Eesti NSV haldusjaotus

''Siin on loetletud Eesti NSV tegevusaja jooksul aastail 1940–1991 toimunud haldus- ja administratiivpiirkondade muudatused ning antud nende muudatuste põhjuste lühikirjeldus

1940–1941 
Aastatel 1940–1941, territoriaalseid muudatusi Eesti NSV halduspiirkondade jaotuses ei toimunud, säilisid Eesti Vabariigis kehtinud jaotus maakondadeks.

1944–1950 

Maakonnad (1949):

Muudatused:
 1944. aastal liideti suurem osa Petseri maakonnast, Vene NFSV Leningradi oblastisse Petseri rajoon, hilisemasse Pihkva oblasti Petseri rajooni;
 1945. aastal liideti osa, Narva-tagused vallad Viru maakonnast Vene NFSV Leningradi oblasti Kingissepa rajooni;
 1946. aastal moodustati Hiiu maakond (1946–1950);
 1949. aastal moodustati Jõgeva maakond (1949–1950);
 1949. aastal jagati Viru maakond kaheks: 
idapoolsetest valdadest moodustati Jõhvi maakond, 
läänepoolsetest valdadest moodustati Viru maakond (1949–1950), millega liideti ka Harjumaast (Loksa piirkond) ja Järvamaast (Tapa piirkond). Maakonnad likvideeriti 1950. aastal seoses rajoonide moodustamisega.

Uue jaotuse kohaselt jaotus Eesti NSV territoorium 13 maakonnaks ja 233 vallaks.

1950 
26. september 1950 võttis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium vastu seadluse, millega muudeti 1. oktoobrist 1950 endine halduskorraldus ning likvideeriti maakonnad ja vallad. 

Eesti NSV territoorium jagati 39 maarajooniks. Külanõukogud muudeti rajooninõukogudele alluvateks esimese astme haldusüksusteks. Haldusjaotus kujunes järgmiseks: 5 vabariikliku alluvusega linna ning 39 maarajooni, mis koosnesid 27 rajoonilise alluvusega linnast, 22 alevist ja 641 külanõukogust.

5 linna:
Tallinn
Tartu
Pärnu
Kohtla-Järve
Narva linnapiirkond

39 rajooni:

Oblastiperiood (1952) 

3. mail 1952 võttis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium seadluse, mille kohaselt 10. maist 1952 muudeti endine halduskorraldus ja uue jaotuse kohaselt moodustati Eesti senise 39 rajooni asemel 3 oblastit. 

1952. aastal nimetati ka Kuressaare rajoon ümber Kingissepa rajooniks.

1953 
Oblastid Eesti NSV-s likvideeriti 27. aprillil 1953 ning uueks haldusjaotuseks kujunes:

5 vabariikliku alluvusega linna: 
Tallinn, 
Tartu, 
Pärnu, 
Kohtla-Järve, 
Narva;

30 rajooni:

1957  

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega likvideeriti 12. oktoobril 1957 Loksa rajoon ja Pärnu rajoon, ning moodustati linnapiirkonnad:

Kiviõli rajoonist sai Kohtla-Järve linnapiirkonna tuumikosa, 
Pärnu rajoon nimetati Pärnu linnapiirkonnaks,
Sillamäe linn muudeti vabariikliku alluvusega linnaks.

1959
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlusega likvideeriti 1. veebruarist 1959

1960 
6 vabariikliku alluvusega linna: Tallinn, Tartu, Pärnu, Kohtla-Järve, Narva, Sillamäe
24 rajooni

1962
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega likvideeriti:

Moodustati Pärnu rajoon.

 6 linna: 
Tallinn, Tartu, Pärnu, Kohtla-Järve, Narva, Sillamäe;
 14 rajooni

1964
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega moodustati 15.12.1964 Kohtla-Järve rajoon.

6 linna:
Tallinn, Tartu, Pärnu, Kohtla-Järve, Narva, Sillamäe;
15 rajooni:

Eesti taasiseseisvumise protsessis, 1991. aasta 11. juulil võeti vastu Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus kohaliku omavalitsuste terminite ja nimetuste korrastamise kohta, mille kohaselt kehtestati ametlikuks kasutamiseks, Eesti Vabariigi maakondade nimetused

Viited 

 
Eesti haldusjaotus