535.–536. aasta kliimakatastroof

535.–536. aasta kliimakatastroof oli järsk lühiajaline keskmise temperatuuri langus põhjapoolkeral, mis osutus viimase 2000 aasta kõige rängemaks ja pikema järelmõjuga lühiajaliseks ilmastikumuutuseks.

Selle põhjuseks oli ulatuslik atmosfääri tolmuloor, mis tulenes ühe või mitme vulkaani võimsast purskest troopikas või Maa kokkupõrkest suure meteoriidiga. Kõige tõenäolisemaks on peetud Krakatau vulkaani purset.

Katastroofi laiaulatuslik mõju põhjustas maailma erinevais paigus umbes 540. aastani kestnud ilmastiku halvenemist ning sellest tingitud ikaldusi ja näljahädasid.

Soojemal ajaperioodil poleks sündmuse mõju ilmnenud nii märgatavalt, suurelt ja kestvalt, kuid seekordne kliimakatastroof võimendas juba eelnevalt alanud, parajasti kulgevat ja süvenevat Suure rahvasterändamise aja kliimapessimumi. Seega on kliimakatastroofi mõju käsitletav samaaegse 1500-aastase kliimatsükli miinimumaja ja selle läheneva külmima keskme ühismõjuna. Eelneva Rooma kliimaoptimumi ajal oli Rooma laienenud Suurbritanniani, sellele järgnenud jahenemise ajal oli see teisenenud Bütsantsiks, mille tuumalaks oli Itaalia asemel Väike-Aasia.

Vaata ka
Justianuse katk  
Suur 1315–1317 aastate näljahäda
Kuwae Vaikse ookeani lõunaosa vulkaani purse Konstantinoopoli langemise 1453. aastal 
Suveta aasta, 1816.

Viited

Kirjandus 
 Keys, D Katastroof : uurimus tänapäeva maailma tekkemehhanismidest 2002. Sinisukk. ISBN 998573453X

Välislingid 
"536 and all that", from Real Climate, March 2008.
CCNet Debate: The Ad 536–540 Mystery: Global Catastrophe, Regional Event or Modern Myth?

Loodusõnnetused
530. aastad
6. sajand