Retsitatiiv

Retsitatiiv on muusikas tavaliselt ühehäälne vokaalmuusika žanr, mida iseloomustab sõnalise teksti lausumise jäljendamine lauldes. 

Retsitatiiv võib olla number suurvormides, näiteks ooperis, oratooriumis.

Retsitatiiv ooperis on loomuliku kõnele lähedane laulev deklamatsioon või kõnemeloodiat jäljendav laulmine, mis viib ooperi tegevust edasi ning ühendab kahte muusikanumbrit. Tavaliselt kirjutatud ettekandmiseks ühele, mõnikord ka kahele häälele. Teksti ülesehitus on kooskõlas kõne loogikaga, kusjuures meloodia järgib kõne rütmi ja intonatsiooni. Deklameeritavaid retsitatiive kohtab Firenze Camerataga seotud ooperiajaloo esimestes teostes nagu Jacobo Peri Euridice (1600), Giulio Caccini Euridice (1600), Agostino Agazzari Del sonare sopra l’basso (1607), Marco da Gagliano Dafne (1608) jt. Tavaliselt saadetakse ret­si­tatii­vi vaid basso continuo harvade akordidega. Seda laulmisviisi nimetatakse kuivaks ehk secco retsitatiiviks. Dramaatilistes kõrgpunktides lisa­takse retsitatiivile kogu ansambel või orkester. Seda nimetatakse recitativo accompagnato ehk saa­te­ga retsitatiiviks. Retsitatiivi kasutati barokk ooperites ja hiljem nii tõ­sistes kui ka buffo ooperites.

   Arenes välja 17. sajandi alguses Itaalias helilooja Claudio Monteverdi ajal. Oli esmakordselt kasutusel tema ooperis  Il combattimento di Tancredi e Clorinda (1624) kus jutustaja seob tegevust retsitatiiviga. Tollal olid selged erinevused Itaalia (recitativo), Prantsusmaa (récita­tif), Saksamaa (Rezitativ) ja Inglismaa (Recitative) komponistide poolt viljeldud retsitatiivide olemuses. Prantslased modelleerisid retsitatiivi sõnateatri stiliseeritud deklameerimisena (eriti Jean-Baptiste Lully), mis olid sujuvalt meloodilised. Sakslased olid kinni piibellikes psalmides, mille kaudu väljendasid oma romantilist ellusuhtumist. Inglismaal oli retsitatiiv valdavalt monotoonne (näiteks Henry Purcelli töödes), kuid Inglise teatritele komponeerinud Georg Friedrich Händel ja Johann Adolf Hasse surusid peale sakslaste romantilisemat ja meloodilisemat lähenemist.

   Esimese harvade akordidega retsitatiivid leiab Domenico Mazzocchi ooperist La catena d’Adone (1626). Väidetavalt kasutas esi­mest korda (1663) orkestrit retsitatiivi saat­miseks helilooja Gaetano Rovettino. Seda nimetati algul accompagnato („saatmine”) või stromentato („instrumentaalne”) ja see oli ka Christoph Willibald Glucki ooperireformi lahutamatu osa.

Populaarne vorm 18. sajandi  tõsistes ooperites oli recitativo secco („kuiv retsitatiiv”), mille puhul retsitatiivi saadeti klavessiinil või mõnel keelpillil, enamasti tšellol. Seda võtet kasutati veel ka 19. sajandi keskel koomilistes ooperites, mida sageli viljeles Gaetano Donizetti. 19. sajandi II poolel retsitatiiv kui niisugune kadus, sest heliloojad komponeerisid libretole kompleksse muusika.

Prantsuse ooperites eelistati kaua aega retsitatiivide asemel kõnedia­loogi, näiteks Georges Bizet’ Carmenis või Charles Gounod ooperites Mireille ja La colombe. Hilisemates lavastustes asendati kõnedialooge lauldud retsitatiividega. Nimetatud prantslaste teoste puhul komponeeris Bizet’ Carmenile Viinis toimunud postuumsele lavastusele retsitatiivid Ernest Guiraud ja Gounod' ooperitele vastavalt Eric Satie ja Francis Poulenc. Ka Carl Maria von Weberi Der Freischütz (1821) oli algselt kõnedialoogidega, kuid 1841. aasta Pariisi lavastusele kirjutas retsitatiivid Hector Berlioz. Paljud heliloojad, sealhulgas ka Mozart ja Rossini, end retsitatiivide komponeerimisega eriti ei vaevanud, vaid jätsid selle oma õpilaste ülesandeks või kohustasid seda tegema teatrite juures töötavaid komponiste ja muusikajuhte või palusid abi mõnelt teiselt heliloojalt. Rossini  koomilisele ooperile La Cenerentola (1817) komponeeris retsitatiivid muusik Luca Agolini.

Retsitatiiv on olnud mõningatel juhtudel kasutusel ka 20. sajandi ooperiloomingus. Seda kohtab iroonilises vormis Kurt Weilli Die Dreigroschenoperi finaalis, George Gershwini ooperis  Porgy and Bess, Carl Orffi Prometheuses deklameerivas vormis ja Arnold Schönbergi ooperis Pierrot Lunaire.

Vaata ka
Kõnelaul

Lauluvormid