse.
1947 – Itaalia ja Jugoslaavia vahele loodi ÜRO kaitse all olev Trieste Vaba Territoorium.
1948 – Argentina sai UNESCO liikmeks.
1949 – Konrad Adenauer sai Saksamaa Liitvabariigi esimeseks liidukantsleriks.
1950 – USA väed maabusid Koreas Inchonis.
1952 – USA andis Eritrea Etioopia kontrolli alla.
1959 – Nikita Hruštšov saabus esimese Nõukogude Liidu juhina visiidile USA-sse.
1973 – Carl XVI Gustaf sai Rootsi kuningaks.
1994 – Šveitsi astronoom Didier Queloz avastas esimese väljaspool Päikesesüsteemi asuva planeedi.
2000 – Sydneys avati 2000. aasta suveolümpiamängud.

Sündinud 

 53 – Traianus, Vana-Rooma keiser
1254 – Marco Polo, itaalia maadeavastaja
 1613 – François de La Rochefoucauld, prantsuse kirjanik
 1789 – James Fenimore Cooper, USA kirjanik
 1828 – Aleksandr Butlerov, vene keemik 
 1857 – William Howard Taft, USA president ja Ülemkohtu kohtunik
 1876 – Bruno Walter, helilooja ja dirigent
 1877 – Shefqet Verlaci, Albaania poliitik, peaminister
 1890 – Agatha Christie, inglise kirjanik
 1894 – Jean Renoir, prantsuse filmirežissöör
 1901 – Aleksander Bergmann, eesti kunstnik
 1902 – Fritz Riemann, saksa psühhoanalüütik
 1904 – Umberto II, Itaalia kuningas
 1907 – Gunnar Ekelöf, rootsi luuletaja
 1917 – Boris Kabur, eesti kirjanik ja tõlkija
 1924 – György Lázár, Ungari luuletaja
 1924 – Lucebert, hollandi maalikunstnik ja luuletaja
 1926 – Jean-Pierre Serre, prantsuse matemaatik
 1929 – Murray Gell-Mann, USA füüsik
 1930 – Endel Lippmaa, eesti akadeemik
 1937 – Fernando de la Rúa, Argentina poliitik
 1941 – Juri Norštein, Venemaa animafilmilavastaja 
 1942 – Mare Vint, eesti graafik
 1945 – Carmen Maura, hispaania näitleja
 1945 – Jessye Norman, USA ooperilaulja (sopran)
 1946 – Oliver Stone, USA filmirežissöör
 1947 – Viggo Jensen, taani jalgpallur ja treener 
 1951 – Johan Neeskens, hollandi jalgpallur
 1955 – Õnne Kepp, eesti kirjandusteadlane
 1955 – Kalle Rõõmus, eesti arhitekt
 1956 – Rao Heidmets, eesti animafilmilavastaja
 1956 – Maggie Reilly, šoti laulja
 1961 – Mihhail Stalnuhhin, Eesti poliitik
 1963 – Mart Johanson, eesti muusik
 1964 – Robert Fico, Slovakkia poliitik
 1967 – Simone Greiner-Petter-Memm, saksa laskesuusataja
 1972 – Letizia, Hispaania kuninganna
 1982 – Timo Toots, eesti fotograaf ja elektroonikakunstnik
 1984 – Harry, Walesi prints
1985 – Loore Aaslav-Kaasik, eesti lavastaja ja näitleja

Surnud 

 1700 – André Le Nôtre, prantsuse aednik
 1858 – Johann Karl Simon Morgenstern, Eesti klassikaline filoloog
 1891 – Ivan Gontšarov, vene kirjanik
 1921 – Roman von Ungern-Sternberg, Venemaa sõjaväelane
 1938 – Thomas Wolfe, USA kirjanik
 1945 – Anton Webern, Austria helilooja
 1952 – Hugo Raudsepp, eesti kirjanik
 1971 – John Desmond Bernal, Briti füüsik 
 1973 – Gustav VI Adolf, Rootsi kuningas
 1975 – Pavel Suhhoi, lennukikonstruktor
 1978 – Willy Messerschmitt, saksa lennukikonstruktor
 1993 – Julian Semjonov, vene kirjanik
 1994 – Kaja Kõlar, eesti laulja
 2007 – Colin McRae, šoti rallisõitja
 2008 – Richard Wright, inglise klahvpillimängija
2013 – Virve Aruoja, eesti filmilavastaja
2015 – Olaf Utt, eesti ajakirjanik ning kirjandus- ja teatrikriitik

Ilmarekordid 
...

Viited

September 15