Heinrich von Thurn

Heinrich von Thurn–Valsassina (rootsi Henrik von Thurn, tšehhi Jindřich Thurn; hukkus 20. augustil 1656 Riias) oli Böömimaa päritolu Rootsi sõjaväelane, riiginõunik, Tallinna ja Eestimaa kuberner.

Ta osales Kolmekümneaastase sõjas, kus temast sai 1646. aastal Sønderborgi hertsogi kompaniiülem ja ooberst. Pärast sõda määrati ta 1649 Riia kuberneriks. 1651. aastal sai temast Rootsi kindralmajor. 1653. aastal tegi kuninganna Kristiina temast riiginõuniku ning määras 16. augustil Eestimaa kuberneriks.

Ta hukkus tõenäoliselt 20. augustil 1656 Vene-Rootsi sõja (1656–1661) Riia piiramisel ning on maetud Riia toomkirikusse.

Ta oli Thurni, Valsassina ja Pärnu krahv, Kreuzi (Creutz, Gorizia ja Gradisca krahvkonnas) vabahärra, Veliši (Wellisch), Vintířovi (Winteritz), Göttingi, Loßdorfi ja Wennegardi härra.

Perekond
Tema vanemad olid Rootsi ooberst ja Pärnu krahv Franz Bernhard von Thurn (ka František Bernard von Thurn; 1592–1628) ja Alam-Austriast pärit krahvitar Magdalena Prüschenk von Hardegg (Hardeck, suri 1651 Pärnus). Tema vanaisa oli Karlštejni lossikrahv, Kolmekümneaastase sõja Böömimaa mässu üks juhte ja 1629 aastast Rootsi teenistuses olnud kindral Heinrich Matthias von Thurn (1580–1640), kes oli Ingerimaa kuberner (1629) ja Pärnu härra. Heinrichi isa ja vend krahv Christian von Thurni (1624–1640) on maetud Tallinna Toomkirikusse. Ta oli abielus Anna Markéta Haugvicovága (Haugvic z Biskupic, von Haugwitz) ja hiljem 1648 Johanna Margaretha von Baden-Hochbergiga (1623 Carlsburg – 1661 Audru), kes oli Baden-Durlachi markkrahv Friedrich V (1594–1659) ja tema esimese naise, Württembergi hertsog Friedrich I (1557–1608) tütre, Barbara von Württembergi (1593–1627) tütar, ning lesestunud abielust Kolmekümneaastase sõjas Rootsi feldmarssal olnud Johan Gustafsson Banériga (1596–1641).

Sugupuu

Viited

Rootsi sõjaväelased
Rootsi poliitikud
Rootsi Eestimaa kubernerid
Pärnu ajalugu
Surnud 1656