Kommunism

"Kommunism" kui termin võib tähendada kas: 
1) teatud sotsiaalset ja majanduslikku ühiskonnakorraldust, 
2) ideoloogiat või teooriat, mis toetab, põhjendab ja arendab selle ühiskonna loomise ideed, või ka 
3) poliitilist liikumist või režiimi, mis soovib seda ühiskonnakorraldust rakendada.

Kommunismi pooldajat või kommunismi pooldava partei liiget nimetatakse kommunistiks.

Sõna tähendused

Kommunistlik ühiskonnakorraldus

Teoorias

Kommunism või kommunistlik ühiskonnakorraldus kui teoreetiline sotsiaalne ja majanduslik süsteem on egalitaarse ühiskonna tüüp, kus ei ole eraomandit ega sotsiaalseid klasse, riiki ega perekonda. Kommunismis on kõik varad ja tootmisvahendid ühiskondlikus omandis ja kõik inimesed on võrdsed nii sotsiaalselt kui majanduslikult. Kuulsaim kommunistliku ühiskonna põhimõte on: Igaühelt vastavalt tema võimalustele ja igaühele vastavalt tema vajadustele. Kommunistliku ühiskonna teoreetilised alused esinevad näiteks Friedrich Engelsi teoses "Perekonna, riigi ja eraomandi tekkimine".

Praktikas

"Kommunism", "kommunistlik riik" ja "kommunistlik režiim" on läänemaailmas laialdaselt kasutatavad terminid kommunistliku partei võimu all olevate riikide ja neis valitseva korra kohta.

Oma korra nimetamisel kasutati "kommunismi" asemel väljendeid "sotsialism" ja "sotsialistlik riik", sest vastavalt teooriale pidi sotsialism olema alles üleminekuaste kommunismile.

Kommunistlik ideoloogia

Kommunism kui ideoloogia või teooria on vaadete, seisukohtade, ideede süsteem või maailmavaade, mis toetab ja põhjendab kommunistiku ühiskonnakorralduse loomist ning arendab selle loomise ideid. Kommunist on inimene, kes toetab kommunismi ideoloogiat. Selles tähenduses kasutas seda mõistet näiteks Lenin, rõhutades "kommunismi õppimise" vajadust.

Kommunistlik liikumine

Kommunism kui poliitiline liikumine on osa laiemast, sotsialistlikust liikumisest. Selles tähenduses kasutas seda mõistet näiteks Lenin oma teoses ""Pahempoolsuse" lastehaigus kommunismis". Kommunistid erinevad sotsialistidest näiteks selle poolest, et nad pooldavad kapitalistlikult ühiskonnalt kommunistlikusse ideaalühiskonda üleminekut revolutsioonilisel teel. 21. sajandi sotsiaaldemokraatial ei ole enam kommunistidega kuigi palju ühiseid vaateid, ehkki Karl Marx, Friedrich Engels jt on mõlema liikumise jaoks autoriteedid.

Sõna ajalugu 

Sõnad "kommunism" ja "kommunist" tulid kasutusele Prantsusmaal pärast 1830. aasta revolutsiooni. Tavakeelde jõudsid nad 1840ndatel. Aastal 1840 korraldati Pariisis esimene communist banquet. Terminit kasutati ka utoopilise sotsialisti Étienne Cabet' toetajate nimetamisel. Sõna 'kommunism' tuleb prantsuse keelest, kus seda võib tõlkida nii kommuun, omavalitsuslik küla ehk kogukond kui ka communauté, ühisomand. Hiljem marksistid kasutasid seda sõna nii, et selles sisaldusid mõlemad elemendid. Sõna 'kommunism' tuli kasutusele Inglismaal prantsuse kommunistidest maapagulaste kaudu ja sel oli võitluslik tähendus vastandina rahumeelsele mõistele 'sotsialism'. Seepärast kasutasid Karl Marx ja Friedrich Engels seda sõna 'kommunism' Kommunistliku partei manifestis.

Kommunismi kuriteod
Lähemalt artiklis Kommunismi kuriteod

Kõige tuntumaks on sõna 'kommunism' teinud Nõukogude Liidus 1917–1991 valitsenud režiim, mis hukutas kümneid miljoneid inimesi.

1917–1991 Nõukogude Liidus toimunu ja tema poolt naaberriikides kordasaadetu on 20. sajandi üks suuremaid inimsusvastaseid kuritegusid. Ka ükski teine kommunistlik režiim ei ole võimul püsinud ilma ulatuslike inimsusvastaste kuritegude toimepanekuta ning demokraatlikke vabadusi ja opositsioonilisi poliitilisi organisatsioone lämmatamata. Kommunism on üks totalitaarseid ideoloogiaid koos fašismi, äärmusteokraatia ja teistega. Prantsuse ajaloolaste "Kommunismi musta raamatu"'' andmeil on kommunistlikud režiimid hävitanud üle 100 miljoni inimese.

Kommunismi voolud
Kommunism on aja jooksul omandanud eri vorme, mis konkretiseerivad algset õpetust, aga sageli ka hälbivad teatud määral sellest. Näiteks on mitmel pool tekkinud rahvuskommunism, mis teoorias peaks olema kommunismi internatsionalistlikule põhimõttele risti vastupidine.

Suuremad kommunismivoolud on:
eurokommunism
leninism
maoism
stalinism
trotskism

Vaata ka
Kommunismi ja natsismi ohvrite mälestuspäev
Teaduslik kommunism (poliitiline õppeaine Nõukogude Liidu kõrgkoolides)
Antikommunism
Vasakpoolne kommunism
Kommunistlik sümboolika
Kommunistlik kuritegu
Tallame puruks valgesoome mao
Eesti kommunistliku liikumise ajalugu

Kirjandus
 "Kommunismi must raamat. Kuriteod, terror, repressioonid". Autorid Stéphane Courtois, Nicolas Werth, Jean-Louis Panné, Andrzej Paczkowski, Karel Bartosek, Jean-Louis Margolin; kaasautorid Rémi Kauffer, Pierre Rigoulot, Pascal Fontaine, Yves Santamaria, Sylvain Boulouque; tõlkijad: Marri Amon, Marvi Järve, Tunne Kelam, Tõnis Lukas, Tiiu Relve, Enn Sarv, Indrek Õis; eessõna: Lennart Meri; järelsõna: Mart Laar. Varrak, Tallinn 2000, 975 lk; ISBN 9985301900
 Richard Pipes, "Kommunism. Lühiajalugu". Tõlkinud Lia Rajandi; järelsõna: Peeter Tulviste. Sari Aken ilma, Ilmamaa, Tartu 2005, 206 lk; ISBN 9985770730 
 Mark Sandle, "Kommunism" (lühiülevaade kommunismi ajaloost). Tõlkinud Taavi Orgla. Sari Historica. Kirjastus Pegasus, Tallinn 2010, 240 lk; ISBN 9789949472017
 Archie Brown, "Kommunismi tõus ja langus". Inglise keelest tõlkinud Tõnis Värnik. Varrak, Tallinn 2011, 852 lk; ISBN 9789985322079

Välislingid 

 Marek Tamm, "Kommunismi mustad teod jahmatavad Prantsusmaad" – Eesti Ekspress 30. jaanuar 1998, lk B7
 Erkki Bahovski, "Must lagi on meie madalal toal" ("Kommunismi must raamat") – Postimees 11. detsember 2000, lk 18
 Peep Pillak, "Kommunismi must raamat eesti keeles" (pdf-vormingus) – Tuna 2001, nr 3, lk 139–140
 Aap Neljas, "Kommunismi lühiajalugu" (Richard Pipesi raamatu "Kommunism" arvustus) – Sirp 3. juuni 2005, lk 3
 Aivar Kull, "Tasku mõõtu raamat vaatleb kommunismi" (R. Pipesi raamatu "Kommunism" arvustus) – Tartu Postimees 17. august 2005, lk 2 
Euroopa südametunnistus ja totalitarism – Saadikud võtsid vastu resolutsiooni, milles mõistetakse "kindlalt ja ühemõtteliselt hukka kõikide totalitaarsete ja autoritaarsete režiimide toime pandud kõik inimsusvastased kuriteod ja rasked inimõiguste rikkumised".
Marxists Internet Archive
Marxist.net
Theses on Feuerbach
Principles of Communism
The Communist Manifesto
The Civil War in France
Socialism: Utopian and Scientific
Reform or Revolution?
What is to be Done?
One Step Forward, Two Steps Back
Two Tactics of Social-Democracy in the Democratic Revolution
Materialism and Empirio-Criticism
The Right of Nations to Self-Determination
Imperialism, The Highest Stage of Capitalism
The State and Revolution
The Military Programme of the Proletarian Revolution
The Tasks of the Proletariat In Our Revolution
Communism is not exactly dead!

Kommunism
Filosoofia
Politoloogia