Harilik kuslapuu

Harilik kuslapuu (Lonicera xylosteum) on kuslapuuliste sugukonda kuslapuu perekonda kuuluv heitlehine mitmeaastane põõsas. 

Rahvapärased nimetused: kuusmapuu, kuusmann, kukepuu, takispuu, kohlap.

Kirjeldus 
Kuslapuu lehed on hallikasrohelised ja need on nii alt- kui pealtpoolt lühikeste karvakestega kaetud. Puu õite värvus varieerub valgest kollakasvalgeni. 

Kuslapuu sügavpunased, punaseid sõstraid meenutavad marjad on eluohtlikult mürgised. Sõstardest erinevalt ei kasva marjad suurtes kobarates, vaid kahekaupa kokkukasvanult. Maitselt on marjad maitsetud või pigem ebameeldiva maitsega.

Kasvukoht
Kuslapuu eelistab kasvada kuuse enamusega metsades ja puisniitudel. Eestis pärismaine ja sageliesinev.

Ökoloogia
Kuslapuu-sõrmiktiiva röövik toitub harilikul kuslapuul.

Rakenduskohad 
Ehkki marjad on eluohtlikult mürgised, on neid kasutatud ka lahtistina. Kuslapuu puit on väga kõva, seetõttu on sellest valmistatud kangakudumissüstikuid, rehapulki, heegelnõelu ja jalutuskeppe. Linnahaljastusse sobib saastunud õhu ja kärpimise taluvuse tõttu.

Mürgistus 
Mürgistuse tunnused on oksendamine, verine väljaheide, näo punetus, rõhutunne peas, korrapäratu pulss, külm higi kehal.

Vaata ka 
sinine kuslapuu
Eesti pärismaised põõsad

Viited

Kirjandus
 Ingerpuu, Nele. 2016. Kuslapuu: tavaline, kuid vähe tuntud Eesti Loodus 12: 23-25

Välislingid 
 

Kuslapuulised
Eesti pärismaised põõsaliigid