Alfréd Hajós

Alfréd Hajós (1. veebruar 1878 Budapest – 12. november 1955 Budapest) oli ungari sportlane, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja ujumises, Ungari esimene olümpiavõitja, rahvuselt juut. Klubi: Budapesti Torna Cup.

Ta sündis Arnold Guttmannina ja hakkas ujuma 13-aastaselt, kui tema isa Doonausse uppus. 1896 tähistati Ungari riigi 1000. aastapäeva ja seetõttu oli Ungaris võõrapäraste nimede madjariseerimislaine. Guttmann muutis oma nime Alfréd Hajósiks ('meremees').

Enne olümpiamänge oli ta juba tulnud Ungari meistriks ning Viinis 1895 ka 100 m vabaujumise Euroopa meistriks ning oli olümpiamängudel peafavoriit.

11. aprillil võitis Alfréd Hajós Ateena olümpiamängudel 100 m vabaujumise (1.22,2) ja 1200 m vabaujumise (18.22,2, edu järgmise ees üle 2.40). Vahepeal peetud 500 m vabaujumises ta ei osalenud, sest kogu olümpiamängude ujumisprogramm kestis ainult paar tundi. Kui ta oleks ujunud 500 m samas tempos kui 1200 m, oleks tema aeg olnud 7.40. Tegelikult võideti 500 m ajaga üle 8.10.

Uuendused ujumisstiilis 

Nii nagu Thomas Burke ei leiutanud madalstarti, ei leiutanud ka Alfréd Hajós uudset riietust ega ujumisstiili: ta lihtsalt näitas olümpiamängudel nende eeliseid vanade ees.

Enamik sportlasi ujus tollal külili: keha oli kogu aeg ühel küljel, selle külje poolne käsi tõmmati madala kaarega keha vastu läbi vee, teine käsi liikus üle vee ette ja vee alt taha. Jalad tegid käärlöögi.

Hajós ujus mõlemat kätt vaheldumisi veest välja tõstes, mida hakati selle ujumisviisi leiutaja James Trudgeni järgi nimetama trudgen. Sellest arenes välja krool.

Uuendused riietuses 

Nii mehed kui naised kandsid tollal tugevast materjalist kostüümi, mis jättis vabaks vaid pea ja käsivarred ning ulatus põlvedeni. Inglise Amatööride Ujumisseltsi reeglite järgi tohtis see lõppeda 3 tolli (7,6 cm) ülalpool põlvi. See oli tihti villane ja imes end vett täis. Kostüümi peale tuli tõmmata veel ujumispüksid spordiklubi embleemiga, kusjuures reeglid olid ka lubatud värvide kohta. Ujumismütsil pidi olema korgist nööp, et peast äratulekul jääks müts vee peale ujuma.

Alfréd Hajós kandis õhukesest riidest kostüümi, mis ei imanud vett, kuid milles jahedas vees külmetas rohkem. Sarnast trikood kandis ka ameeriklane Gardner Williams, kes ei olnud aga nii külma veega (13 °C) harjunud ega tulnud ühelgi alal esikolmikusse. Kas Williams mõne ala üldse lõpetaski, selles suhtes on arvamused vastukäivad.

Pärast olümpiamänge 

Pärast olümpiamänge tuli Hajós 1896. aastal taas Euroopa meistriks 100 m vabaujumises, läks siis üle kergejõustikku, tulles Ungari meistriks 1898 100 m jooksus, 400 m tõkkejooksus ja kettaheites, ning siis jalgpalli, oli 1901–1903 Ungari rahvuskoondise ründaja. Oma sportlaskarjäärist kirjutas ta raamatu "Nii sai minust olümpiavõitja". Tema vend Henrik Hajós võitis 1906. aasta vaheolümpial Ateenas 4x250 m vabaujumise.

Hajós õppis Budapesti Tehnikaülikoolis arhitektiks. Ta osales 1924, 1928 ja 1932 olümpiamängude kunstikonkursil ja saavutas 1924 Pariisis koos Dezsö Lauberiga staadioni kavandi eest teise koha, kusjuures esimest ei antud välja: prantslased ei tahtnud anda esikohta mitteprantslastele. Hajósi tuntuim ehitis on Budapestis Margiti saarel asuv ujula, mis valmis 1930 ja kus peeti 1958 Euroopa meistrivõistlused ujumises.

Vaata ka
Ujumine 1896. aasta suveolümpiamängudel

Ungari ujujad
Ungari kergejõustiklased
Ungari jalgpallurid
Arhitektid
Sündinud 1878
Surnud 1955