Hagenbach-Bischoffi meetod

Hagenbach-Bischoffi meetod on üks D'Hondti meetodi variante esinduskogu mandaatide jagamiseks. Erinevus võrreldes algupärase D'Hondti meetodiga seisneb selles, et põhiosa mandaatidest jagatakse Hagenbach-Bischoffi kvoodi alusel. Meetod on nime saanud Šveitsi füüsiku Eduard Hagenbach-Bischoffi (1833–1910) järgi.

Mandaatide jagamine Hagenbach-Bischoffi kvoodi alusel
Kvoodi arvutamise valem: , kus

Q – kvoot

V – valimistel antud häälte koguarv

S – mandaatide koguarv

Valemi põhjal arvutatakse kvoot ja ümardatakse see ülespoole täisarvuni. Seejärel jagatakse iga nimekirja saadud häälte arv kvoodiga. Tulemuseks saadakse igale nimekirjale eraldatavate mandaatide arv.

Näide:
Mandaatide arv: 11

Häälte koguarv: 8737

Hagenbach-Bischoffi kvoot: 8737/12 = 728

<table style="text-align:center">
NimekiriHääliKvooteMandaate</tr>
A59918,238
B9091,251
C12351,701
D5100,700
E410,060
F510,070
</table>

Mandaatide jagamine võrdlusarvude alusel
Ülejäänud mandaadid jagatakse D'Hondti meetodi abil, jagades iga nimekirja poolt antud häälte arvu arvuga, mis on ühe võrra suurem sellele nimekirjale juba lihtkvoodi alusel määratud mandaatide arvust.

Näide:
<table style="text-align:center">
NimekiriVõrdlusarv</tr>
A665,67
B454,5
C617,5
D510
E41
F51
</table>

Viimase mandaadi saab nimekiri A, kellel on kõige suurem võrdlusarv.

Valimised