Tõrva Vanamõisa järv

Vanamõisa järv (ka Tõrva Vanamõisa järv) asub Lõuna-Eestis Tõrva linna põhjapiiril Tõrva-Pikasilla maantee ääres. Järve pindala on umbes 2 ha ning sügavus küündib 10,5 meetrini. Järve kaldajoone pikkus on ligikaudu 633 meetrit. Järv on ühtlase ovaalse kujuga. Järve ääres asub Eesti kõrgeim hüppetorn (kõrgus umbes 11 m), võrkpalliplatsid ja tehislik supelrand.

Järv on allikaterikas. Sisse voolab 10–15 allikat, mõned neist roosteveelised. Väljavooluks on kraav Õhne jõkke. Järve vesi on kollakasroheline või heleroheline, keskmise kuni suure läbipaistvusega (2,4–5,3 m) ja tõenäoliselt vähe kihistunud.

Kirdekallas on nüüdseks liivane ning peaaegu täielikult kaetud puitpurretega, mujal on kaldad madalamad, kaetud soise maaribaga, veidi eemal peamiselt männimetsaga. Leidub õõtsikulisi kaldalõike.

Elustik 
Kaladest on esindatud angerjas, ahven, särg, haug, linask, latikas ja turb. Vähesel hulgal leidub järves fütoplanktonit, suuremal hulgal zooplanktonit. Loomadest vähesel hulgal esindatud jõevähid ja järvekarbid. Järve kõrkjatest ümbritsetud kallastes pesitsevad erinevad veelinnud. Samuti võib järves harva näha kopraid, kes on ilmselt pärit lähedal voolavast Õhne jõest.

Tekkeviis 
Kuigi järv on ilmselt mandrijäätekkeline, liigub selle kohta ringi rahvalegend, mille järgi asunud järv muiste paremal pool praegust Tõrvas asuvat Tartu maanteed keset viljarikkaid põlde. Järv olnud selge vee ja kõrgete kallastega. Rahvas pidanud järve pühaks ja hoidnud puhtana. Siis aga tulnud uued asukad, kes ei hoolinud järve ilust: prahti vette loopides pahandanud nad vetevaime. Ühel õhtul tõusnud järvest suur must härg ja sammunud õhtukaarde. Vesi voolanud pahinal järele. Kui härg oli järve praegusesse asukohta jõudnud, vajunud ta soosse. Tema kohale jäänud lainetama järv – sogane, sünge ja inimestele kardetav.

Viited

Kirjandus
Aare Mäemets. Eesti NSV järved ja nende kaitse, (Tallinn 1977)

Välislingid
 

Tõrva valla järved