Hugo Kaho

Richard Hugo Kaho (15. november 1885 Pärnu – 17. september 1964 Hamburg) oli eesti taimefüsioloog, Tartu Ülikooli rektor (1938–1940), I Riiginõukogu liige, Eesti Teaduste Akadeemia (1938–1940) tegevliige.

Elukäik 
Richard Hugo Kaho õppis aastatel 1906–1908 keemiat Riia Polütehnilises Instituudis, kus astus 1906. aastal korporatsiooni Vironia liikmeks, ning 1909–1913 loodusteadusi Kaasani ülikoolis, kus valis erialaks taimefüsioloogia. Hiljem töötas ta Moskva ülikoolis botaanika assistendina ning selle kõrvalt ka keskkooliõpetajana.

1920. aastal pöördus Kaho tagasi Eestisse. Tartu Ülikooli stipendiaadina saadeti ta 1920–1921 Heidelbergi prof Ludwig Fosti laboratooriumi end erialaselt täiendama.

14. aprillil 1923 sai H. Kaho Tartus dr. phil. nat. teaduskraadi tööga „Über die physiologische Wirkung der Neutralsalze auf das Pflanzenplasma“.

Alates 1921. aastast oli H. Kaho Tartu Ülikooli taimefüsioloogia dotsent, aastast 1923 sama aine professor, taimefüsioloogia laboratooriumi juhataja ja üks Botaanika instituudi juhatajaid. Kuni 1925. aastani oli ta ka botaanikaaia juhataja. 1923. aastast juhatas prof Kaho ülikooli didaktilis-metoodilise seminari loodusloolisi töid ja õpetajate suvekursusi.

1933. aastal valiti ta Läti bioloogiaseltsi ja Suurbritannia bioloogiaseltsi kirjavahetajaliikmeks.

Aastatel 1929–1937 oli Hugo Kaho Loodusuurijate Seltsi botaanikasektsiooni esimees, 1936–1939 Loodusuurijate Seltsi esimees ning 1938–1940 Tartu ülikooli rektor.

Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks nimetati ta 1938. aastal loodusteaduste alal.

1944. aastal põgenes Hugo Kaho Saksamaale, kus töötas Poseni, Berliini ja Marburgi botaanikainstituudis ning Bonni ja Hamburgi ülikoolis. Aastatel 1946–1949 oli ta Balti ülikooli botaanikakateedri juhataja ja loodusteaduste fakulteedi dekaan Hamburg-Pinnebergis.

Vanaduspäevad veetis akadeemik Hugo Kaho Hamburgis, kus ta 17. septembril 1964 suri.

Teadustöö põhisuunad 
H. Kaho erialane teaduslik töö käsitles peamiselt taimeraku protoplasma kolloidkeemiat ja permeaablust. Rakenduslikult tähtsaks tuleb lugeda H. Kaho viroloogilisi uurimusi, milleni ta jõudis kartulihaigustega tegeledes.

Töid 
 Über die physiologische Wirkung der Neutralsalze auf das Pflanzenplasma. Dorpat, 1923
 Raskemetallsoolade toime sõltuvusest anioonist lüofiilsete kolloidide suhtes. – Keemia teated I, 1933
 Über den Einfluss der Kohlensäure auf die Exosmose von Elektrolytien aus Stengelzellen. – Protoplasma 27, 1937
 Über die Beeinflussung der Hitzekoagulation des Pflanzenplasma durch Rhodanide von Naturalsalzen, in Verbindung mit organischen Stoffe 1. – Protoplasma 50, 1958

Tunnustus 
 Valgetähe teenetemärgi II klass (29. november 1939)

Viited

Kirjandus 
 H. Miidla. Akadeemik Hugo Kaho. – 50 aastat Eesti Teaduste Akadeemiat. Tallinn, 1989, lk 102–104
 Eesti teaduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, lk 522–523

 K. Kalling. Rektor Hugo Kaho. Tallinn, 2009, 152 lk. ISBN 9789949901807

Eesti bioloogid
Eesti Teaduste Akadeemia (1938–1940) liikmed
Tartu Ülikooli rektorid
Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna professorid
Balti Ülikooli professorid
Eesti Looduseuurijate Seltsi presidendid
I Riiginõukogu liikmed
Valgetähe II klassi teenetemärgi kavalerid
Korporatsioon Vironia liikmed
Eestlased Saksamaal
Sündinud 1885
Surnud 1964