Kuldhänilane

Kuldhänilane (Motacilla citreola) on linnuliik västriklaste sugukonnast västriku perekonnast.

Kõige lähedasem liik talle on hänilane, kellega kuldhänilane kipub ristuma. Praegu jaotatakse nad kaheks liigiks, aga see teema on vaidlusalune.

Levila 

Kuldhänilane on levinud Euraasias Ida-Euroopast kuni Mandžuuria, Ida-Hiina ja Himaalajani. Talvitub Aasias, sageli mägedes. Tänapäeval laieneb levila lääne suunas.

Eestis, nagu mitmel Euroopa  maal, on kuldhänilane uustulnuk: teda on siin kohatud alates 1990. aastatest. 21. sajandi algul on kuldhänilane Eestis harv haudelind, kelle pesitsusaegne arvukus viimase hinnangu järgi on vahemikus 40–80 paari.

Välimus 

Tema üldpikkus on 15–17 cm. Kuldhänilane meenutab välimuselt nii hänilast kui ka linavästrikku, kellega samasse perekonda ta kuulub. Häälitsused sarnanevad hänilase häälega. Nagu teistel västrikel, nii ka kuldhänilasel on pikk pidevalt võnkuv saba.

Vanal isaslinnul on sidrunkollane pea ja alapool, hall selg ja kuklal must poolkaelus. Talvesulestikus on kollane alapool segatud valgega, pea on pruunikas kollase ribaga üle silma.

Elupaik 
Kuldhänilane asustab soist avamaastikku: soid, niite, luhti ja tundraid. Ta pesitseb maapinnal ja toitub putukatest. Kurnas on 4–5 täpilist muna.

Viited

Välislingid 
 

Eesti värvulised
Västriklased