Gomang

Gomang (sgo mang grwa tshang) on üks kolmest Drepungi teaduskonnast (mtshan nyid grwa tshang), mis on säilitanud traditsiooni meie päevini. Geluugi koolkonna filosoofilise traditsiooni looja ja õpetaja.

Oluline on  verbaalse dispuudi õppimine. Vanas Indias on termin brahmodya (brahmanismist) – rituaalne dispuut, mille käigus väitlejad vastastikku esitasid teineteisele mõistatusi mitmesuguste filosoofiliste probleemide kohta, mis nõudsid samas vastajalt ka kindlaid formaliseeritud vastuseid.

Hiljem budismi ajaloos kasvab selline väitlemine üle tõeliseks filosoofiliseks dispuudiks, mis kajastub ka tekstides. On ju küsimuste-vastuste vormis kirjutatud nii upanišadid kui ka paljud budistlikud tekstid. Siis võib vabalt seda formaliseeritud dialoogi laialdast kasutamist pidada ka oluliseks mõtte generaatoriks.

Gomang tähendab "palju uksi", mis vihjab teaduskonnas õppinud inimeste intellektuaalsele tasemele, kes ei vajavat uksi, et liikuda eklektilises vaimses maailmas, kuna nad näevad kõike  siin maailmas kerkivat vaid tühjusest ja on mõistnud asjade olemust ja olematust.

Oli suuruselt teine teaduskond õpilaste arvu poolest Drepungis.

Gomangi kaitsejumalus on lõvinäoga müstiliste teadmiste esindaja daakinii Senge gdong ma - Simhamukha, kes kaitseb kõiki Gomangi teadmisi ja varandusi.

Ajalugu 
Filosoofia teaduskonna rajas Drung grags pa rin chen (Drung Drakpa Rintšen), kelle kohta on aga vähe teada, vaid nii palju et ta oli Jamyang Chöjey (1379-1449) õpilane.

Algul asus Gomangi teaduskond kloostri peahoones, kust hiljem viidi üle tema praegusse asukohta. Ülekolimine ei läinud libedalt. Legendide järgi olevat tuhandekäeline Avalokiteśvara (Spyan ras gzigs) keeldunud teise kohta kolimast, nimelt käratanud ta  teda teise templisse vedavatele munkadele inimhäälega "Ma ei lähe siit kuhugile".

Sellest ajast peale kutsutakse seda Avalokita kuju "ei lähe siit kuhugile".

Gomangis õppis ka kuulus burjaat Agvan Doržijev ja paljud teised budistliku mõttemaailma kuulsustest.

1959. aastal purustati Hiina kommunistide poolt klooster peaaegu täielikult. Nad pommitasid Drepungi õhust. Raamatukogud, mida kloostris oli mitmeid, põlesid maha, tuhanded tekstid hävinesid.

Tol perioodil hävitati Tiibetis kõike, mis seostus kommunistide jaoks budismi ja religiooniga, alates inimestest kuni kloostrite, templiteni välja.

Pommitamise hetkel kloostris 5500 elanud Drepungi mungast jäi järgi käputäis, kes põgenesid Indiasse, kohale jõudis neist vaid 59.

Koos 14 Dalaiga läks Indiasse kaasa esimese põgenikelainega Tiibetist 300 munka. Nad kõik elasid algul põhja Indias Buksas, kuid 1969 anti neile maad Mundgodis, kus nad asusid ehitama uut Gomangi ja uue Drepungi koduks on India siiani.

Geshe Lharampa Tempa Tenzin on kloostri praegune eestseisja.

Tol raskel ajastul Tiibetist põgenenud munkadest elavad uues klooster-kodus 20 vana veterani. Nad õpetavad vana traditsiooni alusel uute põlvkondade munkadele kõike seda, mida Drepungi Gomang on pakkunud läbi aegade budistlikus filosoofias ja debatis.
Taastama on asutud ka Tiibetis asuvat Drepungi Gomangi viimastel aastatel. 600 aastat seisnud traditsioon ei hävine.

Gomangi filosoofilia teaduskonna poolt toodetud  budismi supertähed filosoofias: ’Jam dbyangs bzhad pa (1648-1721/1722 CE), Lcang skya, Sum pa ye shes dpal ’byor (1704-1788 CE), Thu’u bkwan chos kyi nyi ma (1737-1802 CE) ja Gung thang ’jam dpal dbyangs.

Õppeprogramm  
Debatt, dispuut ehk filosoofiline vaidlus või väitlus (tsöd-pa).

Buddha kuulutas: "Minu õpetussõnad on kui kuld. Kuid ärge nõustuge nendega lihtsalt, vaid taguge ja töödeldege neid seni, kuni tõde ilmub päevavalgele".

Sellest tuleneb ka traditsioon, kus enamus kloostris elavatest munkadest kogunevad iga päev peale lõunat kloostriõuele fisosoofilisele dispuudile. Väliselt meenutab see suurt hulka inimesi, kes kõik kisendavad ja lausa röögivad vastastikku fraase ja lauseid, mida saadab elav käteplaksutamine, kisa ja hõiked.
 
Käteplaksutamine dispuudis osaleja poolt märgib seda, et küsimuse esitaja lõpetas enda kiire lühimonoloogi ja ootab juba vastust enda oponendilt.

Välislingid
 George Dreyfusi essee (inglise k)
 HISTORY OF DREPUNG GOMANG MONASTERY  
 Drepung Gomang Monastic College
 Gomang   

Vadžrajaana
Filosoofia
Tiibet