Dumping

Dumping ehk hõlvemüük ehk hõivemüük (ka damping; inglise keeles dumping) on kauba eksport alla omahinna või koduhinnast madalama hinnaga, et vabaneda konkurentidest ja laiendada turgu.

Selliste toodete ekspordimaht on tavaliselt märkimisväärne ja seab ohtu importiva riigi tootjate materiaalse jätkusuutlikkuse. Dumping tähendab kõnekeeles ka kaubast vabanemist ükskõik kui madala hinnaga.

Dumpingu tavaline definitsioon on välisturul sama kauba eest madalama hinna küsimine kui eksportija kodumaisel turul. Sellele viidatakse kui tavapärase kaubandustegevuse käigus samal kaubanduslikul tasandil alla "normaalväärtuse" müümisele. Maailma Kaubandusorganisatsiooni (World Trade Organization, WTO) asutamislepingus on dumping hukka mõistetud (kuid mitte keelatud) olukorras, kus see põhjustab või võib põhjustada materiaalselt kahju importiva riigi kodumaisele tööstusele .

Dumpingu mõistel on negatiivne varjund, sest vabakaubanduse pooldajad näevad seda protektsionismi vormina .

Dumpinguvastased meetmed 
Paljud valitsused kasutavad dumpinguvastaseid meetmeid, et kodumaist tööstust kaitsta. WTO lepped (Anti-Dumping Agreement ja GATT punkt 6) lubavad seda, juhul kui riik suudab tõestada, et dumpingust tuleneb reaalne kahju kodumaisele konkureerivale tööstusharule. Selleks peab valitsus olema võimeline tõestama, et dumping toimub, arvutama välja selle ulatuslikkuse (ehk kui palju madalam on eksportija kauba hind turul võrreldes tema kodumaise turuga) ja et dumpingust tuleb või võib tulla kahju importiva riigi ettevõtetele. Peale selle on dumpinguvastaste meetmete kasutuselevõtuks teisigi tingimusi, näiteks lõpetatakse edasine uurimine kohe, kui selgub, et imporditava kauba maht on alla 3% kogu seda tüüpi kauba impordihulgast selles riigis. Meetmed võib kehtestada kuni viieks aastaks, kui ei tõestata, et nende lõpetamine tooks kaasa edasist kahju.

Vaata ka 
Sotsiaalne dumping
Ökoloogiline dumping

Viited

Majandus