Väitlause

Väitlause ehk jutustav lause on sisult ja vormilt markeerimata lausetüüp. Väitlause põhiülesanne suhtluses on edastada väidet.

Eesti keel
Eesti keeles on väitlaused näiteks
Mina olen õpetaja
Küsisin järele, millal loeng lõpeb

Kui sa tuba ära ei korista, siis sa õue ei saa

Väitlause kujulise lausega saab intonatsiooni (kõnemeloodia) ja/või leksikaalsete (sõnavaraliste) vahendite abil väljendada ka teisi suhtluseesmärke: küsimust, hüüdu, soovi või käsku.

Kõik on korras? - tegu on küsimusega, suhtluseesmärk on taotluslik.
Vihma sajab!  - tegu on hüüuga, see kajastab emotsionaalset suhtumist.
Kõik läheb hästi. - tegu on sooviga, see kajastab emotsionaalset suhtumist.
Sa jätad kohe järele! - tegu on käsuga, suhtluseesmärk on taotluslik.

Üksikjuhtudel võidakse väidet omakorda väljendada teiste lausetüüpide abil. 
Retoorilisest küsilausest (ilukõnelisest küsilausest) järeldub väide, mis on jaatuse-eituse poolest vastupidine küsilauses öeldule. 
Kas loodrist inimest teha on naljaasi? - Vastus: ei ole.

Jussiivse käsklausega võidakse väljendada kohustuslikkuse, võimalikkuse vms varjundiga väidet.
Sadagu või pussnuge, aga ma pean saama selle eksami tehtud.

Kirjandus 
 Erelt, M, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. Tallinn.

Süntaks