1902

1902. aasta (MCMII) oli 20. sajandi 2. aasta.

Sündmused Eestis 
17. jaanuar (ukj) – Riias lõppes esimene Venemaal korraldatud elukutseliste maadlejate MM, mille võitis Georg Lurich.
 18. jaanuar (ukj) – tõstja Voldemar Seeberg tegi Tallinnas lamades kahe käega surumises maailmarekordi, kui ta 114,5 kg kaaluvat kangi surus järjest 21 korda.
 22. jaanuar (ukj) – Voldemar Seeberg parandas kahel korral tõstmise maailmarekordeid.

 – Tartu Spordiringi baasil asutati spordiselts Aberg.

9. märts (vkj 24. veebruar) – Valgas asutati teatriselts Säde.

4. august (vkj 22. juuli) – tööd alustas esimene Eesti rahvuslik pank ja ühistupank – Jaan Tõnissoni algatusel asutatud Tartu Eesti Laenu ja Hoiu Ühisus.
5. august – algasid 5.–8. augustil (vkj 23.–26. juulil) peetud keisripäevad Tallinnas: Tallinna külastas Vene keiser Nikolai II.
9. august (vkj 27. juuli) – Valgas avati 24. veebruaril asutatud teatriselts Säde.
11. september (vkj 29. august) – Jakob Hurt õnnistas sisse Tartus asuva Eesti Üliõpilaste Seltsi maja.
20. september (vkj 7. september) – Tallinnas avati Russalka mälestussammas.
Detsembris toimusid Tallinnas ja Riias Eestimaa ja Liivimaa kuberneride osalemisel erinõupidamised, kus arutati piirkondade põllumajandusolude parandamist.
 Toimusid 1802. aastal avatud keiserliku Tartu ülikooli 100. aastapäeva pidustused. 
 Tallinna marksistlikud töölisrühmad ühinesid Mihhail Kalinini eestvõtmisel ülelinnaliseks sotsiaaldemokraatlikuks organisatsiooniks. Organisatsiooni juhtivorganiks sai nn Tööliste Keskring.
ilmus Eduard Vilde "Mahtra sõda".

Sündmused maailmas

Jaanuar 
 ...

Veebruar 
 ...

Märts 

 ...

Aprill 

 ...

Mai 

31. mai – Vereenigingi rahuga lõppes Buuri sõda.

Juuni 

 ...

Juuli 

12. juuli – Austraalia parlament loobus immigratsioonikitsenduste seadusest ja andis naistele hääleõiguse.

August 

 ...

September 

 ...

Oktoober 

6. oktoober – valmis 2000-miiline raudteelõik Johannesburgi ja Mosambiigi linna Beira vahel.

November 

 ...

Detsember 

 ...

Sündinud 
5. jaanuar – Myrtle Cook, Kanada kergejõustiklane
  5. jaanuar – Valdeko Saksen, eesti vaimulik
18. veebruar – Gustav Ränk, Eesti etnoloog
21. veebruar – Edgar Kant, eesti geograaf
27. veebruar – John Steinbeck, ameerika kirjanik
30. märts – Amanda Jasmiin, eesti kunstnik
23. aprill – Halldór Kiljan Laxness, islandi kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1955
28. mai – Voldemar Rannaleet, eesti purilendur
16. juuli – Aleksandr Luria, Nõukogude psühholoog, neuropsühholoogia rajajaid
28. juuli – Karl Popper, briti filosoof
18. august – Adamson-Eric, eesti maali- ja tarbekunstnik
21. august – Angel Karaliitšev, bulgaaria lastekirjanik
22. august – Leni Riefenstahl, Saksa režissöör ja fotograaf
21. september – Ilmari Salminen, Soome kergejõustiklane
5. oktoober – Gustav Raud, eesti kunstnik
  5. oktoober – Koit Rink, Eesti sõjaväelane
21. november – Isaac Bashevis Singer, kirjanik, Nobeli auhind 1978
21. november – Mihhail Suslov, nõukogude poliitik, riigi peaideoloog
1. detsember – Rudolf Loo, eesti maadleja
16. detsember – Edgar Velbri, eesti arhitekt, ruumikujundaja ja mööblikunstnik

Surnud 

 29. september – Émile Zola, prantsuse kirjanik

Nobeli auhinnad 
füüsika – Hendrik Antoon Lorentz, Pieter Zeeman
keemia – Hermann Emil Fischer
meditsiin – Ronald Ross
kirjandus – Christian Matthias Theodor Mommsen
rahu – Élie Ducommun, Charles Albert Gobat

Viited