Mosambiik

Mosambiik on riik Aafrika lõunaosas India ookeani rannikul. Riik piirneb põhjas Tansaaniaga, loodes Malawi ja Sambiaga, läänes Zimbabwega, edelas Lõuna-Aafrika Vabariigi ja Svaasimaaga ning idas India ookeaniga.

Poliitika 
Mosambiik on presidentaalne vabariik. Seadusandlikku võimu teostab 250-kohaline Vabariigi Assamblee.

Mosambiigis on mitmeparteisüsteem. Kehtib 1990. aasta põhiseadus.

Haldusjaotus 
Mosambiik jaguneb kümneks provintsiks ja keskalluvusega pealinnaks.

Välissuhted 

Eesti sõlmis Mosambiigiga diplomaatilised suhted 26. septembril 2009.

Kliima 
Mosambiigis on troopiline kliima koos kahe aastaajaga, kuiv periood aprillist septembrini ja märg periood oktoobrist märtsini. Kliimaolud sõltuvad suuresti asukoha kõrgusest. Sademete hulk on rannikul oluliselt suurem kui mujal. Mosambiigi keskmine sademete hulk on 590 mm. 2019. aastal tabasid Mosambiiki tsüklonid Idai ja Kenneth. See oli esimene kord, kui kaks tsüklonit tabasid Mosambiiki ühe aastaaja jooksul ja need tsüklonid olid väga laastavad, tekitades üleujutusi ja palju kahju ehitistele.

Majandus 
Mosambiik on üks vaesemaid ja väikseima arenguga riike. IMF klassifitseerib Mosambiiki kui raskelt võlgades olevat vaest riiki. 2006. aasta uuringus ütles kolm neljandikku elanikest, et nende majanduslik olukord pole muutunud või on halvenenud. Mosambiiki ametlik rahaühik on Mosambiigi metikal (2019. aasta aprilli seisuga on üks USA dollar väärt 67,01 metikali ja üks euro väärt 73,36 metikali). Uued metikalid vahetasid välja vanad metikalid vahetuskursiga üks tuhande vastu.

Mosambiigis kasutatakse palju eurosid ja Lõuna-Aafrika rande. Mosambiigi miinimumpalk on 60 USD (54,8 €). Mosambiigis on korruptsioon suur probleem, kuid sellega tegeletakse pidevalt. Üldiselt peetakse Mosambiigi aitamisi edukaks. 2012. aasta uuring näitas, et 90% Mosambiigi haritavast maast oli harimata. 2013. aasta uuring näitas, et 80% elanikest töötas põllumajandussektoris.

Haridus 

Mosambiigi koolides räägitakse portugali keelt, sest Mosambiik oli Portugali koloonia kuni 1975. aastani, mil Mosambiik iseseisvus. Mosambiigis on põhikoolikohustus, kuid paljud lapsed ei käi koolis, sest nad peavad oma vanemaid töödes abistama. 2007. aastal ei läinud miljon last kooli ja pooled õpetajatest Mosambiigis ei olnud kvalifitseeritud. Pärast 7. klassi peavad õpilased tegema standardiseeritud riiklikud eksamid, et saada edasi gümnaasiumisse, mis kestab 8. kuni 10. klassini. Mosambiigi ülikoolides on kohad väga piiratud ja seetõttu läheb osa õpilasi Portugali ülikoolidesse. 2010. aasta uuring näitas, et Mosambiigi kirjaoskuse määr oli 56,1% (70,8% meestest ja 42,8% naistest). 2015. aasta uuringu tulemuseks oli 58,8% (73,3% meestest ja 45,4% naistest) seega paranes olukord, kuid siiski on Mosambiik üks madalama kirjaoskusega riikidest.

Religioon 
2017. aastal tehtud uuring leidis, et 59,2% rahvastikust on kristlased, 18,9% moslemid, 7,3% muude religioonide pooldajad (peamiselt animism) ja 13,9% ei olnud usklikud. Moslemid on peamiselt riigi põhjaosas ja . Maputos on ka väga väike, aga elav juudi kogukond.

Vaata ka 
 FRELIMO
 Mosambiigi vabadussõda
 Mosambiigi riigipeade loend
 Mosambiigi jalgpallikoondis

Viited

Kirjandus 
"Kirjandus vabanenud Mosambiigis". Keel ja Kirjandus 1977, nr 11, lk 703–704
Jan Jõgis-Laats. "Konflikti lahendamine mitte-etnilistes kodusõdades – Cambodia ja Mozambiqueʹi näiteil". // Verbum habet Sakala. Korp! Sakala koguteos 1999, koostaja Tarmo Kulmar. Tartu 2001, lk 230–248

Välislingid

 
Aafrika maad
Rahvaste Ühenduse maad
Portugali endised kolooniad
Riigid