1934

1934. aasta (MCMXXXIV) oli 20. sajandi 34. aasta.

Sündmused maailmas

Jaanuar 

 9. jaanuar – Eesti saadik Berliinis Karl Menning tegi lahkumisvisiidi Saksa Riigi presidendile Paul von Hindenburgile. 
 22. jaanuar – Riias arreteeriti  tehingutega seotud erukindral Dmitri Lebedev.
 30. jaanuar – Eesti saadik Stockholmis Friedrich Akel esitas oma ärakutsekirja Rootsi kuningale Gustav Vle.

Veebruar 

 6. veebruar – Eesti saadik Berliinis Friedrich Akel esitas oma volitused Saksamaa presidendile Paul von Hindenburgile.

Märts 

1. märts - avati Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum praeguses Müürivahe 12, Tallinn hoones (ehk algselt Tallinna Konservatooriumi ruumides, Assauwe tornis).

Aprill 

 ...

Mai 
15. mai – Lätis leidis aset Ulmanise riigipööre.
23. mai – tulevahetuses USA politseiga hukkusid kurikuulsad röövlid-mõrvarid Bonnie ja Clyde.

Juuni 
30. juuni – Saksamaal toimus pikkade nugade öö, mil Adolf Hitler kõrvaldas sadu SA liikmeid.

Juuli 
22. juuli – FBI agendid tapsid Chicagos gangster John Dillingeri.

August 
19. august – Saksamaal anti rahvahääletuses kogu võimutäius Adolf Hitlerile.

September 
 8. september – USAs puhkes laeval Morro Castle tulekahju, milles hukkus 137 inimest.
 12. september – Genfis sõlmiti Üksmeele ja koostöö leping Eesti, Läti ja Leedu vahel.

Oktoober 

 ...

November 

 ...

Detsember 

 ...

Sündmused Eestis

Jaanuar 
 3. jaanuar – lasti liikvele kahesendine vahetusraha.
 4. jaanuar – USA saadik John van Antwerp MacMurray esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile. 
 15. jaanuar – sisemaistel postisaadetistel keelati Eesti saksakeelsete kohanimede tarvitamine.
 15. jaanuar – Konstantin Päts seati Põllumeestekogude poolt riigivanema kandidaadiks.
 21. jaanuar – algas Tallinnast Monte Carlosse kulgev tähesõit, millest võttis osa 17 autot.
 24. jaanuar – hakkas kehtima muudetud põhiseadus, mis nägi ette riigivanema valimise rahva poolt viieks aastaks.
 29. jaanuar – August Tõruvere valiti Alatskivi vallavanemaks.
 30. jaanuar – toimus Eesti Olümpiakomitee korraline aasta peakoosolek, kus arutati Berliini olümpiamängudeks ettevalmistust; ühtlasi valiti komitee uueks esimeheks Johan Laidoner
 31. jaanuar – August Tepp esitas end kirjas Riigikogu juhatusele Riigivanema kandidaadiks.

Veebruar 
 1. veebruar – Eesti vanim politseinik, allkonstaabel Jaan Kulmann, sai 70-aastaseks.
 6. veebruar – Hariton Berezin valiti Mustvee alevivanemaks.
 7. veebruar – August Jukk valiti Jõgeva alevivanemaks.
 8. veebruar – registreeriti Konstantin Pätsi Riigivanemaks Valimist Korraldav Komitee.
 12. veebruar – Johan Laidoner valiti Viljandi aukodanikuks.
  – välismaistel postisaadetistel keelati Eesti saksakeelsete kohanimede tarvitamine.
 15. veebruar – Nõukogude Liidu täievoliline esindaja Aleksei Ustinov esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile.
 17. veebruar – registreeriti ühing "Vabadussõjalaste Rahvaliikumine".
Veebruaris ilmus Heiti Talviku esimene luulekogu "Palavik".
 21. veebruar – Narvas toimus suusamaraton, kus esimest korda selgitati Eesti meister sellel alal. 50 km pikkuse distantsi võitis Edgar Siitan ajaga 3:41.24.
 28. veebruar – Eesti esimeseks meistriks jäähokis tuli Tallinna Kalev, kes finaalis võitis Akadeemilist Spordiklubi 3:0

Märts 
 1. märts – toimus teine rahvaloendus, mille käigus loendati Eestis 1 126 134 inimest (88,2% eestlasi).
 4. märts – Eesti jääpallikoondise 20. sajandi viimane, 11. maavõistlus, kus Porvoos kaotati Soomele 3:6
 7. märts – Soome eestlane Kalevi Kotkas ületas esimese eurooplasena Brasiilias Rio de Janeiros kõrgushüppes 2 meetrit.
 12. märts – riigivanem Konstantin Päts kehtestas üleriigilise kaitseseisukorra ja määras Johan Laidoneri kaitsevägede ülemjuhatajaks. 
 12. märts – Kaitsevägede ülemjuhataja Johan Laidoner keelas poliitilised koosolekud nii kinnistes ruumides kui ka lahtise taeva all, samuti rongkäigud.
 12. märts – Soomes Salpausselkä suusamängudelt võtsid esimest korda osa Eesti murdmaasuusatajad.
 14. märts – moodustati Eesti Võimlejate Liit.
 16. märts – Riigikogu kiitis valitsuse erakorralised meetmed heaks.
 24. märts – registreeriti Kindral Johan Laidoneri Riigivanemaks Valimist Korraldav Selts.
 24. märts – Jaan Inno valiti Koorküla vallavanemaks.

Aprill 
 1. aprill – lahutati Kohtuministeerium ja Siseministeerium.
 10. aprill – Riigikogu põllumeeste kogude rühm esitas ettepaneku vähendada Riigikogu liikmete arvu 50-ni.
 20. aprill – Tapal hävis tulekahjus 12 elumaja kõrvalhoonetega.
 25. aprill – riigivanem Konstantin Päts nimetas alates 1. maist 1934 Tallinna linnapeaks Jaan Sootsi.
 25. aprill – Vabariigi Valitsus nimetas alates 1. maist 1934 Nõmme linnapeaks Ludvig Mühlbachi, Tartu linnapeaks Aleksander Tõnissoni ja Narva linnapeaks Jaan Lutsu.
 26. aprill – Roomas toimusid Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses, kus Eestit esindas vaid kaks maadlejat, kellest August Neo sai hõbemedali.

Mai 
 2. mai – Tallinnas avati Ülemiste tsiviillennuväli. 
 13–14. mai – valiti Nõmküla vallavolikogu.
 25. mai – Valitsuse  ettepanekul  kuulutas riigivanem  oma  dekreediga välja koolireformi kava. Enam tähelepanu pöörati kutseharidusele. Koolikohustust lühendati 16-lt eluaastalt 14-le. Algkool muudeti 4-klassiliseks. Sellele järgnesid 5-klassiline keskkool ja 3-klassiline gümnaasium.
29. mai – Tallinnas tegi esimese lennu esimene Eestis konstrueeritud lennuk PON-2 "Enn".

Juuni 
 2. juuni – Tartus algasid Eesti riigi lipu 50. aastapäeva pidustused.
 3. juuni – eelmise päeva lipu pidustuste raames avati Otepää kiriku seinal bareljeefid, mis EÜS oli lipu õnnistamisele pühendanud.
 13. juuni – valitsus otsustas, et riigistab osaühisuse Raadio-Ringhääling.
 14. juuni – Valdeku laskeväljal hukkus mürsuplahvatuses 10 Tondi sõjakooli aspiranti ning vigastada sai üle 20 sõjaväelase.
 15.–17. juuni – Tallinnas toimusid I Eesti Mängud. Mängudelt võttis osa üle 3000 võimleja ja 500 sportlase.
 18. juuni – asutati Eesti Veespordi Liit; selle põhikiri registreeriti 5. jaanuar 1935.
19. juuni – EELK kirikukogu valis uueks piiskopiks Tartu Ülikooli teoloogiaprofessori Hugo-Bernhard Rahamäe.
 23. juuni – Võnnu lahingu aastapäeva tähistati esimest korda võidupühana.
 29. juuni – toimus Eesti-Leedu jalgpallimaavõistlus, mis jäi viiki 1:1.

Juuli 

 ...

August 
 1. august – lasti käibele 1-kroonine metallvahetusraha.
17. august – Vabariigi Valitsus vabastas ametist Irboska vallavanema Nikita Semjonovi.
 18.–20. august – Soome president Pehr Evind Svinhufvud oli visiidil Eestis.

September 
 15. september – avati Tallinna Kunstihoone.
 15. september – Pärnu linna delegatsioon andis riigivanem Konstantin Pätsile Pärnu aukodaniku diplomi.
 15. september – riigivanem Konstantin Päts kohtus V Riigikogu rühmade esindajatega.
 16. september – Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskop Hugo Bernhard Rahamägi ordineeriti piiskopiks.
 21. september – Valdu Rannaleet ületas purilennukil Sinilind Soome lahe.

Oktoober 
 1. oktoober – loodi Valitsuse Informatsiooni ja Propaganda Talitus.
 2. oktoober – Riigivanema otsusega lõpetati V Riigikogu istungjärk.

November 
 2. november – asutati Inseneride Koda.
 17. november – ilmus lavakunsti kuukirja "Teater" esimene number.

Detsember 
 12. detsember – esimest korda anti välja riigivanema kirjandusauhinnad, pärjatuiks osutusid Anton Hansen Tammsaare ja Karl-August Hindrey.
21. detsember – jõustus 18. detsembril antud Siseministri sundmäärus nr 19 trükitoodete suhtes, perioodilised trükitooted pidid avaldama ametlikke teadaandeid.
Aasta lõpus ilmub kaks tähelepanuväärset ajaloolist romaani: "Ümera jõel" (autor: Mait Metsanurk) ja "Surnud majad" (autor: August Mälk).

Sündinud 

7. jaanuar – Charlie Jenkins, USA kergejõustiklane
 7. jaanuar – Abel Posse, Argentina kirjanik ja diplomaat
 10. jaanuar – Leonid Kravtšuk, Ukraina poliitik
 11. jaanuar – Jean Chrétien, Kanada poliitik 
 27. jaanuar – Édith Cresson, Prantsuse poliitik
 1. veebruar – Andres Sööt, eesti filmilooja
 2. veebruar – Otar Ioseliani, gruusia filmirežissöör
 10. veebruar – Ilona Laaman, eesti luuletaja
 11. veebruar – Manuel Noriega
 24. veebruar – Bettino Craxi, Itaalia poliitik
 27. veebruar – Ralph Nader, USA poliitiline aktivist
 3. märts – Jacek Kuroń, Poola poliitik
 6. märts – Mihhail Žvanetski, humorist
 9. märts – Juri Gagarin, kosmonaut
 26. märts – Herald Eelma, eesti graafik
 1. aprill – Vladimir Pozner, teleajakirjanik
 15. aprill – Kuulo Kalamees, eesti seeneteadlane
 18. aprill – Arne Mikk, eesti ooperilavastaja
 22. aprill – Ene-Margit Tiit, eesti matemaatik
 24. aprill – Shirley MacLaine, USA filminäitleja 
 4. mai – Tatjana Samoilova, vene teatri- ja filminäitleja
 8. mai – Udo Petersoo
 21. mai – Gleb Panfilov, filmirežissöör
 30. mai – Aleksei Leonov, kosmonaut
 6. juuni – Albert II, Belglaste kuningas
 10. juuni – Valli Naelapea, eesti luuletaja
 29. juuni – Taavo Virkhaus, eesti dirigent 
 1. juuli – Sydney Pollack, USA filmirežissöör
 1. juuli – Ester Pajusoo, eesti näitleja
 1. juuli – Nasta Pino, eesti ajakirjanik
 4. juuli – Colin Welland, Briti näitleja ja stsenarist
 7. juuli – Rein Einasto, eesti geoloog
 11. juuli – Giorgio Armani, moekunstnik
 12. juuli – Van Cliburn, USA pianist
 13. juuli – Wole Soyinka, Nigeeria kirjanik
 13. juuli – Aleksei Jelissejev, kosmonaut
 16. juuli – Õie Orav, eesti filmiloolane
 19. juuli – Hilja Varem, eesti näitleja
 2. august – Valeri Bõkovski, kosmonaut
 2. august – Ain-Elmar Kaasik, eesti arstiteadlane
 2. august – Tatjana Elmanovitš, eesti filmiteadlane
 2. august – Lembit Valt, eesti filosoof
 3. august – Jonas Savimbi, Angola poliitik
 4. august – Allan Murdmaa, eesti arhitekt
 16. august – Pierre Richard, prantsuse koomik
 22. august – Norman Schwarzkopf, USA kindral
 30. august – Anatoli Solonitsõn, vene filminäitleja
 4. september – Eduard Hill, estraadilaulja
 6. september – Tiiu Lass, eesti keraamik 
 19. september – Brian Epstein
 20. september – Sophia Loren, itaalia filmitäht
 21. september – Leonard Cohen, Kanada laulja
 22. september – Mart Niklus, eesti vabadusvõitleja
 22. september – Helga Nõu, eesti kirjanik
 23. september – Per Olov Enquist, rootsi kirjanik
 26. september – Winnie Mandela 
 28. september – Brigitte Bardot, prantsuse filminäitleja
 7. oktoober – Ulrike Meinhof
 13. oktoober – Nana Mouskouri, laulja
 18. oktoober – Kir Bulõtšov, ulmekirjanik
 19. oktoober – Kalju Terasmaa, eesti muusik
 22. oktoober – Georgi Jungvald-Hilkevitš, Venemaa filmilavastaja, -produtsent ja -stsenarist
 5. november – Kira Muratova, filmirežissöör
 9. november – Carl Sagan, USA astronoom
 9. november – Ingvar Carlsson, Rootsi poliitik
 10. november – Ülle Ulla, eesti baleriin ja näitleja
19. november – Valentin Ivanov, Nõukogude Liidu jalgpallur
 24. november – Alfred Schnittke, helilooja
 28. november – Kaljo Põllu, eesti graafik
 8. detsember – Alissa Freindlihh, filminäitleja
 18. detsember – Boriss Volõnov, kosmonaut
 21. detsember – Hendrik Krumm, Eesti laulja 
 26. detsember – Richard Swinburne, inglise filosoof
 27. detsember – Larissa Latõnina, Nõukogude Liidu sportvõimleja, edukaim sportlane olümpiamängudel 18 medaliga

Surnud 

 1. jaanuar – Jakob Wassermann, saksakeelne kirjanik
 1. jaanuar – Gustav Märja, Petseri konstaabel
 31. jaanuar – Walter Wellman, USA lennunduspioneer
 11. veebruar – Fritz Klatte, saksa keemik
 18. veebruar – Albert I, Belglaste kuningas
 23. veebruar – Edward Elgar, briti helilooja
 7. märts – Ernst Enno, eesti kirjanik
 14. märts – João do Canto e Castro, Portugali sõjaväelane ja poliitik  
 23. mai – Clyde Barrow ja Bonnie Parker
 11. juuni – Lev Võgotski, Nõukogude psühholoog ja eripedagoog.
 1. juuli – Ernst Röhm (tapeti)
 4. juuli – Marie Curie
 25. juuli – Nestor Mahno
 2. august – Paul von Hindenburg, Saksa kindral ja poliitik
 9. oktoober – Alexander von Kluck, saksa sõjaväelane
 16. november – Alice Liddell, Lewis Carrolli raamatu "Alice Imedemaal" nimitegelase prototüüp
 1. detsember – Sergei Kirov, nõukogude riigitegelane (tapeti)

Nobeli auhinnad 
füüsika – auhinda välja ei antud
keemia – Harold Clayton Urey
meditsiin – George Hoyt Whipple, George Richards Minot, William Parry Murphy
kirjandus – Luigi Pirandello
rahu – Arthur Henderson

Viited

Välislingid 
Eesti Kroonika 1934

1934