Kesknärvisüsteem

Kesknärvisüsteem ehk tsentraalne närvisüsteem (lühend KNS, ladina keeles pars centralis, systema nervosum centrale) on kolju ja lülisamba moodustatud luulise katte sees asuv närvisüsteemi osa selgroogsetel organismidel, mis koosneb selja- ja peaajust ning neid ümbritsevatest ajukestadest. 

Kesknärvisüsteem ja selle osad võtavad vastu ja töötlevad informatsiooni kõigilt organismi osadelt ja koordineerivad nende tegevust. 

Kahekülgsete organismide hulka liigitatud okasnahksete KNS-i osas puudub kindel kokkulepe, kuna osade uurijate arvates ei saa neil peaaju eristada.

Kesknärvisüsteemi areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.
 
Koos piirdenärvisüsteemiga on kesknärvisüsteemil fundamentaalne roll organismi käitumise kontrollimisel.

Selgroogsetel asub peaaju koljuõõnes ning seljaaju selgrookanalis, mõlemad on kaetud ajukestadega.

Tänapäeval arvatakse, et kesknärvisüsteem on immuunsüsteemist osaliselt isoleeritud vere-aju barjääri ja immunosupressiivse miljöö kaudu.

Immuunkaitset püüab tagada mikrogliia.

Roomajatel

Madudel

Madude kesknärvisüsteem koosneb pea- ja seljaajust. KNS-i morfoloogia erineb suuresti imetajate omast, kuid sarnaneb  kahepaiksete omaga. 

Madude seljaaju paikneb selgrookanalis ja on üsna ühetaoline elund, millel ei saa eristada jämedamaid kohti. See koosneb valge- ja hallainest moodustunud võrgustikust. 

Hallaine moodustab selgmisi ja kõhtmisi sarvi.

Peaaju morfoloogia oleneb nii maoliigist kui ka indiviidist, nii kaalub 64-grammise hariliku rästiku peaaju 0,1 grammi ning 1770 grammi kaaluva must-valge kobra (Naja melanoleuca) peaaju 0,65 grammi.

Imetajatel

Inimestel

Kesknärvisüsteem areneb embrüo dorsaalsest urkest. Dorsaalne urge sulgub toruks, mille eesossa tekivad kurrud. Nendest eesmistest kurdudest areneb peaaju ja toru lõpposast seljaaju.
 
Anatoomiliselt jaotatakse närvisüsteem kesknärvisüsteemiks ja perifeerseks närvisüsteemiks. 

Talitluse järgi liigitatakse kesknärvisüsteem somaatilise närvisüsteemi juurde, kuigi pea- ja seljaajul on nii somaatilisi kui ka autonoomseid funktsioone.

Terminoloogia
 
Kesknärvisüsteem on kantud kehtivasse rahvusvahelisse inimese anatoomia standardisse "Terminologia Anatomica".

Patoloogia

Kesknärvisüsteemiga seostatakse inimestel selliseid kaasasündinud ja omandatud haiguslikke seisundeid ning krooniliselt kulgevaid haigusi nagu lastehalvatus, Alzheimeri tõbi, ADHD, autism, Parkinsoni tõbi ja polüskleroos.

KNS-i põletikulised haigused

KNS-i põletikulised haigused on ajukelmepõletik, meningiit, entsefaliit e peaajupõletik, müeliit e seljaajupõletik, entsefalomüeliit e peaaju-seljaajupõletik, koljusisene ja lülisambakanalisisene mädanik ning granuloom, koljusisene- ja lülisambakanalisisene veenipõletik ja hüüvisveenipõletik jt.

KNS-i kahjustavad süsteematroofiad

Kesknärvisüsteemi kahjustavad süsteematroofiad on Huntingtoni tõbi, pärilik ataksia, seljaaju-lihaseatroofia jm.

Vaata ka 
piirdenärvisüsteem

Viited

Välislingid 

P H Black, Central nervous system-immune system interactions: psychoneuroendocrinology of stress and its immune consequences., Antimicrob Agents Chemother. Jan 1994; 38(1): 1–6., PMCID: PMC284388, veebiversioon (vaadatud 25.09.2014)(inglise keeles)
 A Marques-Deak, G Cizza ja E Sternberg, Brain-immune interactions and disease susceptibility, Molecular Psychiatry (2005) 10, 239–250. doi:10.1038/sj.mp.4001643, veebiversioon (vaadatud 20.09.2014)(inglise keeles)
  Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.1.00.001: Systema nervosum centrale. Kesknärvisüsteem
 Vladimir S Mashanov, Olga R Zueva, Thomas Heinzeller, Beate Aschauer, Wilfried W Naumann, Jesus M Grondona, Manuel Cifuentes, ja Jose E Garcia-Arraras, The central nervous system of sea cucumbers (Echinodermata: Holothuroidea) shows positive immunostaining for a chordate glial secretion, Front Zool. 2009; 6: 11., 18. juuni 2009., doi: 10.1186/1742-9994-6-11, PMCID: PMC2705372, veebiversioon (vaadatud 21.08.2014) (inglise keeles)

Närvisüsteem