Harju-Jaani kihelkond

Harju-Jaani kihelkond (lühend HJn, saksa keeles Kirchspiele St. Johannis in Harrien) oli ajalooline kihelkond Harjumaal Tallinnast kagu pool ja Eestimaa kubermangu Harju kreisis.

Piirkonna ajalugu 
Maavalla Koda nimetab kihelkonda Sahataguse kihelkonnaks.

Harju-Jaani kihelkonna mõisad 
19. sajandi esimesel poolel kuulusid kihelkonda mõisad:
Harju-Jaani kirikumõis
Anija mõis,
Aruküla mõis,
Haljava mõis, Prangli ja Aksiga,
Kambi mõis,
Kehra mõis,
Kiviloo mõis
Perila mõis,
Peningi mõis,
Raasiku mõis,
Retla mõis.
Kaserahu mõis (Birkenruh), poolmõis, eraldati Kose kihelkonna Pikva mõisast 1884. aastal,
Kaunisaare mõis (Kaunisaar), poolmõis, eraldati Peningi mõisast 1815. aastal,
Paasiku mõis (Pasik), poolmõis, eraldati Jõelähtme kihelkonna Jägala mõisast 1858. aastal,
Uus-Võhmuta mõis (Neu-Wechmuth), poolmõis, eraldati Võhmuta poolmõisast,
Võhmuta (Wechmuth), poolmõis, eraldati Perila mõisast 1895. aastal.

Harju-Jaani kihelkonna vallad 
Kehra-Kaunissaare vald (Kedder und Kaunissaar) (1866–1880)
Haljava vald	(Hallinap) (1866–1890)	
Paasiku vald (Pasik) (1866–1890)	
Aruküla vald (Arroküll) (1866–1891)	
Kambi-Raasiku vald (Kampen und Rasik) (1866–1891)
Kiviloo vald (Fegefeuer) (1866–1891)
Perila-Rätla vald (Pergel und Rettel) (1866–1891)
Anija vald (Annia) (1866–1898)	
Peningi vald 	(Penningby) (1866–1898)
Kehra vald (Kedder) (1866–1890)
Anija vald (Annia) (1898–)
Peningi vald (Penningby) (1898–)
Raasiku vald (Rasik) (1898–).

Kihelkonna alad tänapäeval 
Tänapäeva Raasiku alevik ja Kehra linn asuvad Harju-Jaani kihelkonna maadel.

Vaata ka 
 Harju-Jaani Eesti Kodanike Komitee
 Rebala kihelkond

Viited

Kirjandus 
Nigolas Loone, Harju-Jaani kihelkonna ajalugu Põhjasõjast kuni pärisorjuse kaotamiseni (1700-1816)

Välislingid 
Harju-Jaani kihelkonnast Eesti mõisaportaalis

Harjumaa kihelkonnad