Laev

Laev on veekogul liiklemiseks (sõitmiseks) valmistatud, piisavalt stabiilse ja hüdrodünaamilise kerega ning üldjuhul suurem veesõiduk. Laeval on reeglina vähemalt üks laevatekk ja vähemalt kajut (laevaruum) või tekiehitis. 

Laevast väiksemat sarnaste omadustega veesõidukit nimetatakse tavaliselt kaatriks või paadiks. 

Laeva ehitus ja omadused kavandatakse ja kujundatakse vastavalt kasutusotstarbele. Laevu kasutatakse peamiselt majanduslike, teaduslike, hariduslike või riiklike (sealhulgas sõjaliste) ülesannete täitmiseks, samuti rekreatsiooniks või spordiks veekogudel. 

Laevade kasutamisega seonduvaid tegevusi ja vajadusi nimetatakse üldistavalt laevanduseks.

Laeva õiguslik määratlus Eestis 

Eesti Vabariigi õiguse järgi on laev veesõiduk, mida kasutatakse majandustegevuseks, riigihaldusülesannete täitmiseks või kutsekoolituseks. Selles tähenduses ei käsitata laevana väikelaeva, seevastu laevana käsitatakse ka üle 24 m pikkust veesõidukit, mida kasutatakse vaba aja veetmiseks. Üldjuhul käsitatakse laevana kõiki üle 24 m pikkusi veesõidukeid, 1990. aastatel käsitati laevana kõiki üle 12 m pikkusi veesõidukeid.

Venemaa keisririigis ja Eesti Vabariigis enne 1940. aastat ning samuti Nõukogude okupatsiooni lõpuni kanti registrisse laev alates 20 brutoregistertonnist.

Ajalugu

Üldist 
Laev on olnud ajalooliselt peamine veesõiduk ja veekogude ületamise vahend. 

Algsed laevad nägid välja nagu suured paadid ja olid sõltumata otstarbest üsna sarnase ehitusega. Aja jooksul on laevade mõõtmed oluliselt suurenenud, omadused paranenud ja väliskuju vastavalt otstarbele märgatavalt eristunud. 

Uuema laevanduse ajaloos võib suures osas eristada laevade peamise liikumisjõu järgi purjelaevade ajastut (kuni 19. sajandi lõpuni), aurulaevade ajastut (19. sajandi keskpaigast 20. sajandi keskpaigani) ja mootorlaevade ajastut.

Kuni õhusõidukite massilise kasutuselevõtmiseni 20. sajandil oli laev ainus vahend suurte veekogude ületamiseks ja ühenduste pidamiseks. Sellele vaatamata on laevad tänapäevalgi peamised kaubavedude teostamise vahendid – enamus maailma kaubaveomahust langeb jätkuvalt meretranspordile. See on tingitud sellest, et võrreldes muude transpordivahenditega on laevad märksa suurema mahutavuse ja madalama kasutushinnaga.

Tuntumaid või olulisemaid laevu ajaloost 
Santa Maria
Victoria
Cutty Sark
North River Steamboat (Clermont)
Vandal
Titanic

Laevade liigitamine vastavalt üldomadustele

Liikumisjõud 
Liikumapaneva jõu järgi eristatakse:    
Liikurlaev (mootorlaev) - liigub ühe või mitme mehaaniliste jõuseadmete (mootorid) abil,
Purjelaev - liigub tuule jõul,   
Aerulaev - liigub aerudega sõudmise abil,   
 Pukseeritav laev ehk praam ja pargas - veetakse (tõugatakse) teise laeva või puksiiri poolt. Praam võib olla ka iseliikurlaev.

Jõuseade 
Jõuseadme tüübi järgi eristatakse diisel-, auru-, turbiin-, elektri- ja aatomilaevu. Peale eelmainitute võidakse laevadel kasutada nende mootoritüüpide kombinatsioone. 

Jõuseadmega laeva käituriks võib olla sõuajam (sõukruvi, sõuratas, tiivikkäitur), (aero-)propeller, reaktiivmootor või jugakäitur.

Purjelaevad 
Purjelaevu liigitatakse peamiselt taglase iseärasuste, sealhulgas purjestuslahenduse ja mastide arvu ning asetuse järgi. Samuti võib purjelaevatüüp tuleneda kere kuju iseärasustest. Purjelaevatüüpe on olnud aegade jooksul kasutusel kümneid, kui mitte sadu erinevaid. Näiteid purjelaevatüüpidest: Viikingilaev, Džonki, Jahtlaev, Galeoon, Fregatt, Kaljas, Kuunar, Prikk,Korvett.

Kere omadused 
Vees liikumise põhimõtte ja kere kuju järgi eristatakse veepinnal ujuvaid süvislaevu, glisseerivaid (glisserid), tiibureid, hõljukeid, ujuklaevu, laugureid ja allveelaevu. 
    
Kerede arvu järgi eristatakse ühe- ja mitmekerelisi (katamaraan, trimaraan).

Laevade liigitamine vastavalt otstarbele

Kaubalaevad 
 Kuivlastilaevad
 Segalastilaev
 Külmutuslaev
 Puistlastilaev
 Maagilaev
 Konteinerilaev
 Veeremilaevad
 Ro-ro-laev
 Autotarnelaev
 Raudteeparvlaev
 Tankerid
 Toornaftatanker
 Gaasitanker
 Kemikaalitanker
 Bituumenitanker
 Toiduõlitanker

Reisilaevad
 Ristluslaev
 Parvlaev
 Ro-pax-laev
 Reisi-kaubalaev
 Kiirlaev
 Kiire parvlaev

Kalalaevad ehk püügilaevad 
 Püügilaevad
 Traalpüügilaev
 Traaler-kalatehas
 Seiner
 Krabipüügilaev
 Krevetipüügilaev
 Vaalaküttimislaev
 Püügibaasid ja püügi abilaevad
 Kalatranspordilaev
 Kala vastuvõtu- ja transpordilaev
 Kalapüügi baaslaev

Teenistuslaevad 
Sõjalaev (sulgudes näited)
Lahinguotstarbeline avamerelaev (Lennukikandja, ristleja, hävitaja, fregatt
Lahinguotstarbeline rannikulaev (Korvett, lahingukaater)
Allveelaev (Raketiallveelaev)
Lahingutoetuslaev (Miinijahtija, dessantlaev, luurelaev)
Abilaev (Toetuslaev, remondilaev)
Valvelaev (nii tsiviil-, kui sõjalaev)
Transpordilaev
Õppelaev (merehariduse- mitte rekreatsiooni eesmärgiline)

Eriotstarbelised laevad 

 Jäämurdja
 Hüdrograafialaev
 Uurimislaev
 Õppelaev
 Ujuvkraana
 Reostustõrjelaev
 Tuukrilaev
 Süvendaja

Abilaevad 
 Puksiir
 Lootsilaev
 Päästelaev
 Punkrilaev
 Heitmetanker
 Jäätmekoguja

Laeva üldehitus 

Laeva ehitus ja tarind sõltuvad tema kasutamise eesmärgist.

Laeva iseloomustavad näitajad 
Laeva iseloomustavad peamiselt 
tehnilised näitajad, 
veeväljasurve, 
kogumahutavus ja dedveit,
üldpikkus, veeliinipikkus, laius ja süvis,
käitumine erinevates ilmastikutingimustes, 
sõiduohutus, 
ehitustarindi täiuslikkus, 
stabiilsus, 

Nendest näitajatest tuleneb laevaklass.

Laeva kere 

Laevakere ehitusmaterjalina kasutatakse puitu, terast, alumiiniumi, raudbetooni, plastmasse või nende materjalide kombinatsioone, harvemini titaani.

Laeva parraste väliskatet nimetatakse metallkerega laeva puhul plaadistuseks, puitkerega laeval plangutuseks. Laeva plangutust ja keret toestavat tarindit nimetatakse talastikuks. Laeva kere kuju põhijoonist, kus avalduvad määratud vahega lõiked eri pikkustelt ja laiustelt, nimetatakse teoreetiliseks jooniseks.

Laevakeresse tekkinud auku või pragu, mille kaudu vesi tungib laevakeresse, nimetatakse lekiks.

Vaata ka 
 Laevade loend
 Alus
 Laevandus
 Purjelaev
 Kaater
 Paat
 Mootorpaat
 Väikelaev
 Muuseumlaev

Viited

Välislingid 

Eesti etümoloogiasõnaraamat,  Laev 
 International Symposium on Archaeology of Medieval and Modern Ships of Iberian-Atlantic Tradition. Hull remains, manuscripts and ethnographic sources: a comparative approach
 HISTORY AND ARCHAEOLOGY OF THE SHIP - Portfolio Assigments
 Website by commercial ships and crews

 Laev
Veesõidukid

ml:കപ്പല്‍
sv:Skepp (fartyg)