Tartu maraton

Tartu maraton on Eesti tuntuim ja osavõtjaterohkeim suusamaraton. Maraton toimub igal aastal veebruari kolmandal pühapäeval ning kuulub rahvusvahelisse Worldloppeti ja Eesti Estoloppeti pikamaasuusatajate sarja.

Maratoni Tartu- ja Valgamaal kulgeva raja põhivahemaa on 63 kilomeetrit ja lühivahemaa 31 kilomeetrit. Maratoni sõidetakse traditsiooniliselt klassikalises stiilis. Maratoni reeglid on vastavuses Rahvusvahelise Suusaliidu ja Eesti Suusaliidu pikamaasuusatamise võistlusmäärustega.

Maratoni korraldab Klubi Tartu Maraton.

Ajalugu 

16. jaanuaril 1960 anti Tartu südalinnas start esimesele Tartu-Kääriku suusamatkale, millega sai alguse talve tähtsündmuse staatuse saavutanud Tartu Maraton. 1964. aastal sai Tartu Maratoni finišipaigaks Otepää, kuna Kääriku ei suutnud enam finišeerijate hulka vastu võtta. 1967. aastal toimus võistlus esmakordselt ka naistele. Esmakordselt said kõik osavõtjad stardinumbri 1980. aasta maratonil ja kõikide osavõtjate tulemused kanti protokolli; rada pöördus 180 kraadi – Matult Tartusse. 1986. aastal lõpetas Tartu maratoni 9858 osavõtjat, mis on kehtiv lõpetajate rekord. Worldloppeti sarja kuulub üritus alates 1994. aastast. Alates 1997. aastast korraldatakse lisaks põhivahemaale ka lühikese vahemaaga maratoni.

Pärast esimest maratoni aastal 1960 on Tartu maraton lumepuuduse tõttu ära jäänud 15 aastal, kuid sellele on hakatud otsima alternatiive. 2017. aastal sõideti maratoni üksnes Tehvandi kunstlumeringil. Ka 2020. aastal jäi juubelisuusamarton terve talve väldanud lumepuuduse tõttu ära, kuid võistlus asendati jalgsimatkaga, millel osales umbes 1000 inimest. Juubelimatka start oli Otepääl Tehvandi staadionil ja finiš Käärikul. Kõnniti kahel distantsil, 27 ja 17 km ning rada kattus osaliselt suusamaratoni rajaga. Teekonnal oli kaks toitlustuspunkti, kus esinesid kohalikud rahvamuusikud ning raja ääres ergutasid matkajaid ka pealtvaatajad. Paremusjärjestust ei koostatud, kuid mõõdeti osalejate distantsi läbimise aega. Iga osaleja kandis ka stardinumbrit.

Pikk distants 

Põhivahemaa pikkuseks on alates 2003. aastast olnud 63 kilomeetrit. Pikim oli maraton 1997. aastal – 65 km ning lühim 2002. aastal – 27 km. 

Maratoni täispika distantsi start on Otepääl Tehvandi staadionil ja finiš Elva ligidal. Rada kulgeb pärast starti esialgu Otepää kuppelmaastikul võrdlemisi rahulikus reljeefis. Raja alguses asuvad ohtlikumad laskumised, sest osalejate suure arvu korral esineb kukkumisi, näiteks Poslovitsa laskumisel, mis asub Otepää tunnetusrajal. Esimene ning ühtlasi raja pikim ja raskeim tõus, umbes 2-3 kilomeetri pikkune Harimägi, saabub umbes 14. kilomeetril. Harimäele järgneb pikk, paarikilomeetrine laskumine. Rahulikumas, kuid siiski pigem tõusvas joones jätkub rada umbes 35. kilomeetrini. Umbes seal liitub pika rajaga maratoni lühike distants. Seejärel saabuvad laskumised, neist üks pikemaid asub raja umbes 44. kilomeetril, enne Palu teeninduspunkti. Viimased 16 kilomeetrit kulgeb maratonirada lauskmaal üksikute tõusude ja langustega. Finiš asub Tartumaa Tervisespordikeskuses Elva lähistel, kui toimuvad autasustamised, tagatakse toitlustus ning muu vajalik. Kõigile osalejatele antakse finišeerimise järel diplom ning medal. 

Maratoni rajal on 7 teenindus-toitlustuspunkti: Matus, Andes, Kuutses, Peebus, Palus, Hellenurmes ning viimane, kus pakutakse üksnes kohvi, umbes 4 kilomeetrit enne finišit. Kolmes punktis (Ande, Kuutse, Palu) on ka vahefiniš.

12 parema ajaga meest ja 6 paremat naist autasustatakse diplomi, medali, karika ja auhindadega.

Lühike distants 
Lühikese vahemaaga maratoni korraldatakse põhivahemaale lisaks alates 1997. aastast. Lühivahemaa algab Arulas ning selle rada ühineb 2 kilomeetrit pärast starti põhivahemaa rajaga Meegaste lähistel. Lühikese distantsi äärde jääb 4 teenindus-toitlustuspunkti.

Lühikese vahemaa tulemuste alusel ei moodustata ametlikku paremusjärjestust ning osalejaid ei autasustata.

Tuntud osalejaid 

Aastate jooksul on Tartu maratonil osalenud avaliku elu tegelasi, kes ei ole sportlased. Pika distantsi on korduvalt läbinud näiteks poliitikud Andrus Ansip, Meelis Atonen ja Jürgen Ligi, ajakirjanikud Priit Pullerits, Roald Johannson, Hannes Hermaküla, Meelis Kompus, Jüri Muttika, Tarmo Tiisler, Alvar Tiisler, näitleja Veikko Täär, riigiametnikud Madis Lepajõe, Norman Aas, Uku Hänni. Tartu Maratoni tutvustajatena on avalikult suusasõiduks valmistunud ja maratonist ise osa võtnud näiteks teleajakirjanikud Grete Lõbu ja Annely Adermann ning laulja Kaire Vilgats.

Vaata ka
Klubi Tartu Maraton
Tartu linnamaraton
Tartu maastikumaraton (endine Tartu jooksumaraton)
Tartu rattamaraton
Tartu rattaralli
Tartu rulluisumaraton
Tartu sügisjooks

Kirjandus 
 E. Paal. Pool sajandit Tartu Maratoni 1960–2010. Klubi Tartu Maraton, 2010.

Välislingid
 Maratoni koduleht

Eesti murdmaasuusatamine
Tartu üritused
Otepää
Elva
Eesti spordivõistlused