Pisuhänd

"Pisuhänd" on Eduard Vilde satiiriline komöödia aastast 1913, kirjandusteadlase Ants Järve hinnangul Vilde tuntuim näidend.

Kirjandusteadlase Ants Järve hinnangul on "näidendi ideeline põhieesmärk /---/ eesti tõusikkodanluse mentaliteedi mõnede külgede avamine, eriti jõukuse- ja kuulsuseiha esiletoomine. Nii on näidend oma ainestikult lähedane draamale "Tabamata ime"." Näidendi tegelased "naeruvääristavad end eelkõige oma ideaalide piiratuse ja sisemise mina tühisuse tõttu."

Läbiv teema on ka kriitika Eesti kirjandusringkondade aadressil. Vilde pilab kunstlikku maaläheduse nõuet ("Ainult parsil elab luule, ainult vommil sigib suur idee") ning raamatute hindamist autori sidemete põhjal (""), samuti kriitikute ebakompetentsust:

"Pisuhända" on korduvalt lavastatud Eesti teatrites. Teose populaarsust tõstis veelgi 1981. aastal eetrisse jõudnud Ago-Endrik Kerge telelavastus, milles mängisid Eesti tippnäitlejad: Urmas Kibuspuu, Jüri Krjukov, Aarne Üksküla, Elle Kull, Anne Paluver, Salme Reek jt. 

Eesti kultuuriruumis leidub ohtralt tsitaate "Pisuhännast", viiteid selle sündmustikule ja tegelaskujudele. Tuntud on ütlused "Tuu pole häda peräst — tu om toreduse peräst", "Kord Vestmann all ja Piibeleht peal", "Vestmann Vestmanni uulitsast" jts.

Viited

Kirjandus 
 Friedebert Tuglas, "Eduard Vilde näidendid" – Looming 1947, nr 1/2, lk 214–225; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
 Abel Nagelmaa, "E. Vilde "Pisuhänd"" – "Paar sammukest..." I, Tallinn 1958, lk 171–212
 Nigol Andresen, "Ääremärkusi Eduard Vilde "Pisuhänna" kohta" – Keel ja Kirjandus 1958, nr 12, lk 726–729; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
 Karl Mihkla, "Eduard Vilde elu ja looming", Eesti Raamat 1972, lk 395–400

Välislingid

 "Pisuhänna" tekst Kirjandusmuuseumi portaalis "Kreutzwaldi sajand"

Eduard Vilde teosed
Eesti näidendid
1913. aasta Eestis
1913. aasta kirjandusteosed