15. jaanuar

15. jaanuar on Gregoriuse kalendri 15. päev. Juliuse kalendri järgi 2. jaanuar (1901–2099).

Sündmused

Eestis 
 1892 – Tartus algas Eesti karskusseltside esimene kongress, mis kestis 16. jaanuarini (uue kalendri järgi). Karskusliikumise juhiks sai Ado Grenzstein.
 1920 – Helsingis leidis aset 22. jaanuarini kestnud Balti riikide IV konverents.
 1931 – allkirjastati Eesti-Leedu kaubandusleping, mis tõi kaasa kahe riigi suhete soojenemise.
 1941 – Nõukogude Liidu valitsuse käsul natsionaliseeriti Eesti pankades hoiused.
 1953 – USAs hakkas ilmuma ajakiri Eesti Male.
 1959 – toimus üleliiduline rahvaloendus. Eestis elas 1 196 791 inimest, neist oli eestlasi 892 653 (74.59%), venelasi 240 227 (20,07%), soomlasi 16 699, ukrainlasi 15 769 (1,32%),valgevenelasi 10 930 (0,91%), juute 5436 (0,45%) ja lätlasi 2888 (0,24%).
 1970 – toimus üleliiduline rahvaloendus. Eestis elas 1 356 076 inimest, neist oli eestlasi 925 157 (68,22%), venelasi 334 620 (24,68%), ukrainlasi 28 620 (2,11%), valgevenelasi 18 732 (1,38%), soomlasi 18 537 (1,37%), juute 5288 (0,39%) ja lätlasi 3286 (0,24%).
 1991 – Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ratifitseeris 12. jaanuaril sõlmitud Eesti Vabariigi ja Vene NFSV poliitilise lepingu.
 1991 – Toompeal toimus nõukogudemeelsete miiting.
1992 – asutati Eesti Akadeemiline Spordiliit (EASL).
 1996 – Tallinna Pedagoogikaülikooli juhtkond süüdistas kooli endist rektorit Talis Bachmanni 3,2 miljoni krooni raiskamises.
 2001 – Tartu Raekoja platsile kogunes mitu tuhat üliõpilast, kes nõudsid reisirongiliikluse säilimist ja bussipiletite hindade langust.
 2011 – 2011. aasta Eesti rahareform: Eestis lõppes 14. jaanuaril Eesti krooni ja euro paralleelkäive. 15. jaanuarist sai ainsaks maksevahendiks euro.

Maailmas 
 588 eKr – Babüloonia kuningas Nebukadnetsar II asus piirama Jeruusalemma.
 532 – Konstantinoopolis puhkes Nika ülestõus keiser Justinianus I vastu. Süüdati palju hooneid, sealhulgas Suur palee ja Hagia Sophia.
 1535 – Inglismaa kuningas Henry VIII võttis endale riigi kõrgeima kirikupea tiitli.
 1559 – Elizabeth I krooniti Inglismaa ja Iirimaa kuningannaks.
 1582 – Moskva tsaaririik ja Poola-Leedu sõlmisid Jam-Zapolski rahulepingu, mida vahendas paavst Gregorius XIII. Lepingu tagajärjel kaotas Venemaa juurdepääsu Läänemerele.
 1649 – Fronde'i puhkemise järel lahkus Prantsuse õukond Pariisist.
 1759 – avati Briti Muuseum.
 1822 – Kreeka kuulutas end iseseisvaks. Esimeseks presidendiks sai Alexandros Mavrokordatos.
 1877 – Budapesti kokkuleppega leppisid Austria-Ungari ja Venemaa kokku mõjupiirkondades Balkanil. Austria-Ungari kinnitas, et jääb Vene-Türgi sõja puhkemisel neutraalseks.
 1885 – Wilson Bentley tegi esimesed fotod lumehelvestest.
 1896 – Pariisis asutati esimene autorendifirma.
 1910 – Prantsuse Kongo reorganiseeriti Prantsuse Ekvatoriaal-Aafrikaks.
 1919 – Poola Vabariigi peaministriks sai Ignacy Jan Paderewski.
 1922 – moodustati Iiri Vaba Riik Briti dominiooni staatuses, Vaba Riiki juhtis Michael Collins.
 1943 – Teine maailmasõda: Jaapani sõjavägi taandus Vaikse ookeani Guadalcanali saarelt.
 1959 – toimus üleliiduline rahvaloendus. Nõukogude Liidus elas 208 826 650 inimest, neist oli venelasi 114 113 579 (54,65%).
 1970 – toimus üleliiduline rahvaloendus. Nõukogude Liidus elas 241 720 134 inimest, neist oli venelasi 129 015 140 (53,37%).
 1966 – Rio de Janeiros toimus üleujutus, kus hukkus üle 400 inimese.
 1970 – Biafra kinnitas veel kord oma alistumist, lõppes Nigeeria kodusõda.
 1972 – Taani kuningannaks sai Margrethe II.
 1986 – Lesothos toimus sõjaväeline riigipööre.
 1989 – Tšehhoslovakkia politsei summutas üle 2000 osavõtjaga meeleavalduse.
 1990 – Bulgaaria parlament tühistas kommunistliku partei võimumonopoli.
 1992 – Sloveenia ja Horvaatia iseseisvust tunnustas Euroopa Ühendus.
 1993 – Itaalia maffiaboss Salvatore Riina arreteeriti Sitsiilias. Ta oli olnud tagaotsitav juba 30 aastat.
 1996 – Kreeka peaminister Andréas Papandréou astus tagasi.
 2001 – tegevust alustas vaba võrguentsüklopeedia Wikipedia.
 2011 – Lõuna-Sudaanis lõppes iseseisvusreferendum. 99% osalenutest hääletas iseseisvuse poolt.

Sündinud 

 1622 – Molière, prantsuse näitekirjanik ja teatrilavastaja
1791 – Franz Grillparzer, Austria kirjanik
1795 – Aleksandr Gribojedov, vene kirjanik 
1809 – Pierre-Joseph Proudhon, prantsuse filosoof, sotsioloog ja majandusteadlane
1842 – Paul Lafargue, prantsuse revolutsionäär 
1850 – Sofja Kovalevskaja, vene matemaatik
1873 – Max Adler, Austria filosoof, sotsioloog ja poliitik
 1891 – Ossip Mandelštam, juudi päritolu vene kirjanik
1899 – Artur-Tõeleid Kliimann, eesti õigusteadlane
1900 – William Heinesen, fääri taanikeelne kirjanik
 1906 – Aristoteles Onassis, kreeka laevandusmagnaat
1917 – Anton Raadik, eesti poksija
1918 – Gamal Abdel Nasser, Egiptuse poliitik ja sõjaväelane
 1925 – August Englas, eesti maadleja
 1929 – Martin Luther King, USA aktivist
 1949 – Riho Mesilane, eesti ajakirjanik ja humorist 
1957 – Priit Hõbemägi, eesti ajakirjanik
 1958 – Boris Tadić, Serbia poliitik
 1959 – Mart Rannut, eesti keeleteadlane
1960 – Anu Kalm, eesti graafik 
1963 – Heie Treier, eesti kunstikriitik

Surnud 

 69 – Galba
 1826 – Nikolai Rumjantsev, Vene poliitik ja diplomaat
 1841 – Friedrich Parrot, arstiteadlane ja bioloog
 1915 – Sir George Strong Nares, Briti mereväeohvitser ja polaaruurija
 1939 – Sergei Rezhevski, eesti arst
 1940 – Alfred Palm, eesti insener
 1975 – Ernest Koliqi, albaania kirjanik
 1983 – Armin Öpik, eesti geoloog
 1983 – Meyer Lansky, juudi päritolu USA kurjategija
 1989 – Kalju Kangur, eesti kirjanik
 2002 – Michael Anthony Bilandic, Chicago linnapea (1976–1979)
2003 – Gudmund Saxrud, Norra ametnik ja diplomaat
 2008 – Artjom Sergejev, NSV Liidu sõjaväelane, Jossif Stalini kasupoeg
 2008 – Brad Renfro, USA näitleja
 2011 – Susannah York, Briti teatri- ja filminäitleja
 2013 – John Thomas, USA kõrgushüppaja
 2021 – Tiit Lilleorg, eesti näitleja

Pühad 
 Õigeusu kirikus Teeba vaga Pauluse ja vaga Johannes Telklase mälestuspäev

Ilmarekordid 
 Tallinna maksimumtemperatuur +4,6 °C (1983)
 Tallinna miinimumtemperatuur –25 °C (1942)
 Tartu maksimumtemperatuur +4,1 °C (1983)
 Tartu miinimumtemperatuur –27,9 °C (1968)

Viited

Jaanuar 15