Infarkt

Infarkt ehk kohalik vereringehäire (ladina keeles infarctus) on elundi või elundi osa kärbumine ehk nekroos, mis on tingitud piisava verevoolu lakkamisest antud anatamoomilisse piirkonda. Verevoolu lakkamine põhjustab toitainete ja hapnikuvaeguse. Enamasti on inimesel infarkti põhjuseks ateroskleroosist tingitud arteri ummistumine. Samas võib veresoone topistada ka  tromb, gaasimull või mõni muu kehast pärinev materjal. Harvem esinevate infarkti liikide hulka kuulub veresoonte jõulisest kokkutõmbest tingitud infarkt. Infarkti tekkeks ei pea veresoon täielikult sulguma. Infarkt tekib ka siis, kui osaliselt avatud veresoon ei suuda piisavas koguse verd läbi lasta.

Sagedasemad: müokardi (südamelihase) infarkt, ajuinfarkt (isheemiline insult), mesenteriaalinfarkt.

Inimene

Infarktide ja kärbuste klassifikatsioon Eestis
Eesti tervishoiusüsteemis kasutatavas RHK-10-s on infarktid ja kärbused liigitatud eri alapeatükkidesse, mida vajadusel täpsustatakse ka teistesse peatükkidesse klassifitseeritud alamjaotistega.

RHK-10. Infarkti klassifikatsioon ja kohandused

Nekroos infarkti piirkonnas

Infarkti piirkonnas võib esineda nekroosi eri vorme, näiteks: 
koagulatsioonnekroos ehk kalgenduskärbus ehk kuiv nekroos kas neerus, põrnas, müokardis – infarkti kolle on tihke ja kuiv ning on toimunud kudede dehüdratsioon ehk veetustamine; 
kollikvatsioonnekroos ehk veelduskärbus ehk märg nekroos peaajus (ajupehmumus ehk entsefalomalaatsia) – kärbunud kude pehmestub ja veeldub.

Vaata ka
Emboolia
Ajuripatsi apopleksia
Hüpoksia
Insult
Nekroos
Gangreen

Viited 

Vereringeelundite haigused