Hüdroloogia mõisteid

Siin on loetletud hüdroloogia, okeanograafia, hüdrogeoloogia, glatsioloogia, geokrüoloogia ja meregeoloogiaga seotud mõisteid.

A
aabasoo – 
aastaäravool – 
abajas – 
ablatsioon (glatsioloogia) – 
abüssaal – 
abüssopelagiaal – 
abüssaalsus – 
aeratsioonivöö – 
afootiline kiht –
afootne vöönd –
aju- ja pagunähtus – 
ajujää – 
ajurand – 
ajutee –  
ajutine veevool – 
ajuvesi – 
aktiivne horisont – 
akumulatsioon (glatsioloogia) – 
akumulatsioon (hüdroloogia) – 
akvatoorium – 
alanduskõver
alanduslehter – 
alass – 
alavesi –
alkalitroofsus – 
allikas – 
allikasoo – 
allmaaveevool – 
alumine bjeff
Alvin – 
antetsedentne veekogumisala – 
arteesia allikas – 
arteesiabassein – 
arteesia vesi – 
atmosfäärist pärit põhjavesi –
avameri

B
barjäärriff – 
barr – 
batüaal – 
batümeetria
batümeetriline kaart
batüpelagiaal –
bentaal – 
bentos –
bifurkatsioon –
billabong –
bioturbatsioon  –
bjeff

D
Darcy seadus –
deebit –
deglatsiatsioon – 
delta – 
deluviaalsed veed –
depressioon (hüdroloogia) –
depressioonikõver –
depressioonilehter –
destratifikatsioon –
dispersioon (hüdrogeoloogia) –

E
ebakarst – 
Ekmani spiraal – 
eksaratsioon – liikuva liustiku poolt teostatav murenenud materjali transport
El Niño – 
epilimnion –
epipelagiaal – 
estuaar – jõe suudmeosa, mis on mere poolt üleujutatud
eufootiline kiht –

F
filtratsioon (geoloogia) –
filtratsioon (hüdroloogia) –
filtratsioonimoodul – 
filtratsiooni põhiseadus – 
firn – 
fjord – pikk ja kitsas liustikutekkeline merelaht
fluviaalsus
fluvioglatsiaalne delta – 
Froude'i arv
fumarool –

G
gaiot – 
geiser – 
geohüdroloogia –
geokrüoloogia – 
geolitoraal –
glatsioisostaasia – 
glatsiokarst – 
glatsioloogia – 
Glomar Challenger –
gravitatsioonivesi –

H
hadaal –
haldjajuuksed – härmatis, mis tekib hallitusseene Exidiopsis effusa osalusel
halokliin –
hapestumine – 
harujõgi –
haudmik – 
heljum – 
hiidrahn – 
hiiukirn – 
holomiktiline veekogu –
hoovus – 
hüdroakustika –
hüdrogeokeemia – 
hüdrogeoloogia – 
hüdrograaf – 
hüdrograafia –
hüdroisohüps –  
hüdrokeemia – 
hüdrolakoliit – 
hüdroloogia – 
hüdroloogiline aasta –
hüdroloogiline tsükkel – 
hüdromeetria
hüdrosfäär – 
hüdrotermaalne soon – 
hügroskoopsusvesi –
hüpolimnion –
hüppekiht –

I
igijää
igilumi – 
infiltratsioon –

J
joastik – 
JOIDES Resolution – 
joogivesi – 
juga – koht jõel, kus vesi langeb astangust
juveniilne vesi – 
jõe lang – jõe pikkuse ja languse suhe
jõe langus – jõe lähte ja suudme absoluutse kõrguse vahe
jõe lähe – koht, kust jõgi algab
jõe pikiprofiil – 
jõe veerežiim – 
jõe äravool – kindlas ajavahemikus valgalalt veekogusse voolanud vee maht
jõestik – peajõgi koos lisajõgede ja harujõgedega 
jõesäng – jõeoru sügavaim osa, milles kogu aeg voolab vesi
jõevõrgu tihedus – jõeoru sügavaim osa, milles kogu aeg voolab vesi
jõgi – mööda maapinda kulgev looduslik mageda veega vooluveekogu, mis kulgeb piki väljakujunenud jõesängi merre, järve või teise jõkke
jõgikond – ala, kust jõgi saab oma vee
jäide – 
järskrannik – järsult sügavneva merepõhjaga rannik
järv –
järvestik –
järvetüübid –
järvistu –
jääjärv –
jääkate – 
jääkoorik – 
jääkünd – liikuva liustiku poolt teostatav murenenud materjali transport
jäämägi –
jäänukjärv
jääpaisjärv –

K
kalatrepp
kanal (hüdroloogia) – 
kapillaartõusu vöö – 
kapillaarvesi – 
kare vesi – 
karst – 
karstiallikas – 
karstijärv – 
karstumine – 
kerkehoovus – 
keskmoreen – 
kilevesi – 
kinnisjää –
kliburannik – osa rannikust, mis on kaetud klibuga
kompensatsioonisügavus – 
koolmekoht – 
korrosioon – 
kosk 
kriik – 
kristallisatsioonivesi – 
krüosfäär – geosfäär, mis ühendab igikeltsast haaratud maakoore ülaosa, lund, (mere)jääd ja liustikke
krüptodepressioon – 
kuiv laviin – 
kurk
Kurlovi valem – 
kuumaveeallikas – 
kõrgvesi – 
kärestik – 
küljeerosioon – 
küllastusvöö –
külm hoovus –

L
La Niña – 
lahvandus –
lais –
laht –
lamm –
lang – jõe languse ja pikkuse suhe
langeallikas – 
langus – jõelähe ja suudme absoluutse kõrguse vahe
laugas – 
laugrannik – lauge reljeefiga rannik
laviinikoonus – 
limnoloogia – 
lisajõgi –
liustik – 
liustiku keel – 
liustiku koobas – 
liustikujärv – 
loevesi – 
looded – 
lumehang – 
lumehelves – 
lumekoorik – 
lumekuluaar – 
lumesadu – 
lumi – 
lumikate – 
lõugas –
lähtejärv – 
läte –
lüüs –

M
maavesi
madalvesi – 
maailmameri – 
madalsoo – 
maetud karst – 
magevesi – vesi, mille soolsus on väiksem kui 0,5‰
mandriliustik – 
marš – 
massibilanss –
mattunud karst – 
meander – 
mediaal –
merefüüsika –
merekeemia –  
merevesi – 
meri –
meromiktiline veekogu –
meteoorne vesi – 
mineraalvesi – 
mullavesi – 
murdlaine – 
must tossutaja – 
muul –
mägijõgi –  
mägijärv – 
märgala –

N
neriitiline vöönd –
nõiavits –

O
ogiivid
oja – 
okeanograafia – 
okeanoloogia – 
ookean – 
ookeaniline saar – peamiselt basaldist või biogeensest materjalist koosnev ookeanis asuv saar
orulamm – 
oruliustik – 
orulooge – 
orumeander – 
otsamoreen –

P
paakjää –
paguvesi – 
pais –
paleolimnoloogia –
paljaskarst –
passaathoovused –  
peenar (soo) – 
pehme lumi – 
pelagiaal –
pelagos –
perkolatsioon –
piesoisohüps – 
pingo – 
pinnahoovus – 
pinnasevesi – 
pinnaveekogu – 
pinnavesi – 
polder – 
polügoonaalpinnas – 
ponoor – 
poorsus – 
poorsustegur –
potamoloogia –
profundaal – 
punane lumi – 
põhi –  
põhjaerosioon – 
põhjauuristus – 
põhjaveekiht – 
põhjaveelahe – 
põhjaveepind –
põhjaveetase – 
põhjavesi –
põikmadal –
püknokliin –

R
raba – 
rakendushüdroloogia
rand – randla maismaaline osa
randla – mere või suurjärve põhja ja maismaad hõlmav vöönd, mida kujundab peamiselt lainetus
rannajoon – 
rannak – randla veealune osa
rannik – randlat ja sellega piirnevat merepõhja ja maismaad hõlmav vöönd
rannikulõugas – maapinna kerkimise tõttu ülejäänud merest selgelt eraldunud endine laht
rannikumeri –
riimvesi – vesi, mille soolsus jääb vahemikku 0,5...18‰
ripaal – 
rippliustik – 
ruhiorg – U-kujulise ristprofiiliga liustikutekkeline org
rändkivi – liustiku poolt transporditud ning liustiku sulades maha jäänud kivi
rüsijää

S
salajõgi – 
Secchi ketas –
seisuveekogu –
seiš –
siirdesoo – 
siirdeveed –
siseveed – 
siseveekogu –
sise-äravooluala – 
soe hoovus – 
solfataar – 
soo – 
soojuskihistus –
soolajärv – 
soolak – 
soolakas vesi – 
soolane vesi – 
soolsus – vees lahustunud soolade hulk
soostik –
soot – 
soovesi – 
sufosioon – 
suubumisjärv –
suue – koht, kus jõgi suubub teise veekogusse
suurvesi – 
süvahoovus – 
süvameri
süvasäng –

Š
šelfiliustik – liustik, mis ujub veepinnal, olles üht otsa pidi seotud teda toitva maismaaliustikuga
šelfimeri –
šott –

T
tamm
tasakaaluprofiil – 
tasandikujõgi – 
tehisjärv – 
termaalne vesi –
termohaliinne tsirkulatsioon –
termokarst – 
termokliin – 
tilkekivi – 
transgressioon – 
triivjää – 
trofogeenne kiht – 
troog – U-kujulise ristprofiiliga liustikutekkeline org
tsunami – 
tulv – 
tõusikvool –
tõusuallikas – 
tõusuhoovus –
tõusukõrgvesi – 
tõusulaine – 
tõusuvesi –

U
uhtaine –
umboja –
upwelling – 
uurdejärv – 
uuristusbaas –

V
vaba vesi – 
vadi – 
vaheäravool –
valgla – 
vee karedus – 
veeand – 
veeaur – 
veebilanss – 
veehaare – 
veehoidla – 
veejuhtivus – 
veekiht – 
veekogu stratifikatsioon
veekompleks – 
veelade – 
veelahe – 
veelahkmeahelik – 
veelained – 
veemahutavus – 
veepide –
veeressursid – 
veerežiim –
veeringe – 
veetase –
veetemperatuur –  
vene karst – 
vesi – 
vesikond –
vesiliiv – veest üleküllastunud liiv, mis esineb enamasti liivaste kallastega jõgede suudmealal
vettkandev kiht – 
vooluhulk –
voolukiirus –
vulkaaniline saar –
võrendik –
võõrikjõgi –

W
Weichseli jäätumine –

Õ
õõtsik –

Ä
älves – 
äravool – 
äravooluala – 
äravoolukiht –
äravoolumaht –
äravoolumoodul – 
äravooluta valgla –
äravoolutegur – 
ääremeri –

Ü
ülavesi
ülemine bjeff
üleujutus – 
üleujutusrannik – 
üleujutustasandik – 
ümberkihistumine –

 Hüdroloogia mõisteid
Mõistete loendid