Nulg

Nulg (Abies) on okaspuulaadsete seltsi männiliste sugukonda kuuluv igihaljaste puude perekond.

Nulu perekonda kuulub 48–55 liiki. Nulud on levinud põhjapoolkera paraskliimas, vähem lähistroopilises kliimas. Nad eelistavad kasvukohana mägesid.

Nulud on 10–80 meetri kõrgused ja ½–4-meetrise tüveläbimõõduga puud. Nad on koonusja võraga, mille moodustavad rõhtsad oksad.

Pungad on peaaegu kerajad, mõnikord nüri koonuse kujulised. Okkad on lamedad, aluselt kitsamad, alt kahe valge õhulõhega ja püsivad puul mitu aastat. Okkad painduvad alusel sedamoodi, et kõik sama võrse okkad on ühes tasapinnas.

Isasõiteks on urvad. Need koosnevad paljudest käbikestest, mille alusel on kaks õietolmukotti. Tolmukotid avanevad niimoodi, et nende külje sisse tekib pragu.

Emasõiteks on püstised käbid. Nende alusel on kattesoomused, mis on kitsamad ja pikemad kui kandesoomused, mida nad ümbritsevad. Viimased kannavad kaht seemnealget. Kõik nulud on tuultolmlejad.

Käbid on silindrilised ja püstised. Seemned nendes valmivad veel samal aastal pärast viljastumist. Selleks ajaks kattesoomused puituvad, aga pärast valmimist käbi laguneb ja kattesoomused kukuvad ära, nii et puule jääb käbist üksnes tüvik. Seemned on tiivulised ja levivad tuule abil, idul on mitu idulehte. Käbid on 5–25 cm pikad.

Nulge saab teistest männilistest eristada okaste järgi, mille alus meenutab pisikest iminappa, ja püstiste silindriliste käbide järgi. Kõige lähedasemad on nulud seedritele.

Nululiike eristatakse okaste mõõtmete ja asetuse, käbide suuruse ja kuju ning selle põhjal, kas käbide kandesoomused on pikad ja nähtaval või lühikesed ja käbi sisse peidetud.

Nulu puitu iseloomustab vaigukäikude puudumine ja see, et puu südamik koosneb ainult ühesugusel määral paksenenud piklikest põhikoe rakkudest, millel on lihtsad poorid.

Nulgu kasutavad toiduks mitmesugused liblikad.

Kasutamine 

Enamiku nulgude puit ei ole kvaliteetne. See ei pea vastu putukatele ega kõdunemisele. Sellepärast ei soovitata nulupuitu õues kasutada. Õue jäetud nulupuidult pole mõtet oodata, et ta peaks vastu kauem kui 1–1½ aastat, olenevalt kliimast, milles puit asub. Seda saab siiski kasutada ümarpuiduna ja vineeri tootmiseks.

Nulg sobib jõulupuuks paremini kui teised okaspuud, sest ta ei poeta nii palju okkaid, peab kuivamisele paremini vastu ja lõhnab hästi. Sel eesmärgil on maailmas rajatud nuluistandusi. Eriti head jõulupuud on Fraseri nulg, hõbenulg, kaukaasia nulg ja palsamnulg.

Nulge kasvatatakse õues ilutaimena, eriti korea nulgu, millel on kenad eredad käbid küljes juba üsna pisikesena, kui nad on kõigest 1–2 m kõrgused.

Liigid

Abies alba – euroopa nulg
Abies amabilis – õilis nulg
Abies balsamea – palsamnulg
Abies beshanzuensis
Abies borisii-regis – bulgaaria nulg
Abies bracteata – kalifornia nulg ehk pikasoomuseline nulg
Abies cephalonica – kreeka nulg
Abies chensiensis – hiina nulg
Abies cilicica – kiliikia nulg
Abies concolor – hall nulg
Abies delavayi – Delavay nulg
Abies densa –
Abies durangensis –
Abies fabri – 
Abies fanjingshanensis – 
Abies fargesii – Farges'i nulg
Abies firma – momi nulg
Abies forrestii – 
Abies fraseri – Fraseri nulg
Abies grandis – hiigelnulg
Abies guatemalensis – 
Abies hickelii – 
Abies hidalgensis –
Abies holophylla – mandžuuria nulg
Abies homolepis – nikko nulg ehk lühiokkaline nulg
Abies kawakamii –
Abies koreana – korea nulg
Abies lasiocarpa – mäginulg
Abies magnifica – tore nulg
Abies mariesii – hondo nulg
Abies nebrodensis – sitsiilia nulg
Abies nephrolepis – amuuri nulg
Abies nordmanniana – kaukaasia nulg
Abies numidica – alžeeria nulg
Abies pindrow – Pindrow' nulg
Abies pinsapo – hispaania nulg
Abies procera – hõbenulg ehk kaunis nulg
Abies recurvata – 
Abies religiosa – püha nulg
Abies sachalinensis – sahhalini nulg
Abies sibirica – siberi nulg
Abies spectabilis – himaalaja nulg
Abies squamata – soomusnulg
Abies ziyuanensis – 
Abies veitchii – jaapani nulg
Abies vejarii – mehhiko nulg
Abies yuanbaoshanensis –

Välislingid

 Nululiikide kirjeldusi lehel aiasober.ee

Männilised