Buhrmeister

Buhrmeister, varem Bauermeister, rootsipäraselt Burmeister oli aadlisuguvõsa.

Ajalugu
Suguvõsa esiisa oli hertsog Magnuse kantsler ja nõunik Konrad Buhrmeister.

Suguvõsa esindajad vennad Jürgen Buhrmeister ja Christopher Buhrmeister tõsteti Rootsis aadliseisusse 8. novembril 1651.

Perekond immatrikuleeriti 1797. aastal Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

Suguvõsa liikmeid
Konrad Buhrmeister (suri pärast 1570), hertsog Magnuse kantsler, mõisaomanik
Christopher von Buhrmeister (? - pärast 1678), kindralmajor, Pärnu komandant, Liivimaa maanõunik, mõisaomanik
Otto Frommhold von Buhrmeister (suri 1782), Saaremaa maanõunik, Saaremaa maamarssal, mõisaomanik
Karl Johann von Buhrmeister (1757−1843), porutšik, Saaremaa maamarssal, Saaremaa maanõunik, Saaremaa konsistooriumi direktor, mõisaomanik
Christian Friedrich von Buhrmeister (1783−1850), kindralmajor, mõisaomanik
Christoph Adolf von Buhrmeister (1784−1866), kindralleitnant, Kroonlinna kindluse komandant
Otto Johann Reinhold von Buhrmeister (1794−1858), kindralmajor, mõisaomanik
Karl Ludwig Wilhelm von Buhrmeister (1795−1870), kindralleitnant, brigaadikomandör, Ivangorodi kindluse komandant, mõisaomanik
Friedrich Adolf von Buhrmeister (1824−1895), kindralleitnant, brigaadikomandör
Johann Karl von Buhrmeister (1828−1895), kaptenleitnant, tõeline riiginõunik, Permi ja Tambovi kohtupalati direktor
Helena Olga Charlotte von Buhrmeister (1858−1928), mõisaomanik

Buhrmeisteri suguvõsa mõisad

Eestimaa:
Tamsalu (Tamsal) (u 1627−pärast 1678)
Liivimaa eesti distrikt:
Puurmani (Schloß Talkhof) (1645−XVIII sajandi 2. pool), Tamme (Tammenhof) (1780ndad, rendivaldus)
Saaremaa:
Arju (Taggafer) (1782−1834), Audla (1798−1806 pandi-, 1806−1919 pärusvaldus), Kukemõisa (1798−1806 pandi-, 1806−1919 pärusvaldus), Luulupe (Lulupäh) (1560−1807), Nolgimõisa (Schultzenhof), Reina (Saltack) (1769−1919), Rootsiküla (Rotziküll) (1560−1603), Taaliku (Thalik) (1728−XVIII sajandi keskpaik), Välja (Niethof) (1729−1792 ja 1794−1919)

Viited

Kirjandus
Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 268, 270.
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 43-54 .
Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd II. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1974. Lk 172.
Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 36-37 .

Välislingid
Buhrmeistrid
Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust

 
Liivimaa matrikliaadel
Rootsi introdutseerimata aadel
Saaremaa matrikliaadel