Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskond

Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskond oli Tartu Ülikooli teaduskond, kus õpetati keemiat ja füüsikat ning tehti rahvusvahelist teadustööd. 1. jaanuaril 2008 läks see loodus- ja tehnoloogiateaduskonna koosseisu.

Teaduskonna dekanaat asus Tartus Tähe 4, kus asub ka füüsikaosakond (nn Füüsikum). Keemiaosakond asus aadressil Jakobi 2. 2009. aastal avati uus keemiahoone Chemicum Ravila tänaval, Jakobi 2 hoone läks pärast remonti filosoofiateaduskonna käsutusse.

Erialad 
Füüsika-keemiateaduskonnas olid järgmised erialad:
Füüsika
Füüsika, bakalaureuseaste, doktoriõpe
Rakendusfüüsika, magistriaste
Fundamentaalfüüsika, magistriaste
Füüsikaõpetaja, magistriaste
Keemia
Keemia, bakalaureuseaste ja magistriaste, doktoriõpe
Rakenduskeemia, magistriaste
Keemiaõpetaja, magistriaste
Infotehnoloogia, bakalaureuse- ja magistriaste
Materjaliteadus, bakalaureuseaste
Materjalitehnoloogia, magistriaste
Molekulaartehnoloogia, magistriaste
Keskkonnatehnoloogia, bakalaureuse- ja magistriaste
Kultuuriväärtuste säilitamine, magistriaste

Ajalugu 
17. sajandil tegutses Tartus küll Rootsi Academia Gustaviana, kuid siis oli tänapäevane füüsika alles kujunemas. Esimesena tutvustas ülikoolis uusaegset füüsikat Sven Dimberg. Rootsi-aegse ülikooli tööle järgnes pikem vaheaeg. Järjepidevalt viljeletakse füüsikat Tartu Ülikoolis pärast selle taasavamist Keiserliku Vene riigi ülikoolina 1802. aastal.

Tuntud teadlasi 
Heinrich Emil Lenz, füüsik
Moritz Herman Jacobi, füüsik
Ernst Öpik, astronoom
Wilhelm Ostwald, keemik, Nobeli keemiaauhind

Viited

Välislingid 
Füüsika-keemiateaduskond

Füüsika-keemiateaduskond
Füüsika
Keemia