Eesti Rahvusringhääling

''Märksõna ERR suunab siia; teiste tähenduste kohta vaata ERR (täpsustus).

Eesti Rahvusringhääling (lühend ERR) on avalik-õiguslik juriidiline isik, mis loodi vastavalt Eesti Rahvusringhäälingu seadusele 1. juunil 2007 Eesti Televisiooni ja Eesti Raadio ühendamisel.

ERR-i lipu alla on koondunud:

 telekanalid: ETV, ETV2, ETV+;
 raadiokanalid: Vikerraadio, Raadio 2, Klassikaraadio, Raadio 4, Raadio Tallinn;
 veebiportaali kanalid: Uudised ja arvamus, Sport, Kultuur, Novaator, Menu, Jupiter ning Lasteekraan.

Eesti Rahvusringhäälingu loomine 
Eesti Raadio (ER) ja Eesti Televisiooni (ETV) ühendamisest räägiti juba alates 2000. aastate algusest. Vabariigi Valitsus kiitis 2006. aastal heaks Eesti Rahvusringhäälingu loomise ETV ja ER õigusjärglasena.

Eesti Rahvusringhäälingu seadus võeti vastu 18. jaanuaril 2007, 78 kohal olnud Riigikogu liikmest hääletas seaduse poolt 76 liiget, vastu oli 1 ja hääletamata jättis 1 Riigikogu liige.

Eesti Rahvusringhäälingu juhtimine 

Rahvusringhäälingu peamiselt poliitikutest koosnev nõukogu on ERR-i kõrgeim juhtimisorgan. Nõukogu planeerib ERR-i tegevust, korraldab ERR-i juhtimist ja teostab järelevalvet juhatuse tegevuse üle. Kord aastas esitab Riigikogu kultuurikomisjonile kirjaliku ja suulise aruande oma tegevusest. Riigikogu kultuurikomisjoni ettepanekul nimetab Riigikogu ühe esindaja igast Riigikogu fraktsioonist Riigikogu koosseisu volituste lõppemiseni ning neli asjatundjat Rahvusringhäälingu tegevusvaldkonna tunnustatud asjatundjate hulgast, kelle volitused kestavad viis aastat. Riigikogu koosseisu volituste lõppemisel jäävad Riigikogu liikmetest nõukogu liikmed nõukogusse Riigikogu uue koosseisu liikmete nõukogusse nimetamise otsuse jõustumiseni.

Hooned ja asupaik 

Eesti Rahvusringhääling asub neljas eri hoones, mis on kahekaupa omavahel ühendatud. Eesti Televisiooni ja Eesti Raadio hooned asuvad lähestikku Tallinna kesklinnas Gonsiori, Kreutzwaldi ja Faehlmanni tänaval. Täpsemalt Gonsiori 21, Gonsiori 27, Faehlmanni 12 ja Kreutzwaldi 14

Eesti Rahvusringhääling kavatses ehitada uue maja 24 000-ruutmeetrisele krundile Järvel Tuisu tänav 21, kuid majandusraskused panid projekti seisma. Hoone projekti võistluse võitis Nobel Arkitekter A/S (Taani) arhitekt Erik Nobel. Projekti nimi oli "Ring-Hääl-Hing". Uue maja ehitusest loobumise järel remonditi aastail 2013–2014 kapitaalselt nn uus raadiomaja Gonsiori 21.

12. veebruaril 2017 kolis ERR-i uudistetoimetus nn vanasse raadiomajja (aadressil Kreutzwaldi 14), mis hakkas kandma nime Uudistemaja. Veidi varem kolisid ERR-i raadiotoimetused ümber renoveeritud raadiomajja aadressil Gonsiori 21.

2019. aasta aprillis teatas Eesti Rahvusringhääling, et eeldatavalt 2023. aastal valmiva uue telemaja ideekonkursi võitis Kadarik Tüür Arhitektid oma kavandiga. Samal kuul alustati 15 kuud kestnud projekteerimist. Eesti Rahvusringhääling kavatseb 2022. või 2023. aastal müüa aadressidel Faehlmanni 12, Faehlmanni 10 ja Gonsiori 27 asuvad hooned amortiseerumise tõttu. Telemaja Gonsiori tänava poolsel seinal on dekoratiivne silm.

Rahastamine 
Eesti Rahvusringhäälingu 2011. aasta eelarve tulud on 28 053 211 eurot, millest 25 328 314 eurot tuleb riigieelarvest. Eesti Rahvusringhäälingu 2011. aasta eelarve kulud on 27 090 390 eurot. Lisaks riigieelarvest saadavatele tuludele on Rahvusringhäälingul suhteliselt väiksemas mahus muid tulusid, sh omatulud ja sihtotstarbelised eraldised. Omatulud annavad eelarvesse 1 694 488 eurot. Omatulude kategooriatena on eelarves näidatud rent jm hoonetulud, teenused, omatoodete müük ning õiguste litsentseerimine ja müük. Suurimaks omatulude allikaks on teenused (1 086 266 €). Sihtotstarbelised eraldised annavad eelarvesse 1 022 739 eurot. Suurimaks sihtotstarbeliste eraldiste kategooriaks on sihtotstarbelised projektitoetused (734 376 €).

Rahvusringhäälingu omatuludest osa pärineb teiste riigieelarveliste asutuste eelarvetest.

Rahvusringhäälingu rahastamiseks on korduvalt kaalutud telerimaksu (nimetatud ka loamaksuks) kehtestamist.

Eesti Raadio

Eesti Raadio oli avalik-õiguslik ringhäälinguasutus. Eesti Raadio tootis viit raadioprogrammi: Vikerraadio, Raadio 2, Klassikaraadio, Raadio 4 (venekeelne) ja Raadio Tallinn (mitmekeelne). 2007. aastast, kui loodi Eesti Rahvusringhääling, lakkas Eesti Raadio omaette asutusena eksisteerimast.

Eesti Televisioon 

Eesti Televisioon on Eesti Rahvusringhäälingu teleorganisatsioon. Eesti Televisioon pakub saateid kolmel telekanalil: ETV, ETV2 ja ETV+.

Seni on Eesti Televisioon peamiselt eestikeelne telekanal, mis edastab ka muid võõrkeelseid hankesaateid, mis seaduse kohaselt tuleb varustada eestikeelse tõlkega. Peale enda toodetud eestikeelsete päevauudiste edastab Eesti Televisioon uudiseid ka vene keeles (ETV+), mis on reeglina eestikeelse tõlketa.

8. augustil 2008 alustas tööd Eesti Rahvusringhäälingu teine telekanal ETV2. ETV2 näitab kultuuriürituste, spordivõistluste ja poliitikafoorumite ülekandeid, ERR-i uudiseid, lastesaateid ning varem ETV põhiprogrammis olnud saadete ja filmide kordusi.

28. septembril 2015 läks eetrisse rahvusringhäälingu kolmas telekanal – venekeelne ETV+. Kanali eesmärgiks on pakkuda objektiivset informatsiooni maailmas toimuva kohta, kajastada kohalikku elu vene keeles ning kaasata venekeelset elanikkonda paremini Eesti ühiskonda.

1. veebruarist 2019 jõuavad ERR-i telekanalid HD-kvaliteedis vabalevi vaatajateni üle Eesti. SD-formaadi paralleeledastus jätkub vähemalt järgmised kolm kuud. ERR loodab leida lisarahastust selle perioodi pikendamiseks kuni 2021. aasta lõpuni.

Kriitika 
Rahvusringhääling on oma saadete, programmide ja muude meediateenuste tootmisel ja edastamisel sõltumatu ning lähtub üksnes seadusnõuetest. Kuid ERR juhatuse endine esimees Margus Allikmaa on lükanud ümber väite, nagu lähtuks ERR üksnes seaduse nõuetest, öeldes: "Rahvusringhääling on aga programmi koostamisel ja planeerimisel vaba ning lähtub oma tegevuses seadusest, arengukavast, organisatsioonisiseselt kokkulepitud väärtustest, otsustajate eetikast ja esteetikast ning veel paljudest üksikasjadest".
Eesti rahvusringhäälingule on tehtud mitmeid etteheiteid, sealhulgas:
äärmuslikku poliitilist tasakaalustamatust
tasakaalustamatust (peamiselt poliitilist)
saateprogrammi sisutühjust
uudiste ühekülgset kajastamist
hea ajakirjandustavaga vastuollu minekut
ebaausat/kõlvatut konkureerimist reklaamiturul ja filmiturul
maksumaksja raha ebaotstarbekat kulutamist
liiga nõrka kontrolli rahvusringhäälingu varade kasutamise üle
vähest rahvuslikkust
korruptiivsust ja vähem levinud spordialade mittekajastamist spordiuudised
kitsast auditooriumi ja venekeelsele publikule liiga vähese tähelepanu pööramist
teaduse depopulariseerimist
rahvusringhäälingu juhtkonnas valitseva ideoloogiaga vastuollu läinud töötajate kiiret vallandamist ja muidu kahtlast kaadripoliitikat
liigset kommertsialiseerumist
valijate võõrandamist demokraatiast
nõukogude nostalgia õhutamist
teisitimõtleja mõnitamist ja ründamist
ebatsensuurset väljendust

Vaata ka 
Raadio Ringhääling
Riigi Ringhääling

Viited

Välislingid 
Rahvusringhäälingu koduleht
Teleajaloo ja teleteaduse andmebaas Telekraat
Mari Kodres. Rahvusringhäälingule plaanitakse Euroopa Komisjonis kabelimatsu. Eesti Päevaleht, 16. jaanuar 2009
Sven Randlaid. Ennet: ERR-i uus portaal on abimeheks igale teadushuvilisele. ERR Uudised, 4. veebruar 2009
Tiina Kangro. Rahvusringhääling tuleks uuesti luua. Postimees, 6. veebruar 2009
Marju Himma: "Analüüs: ERR-i portaali uudistest vähem kui seitse protsenti on veebiajakirjanike originaaltöö" ERR Novaator, 17. september 2020

Eesti meedia
Televisioon Eestis
Raadio Eestis
Avalik-õiguslikud ringhäälingud