1. oktoober

1. oktoober on Gregoriuse kalendri 274. päev (liigaastal 275. päev). Juliuse kalendri järgi 18. september (1901–2099).

Sündmused

Eestis 
 1228 – Saksa kuningas Heinrich VII läänistas Gottfriedile tema piiskopkonna – viis kihelkonda Saaremaal ja seitse Läänemaal, Hiiumaa ja teised lähedalasuvad saared.  
 1919 – Tartus alustas tegevust Kõrgem Kunstikool Pallas.
 1923 – Nõmmel hakati õpetama politsei ja piirivalve tarvis teenistuskoeri.
1924 – Tallinna-Pääsküla liinil pandi käiku Baltimaade esimesed elektrirongid.
 1927 – Tartus avalikustati kirjastuse "Loodus" esimese romaanivõistluse tulemused. I auhinna (60 000 marka) pälvis August Jakobsoni romaan "Vaeste-Patuste alev".
 1929 – Eesti-Nõukogude Liidu piiril tapeti Eesti piirivalvur Richard Uibo.
 1929 – Tallinnas avati Eesti esimene tennisehall.
 1934 – asutati Valitsuse Informatsiooni ja Propaganda Talitus.
 1950 – kaotati maakonnad ja vallad, asutati rajoonid.
 1981 – kõikides maarajoonides asutati agrotööstuskoondised.
 1988 – Tallinnas algas Rahvarinde esimene kongress.
 1990 – Kuressaare linn ja Muhu vald said esimesteks omavalitsusteks.
 1990 – kaotati Eesti Vabariigi Valitsuse j.a. Trükistes Riiklike Saladuste Kaitse Peavalitsuse Eesti Osakond (Glavlit) ja usuasjade voliniku ametikoht.
 1991 – käibele tulid esimesed sõjajärgsed Eesti postmargid.
 1993 – telekanali Kanal 2 esimene saatepäev. Saatepäev algas nukufilmiga "Kapsapea".
 2001 – Tartus avati veekeskus Aura.
 2009 – Raplamaal läks FM-sagedusel esimest korda eetrisse Tre Raadio.

Maailmas 
 331 eKr – Gaugamela lahing, Aleksander Suure võit Pärsia üle.
 965 – Johannes XIII sai paavstiks.
 1018 – Bütsantsi väed võitsid Cannae lahingus normanne.
 1787 – Hispaania ja Portugal vahetasid Esimese San Ildefonso lepinguga koloniaalvaldusi Lõuna-Ameerikas. Portugal sai alasid, mis tänapäeval jäävad Brasiiliasse, ning Hispaania ala, mis tänapäeval on Uruguay.
 1787 – Viies Vene-Türgi sõda: Kinburni lahing, kus Aleksandr Suvorov võitis türklasi.
 1795 – Prantsusmaa vallutas praeguse Belgia ala.
 1800 – Kolmanda San Ildefonso lepinguga loovutas Hispaania Prantsusmaale Louisiana.
 1814 – avati Viini kongress.
 1827 – Vene sõjavägi vallutas tormijooksuga Jerevani, lõppes üle tuhande aasta kestnud islami ülemvõim Armeenias.
 1830 – Prantsuse koloniaalarmees rajati suaavide korpus.
 1850 – asutati Sydney Ülikool.
 1869 – Austrias ilmusid maailma esimesed postkaardid.
 1887 – Suurbritannia vallutas Belutšistani.
 1890 – Ameerika Ühendriikides asutati Yosemite rahvuspark.
 1891 – USA California osariigis avati Stanfordi ülikool.
 1896 – Šveitsis asutati ravimifirma Hoffmann–La Roche
 1898 – Nikolai II pagendas juudid suurematest Venemaa linnadest.
 1903 – Reinhold Burger sai Saksamaal patendi termospudelile, seeriatootmisse jõudsid termosed 1920. aastal.
 1908 – müügile tuli maailma esimene seeriaauto Ford T.
 1918 – Thomas Edward Lawrence'i juhtimisel vallutas araablaste sõjavägi Damaskuse.
 1934 – Soome president Pehr Evind Svinhufvud tühistas Eestist õunte sisseveo keelu.
 1936 – Francisco Franco sai Hispaania valitsusjuhiks.
 1938 – Saksamaa liidendas Sudeedimaa.
 1939 – Teine maailmasõda: Saksa väed tungisid Varssavisse.
 1949 – Mao Zedong kuulutas välja Hiina Rahvavabariigi.
 1958 – NASA alustas tegevust.
 1960 – Nigeeria iseseisvus Suurbritanniast.
 1964 – Tōkyō–Ōsaka liinil hakkas sõitma esimene Jaapani ülikiirrong Tōkaidō-Shinkansen.
 1969 – teise tsiviillennukina Tupolev Tu-144 järel ületas Concorde helibarjääri.
 1975 – hakati tähistama rahvusvahelist muusikapäeva.
 1978 – Tuvalu iseseisvus ja eraldus Suurbritanniast.
 1994 – Palau iseseisvus.
 1999 – algas Teine Tšetšeenia sõda.
 2000 – Sydneys lõppesid XXVII suveolümpiamängud.

Sündinud 

 1754 – Paul I, Venemaa keiser
 1800 – Lars Levi Laestadius, äratusjutlustaja
 1847 – Annie Besant, briti teosoof
 1874 – Tiiman Tamme, Mahu vallavanem
 1893 – Viktor Oxford, eesti helilooja
 1894 – Julius Kuperjanov, Vabadussõja kangelane
 1903 – Vladimir Horowitz, pianist
 1907 – Armin Tuulse, eesti kunstiajaloolane
 1910 – Bonnie Parker, USA kurjategija
 1911 – Heinrich Mark, Eesti poliitik
 1911 – Herman Sergo, eesti kirjanik
 1912 – Lev Gumiljov, vene ajaloolane
 1916 – Debora Vaarandi, eesti luuletaja
 1919 – Gunnar Vaidla, eesti fotograaf
 1923 – Heldia Estam, eesti ajakirjanik, luuletaja ja fotograaf
 1924 – Jimmy Carter, USA 39. president
 1926 – Els Oksaar, eesti keeleteadlane
 1927 – Oleg Jefremov, vene näitleja ja lavastaja
 1935 – Julie Andrews, briti muusikalilaulja
 1937 – Endel Kiisa, eesti mootorrattavõidusõitja
 1943 – Jean-Jacques Annaud, prantsuse filmirežissöör
 1944 – Antti Tuuri, soome kirjanik
 1945 – Jaan Õun, eesti flöödimängija
 1946 – Reet Valing, eesti raadioajakirjanik
 1947 – Stephen Collins, USA näitleja
 1949 – Annie Leibovitz, USA fotograaf
 1951 – Mait Agu, eesti koreograaf
 1953 – Viljar Loor, eesti võrkpallur
 1954 – Vello Toomemets, eesti muusik
 1955 – Tiina Lokk, eesti filmitegelane
 1956 – Andrus Ansip, Eesti poliitik
 1962 – Avo Keel, eesti võrkpallur
 1963 – Andres Noormets, eesti näitleja ja lavastaja
 1970 – Moses Kiptanui, Keenia jooksja
 1977 – Dwight Phillips, USA kergejõustiklane
 1982 – Sandra Oxenryd, rootsi poplaulja
 2000 – Kalle Rovanperä, soome rallisõitja

Surnud 

 1684 – Pierre Corneille, prantsuse näitekirjanik
 1911 – Wilhelm Dilthey, Saksa filosoof
 1924 – Peeter Narson, eesti kupletist
 1942 – Ants Piip, Eesti poliitik ja diplomaat
1952 – John L. Langenus, Belgia jalgpallikohtunik
1956 – Stan Ockers, Belgia jalgrattur
1969 – Gunnar Andersson, Rootsi päritolu Prantsusmaa jalgpallur
1991 – Richard Kuremaa, eesti jalgpallur
2000 – Mika Kihlström, Soome poksija
 2004 – Richard Avedon, USA fotograaf
2007 – Al Oerter, USA kettaheitja
2007 – Tetsuo Okamoto, Brasiilia ujuja
2008 – Detlef Lewe, Saksa aerutaja
2019 – Karel Gott, tšehhi laulja
 2019 – Tõnu Virve, eesti teatri- ja filmikunstnik, lavastaja ning produtsent

Pühad 
 Rahvusvaheline eakate päev
 Rahvusvaheline muusikapäev
 Rahvuspüha Hiina Rahvavabariigis
 Iseseisvuspäev Küprosel
 Iseseisvuspäev Nigeerias
 Iseseisvuspäev Palaus
 Iseseisvuspäev Tuvalus

Nimepäev 
 Eestikeelse kalendri järgi: Ragnar, Rain, Rainer, Raino, Rauno, Reinhard

Ilmarekordid 
 Tallinna maksimumtemperatuur +19,7 °C (2000)
 Tallinna miinimumtemperatuur –1,4 °C (1968)
 Tartu maksimumtemperatuur +20 °C (1899)
 Tartu miinimumtemperatuur –4 °C (1916, 1976)

Viited

Oktoober 01