15. märts

15. märts on Gregoriuse kalendris aasta 74. (liigaastal 75.) päev. Juliuse kalendri järgi 2. märts (1901–2099). Aasta lõpuni on 291 päeva.

Sündmused

Eestis 
 1526 – jätkusid reformatsiooniaegsed rahutused, rüüstati Uus-Pärnu kirikuid.
 1925 – toimusid Eesti-Läti maavõistlused maadluses, mille Eesti võitis 21:15.
 1929 – Tallinna restoranides kehtestati 10-protsendine sunduslik jootraha.
 1931 – Richard Roht ja Mart Raud heideti Eesti Kirjanikkude Liidust välja.
1938 – Eesti-Soome maavõistlustel Kreeka-Rooma maadluses vigastas Kristjan Palusalu teist korda oma õlga ja ühtlasi lõppes sellega tema sportlaskarjäär.
 1946 – Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu nimetati ümber Eest NSV Ministrite Nõukoguks ja rahvakomissariaadid ministeeriumideks.
 1959 – toimusid Eesti NSV Ülemnõukogu V koosseisu valimised.
 1990 – 1985. aastal valitud Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseis pidas oma viimase istungi.
 2005 – Tallinnas moodustasid uue koalitsiooni Res Publica ja Keskerakond. Tõnis Palts jäi linnapeaks, volikogu esimeheks sai Edgar Savisaar.

Maailmas 
 44 eKr – Rooma diktaator Julius Caesar mõrvati Pompeiuse teatris rühma senaatorite poolt (märtsi iidid).
 1493 – Christoph Kolumbus jõudis oma esimeselt reisilt läänepoolkerale tagasi Hispaaniasse.
 1560 – ebaõnnestus hugenottide vandenõu Prantsuse kuningas Francois II vabastamiseks hertsog Guise'i käest, seevastu võttis Guise vangi ka vürst Conde'i.
 1580 – Hispaania kuningas Felipe II pani Madalmaade vabadusvõitluse liidri Oranje Willemi pea eest välja 25 000 kuldmünti.
 1776 – Lõuna-Carolina kuulutas end esimese Põhja-Ameerika kolooniana Briti emamaast sõltumatuks.
 1827 – Toronto anglikaani piiskopi John Strachani algatusel asutati nime King’s College at York all Toronto Ülikool.
 1892 – Jesse W. Reno patentis esimese eskalaatori, mis ehitati ka valmis 1896. aastal New Yorgis.
 1903 – Suurbritannia viis lõpule Põhja-Nigeeria vallutamise.
 1906 – Manchesteris asutasid Henry Royce ja Charles Rolls ettevõtte Rolls-Royce Limited.
 1907 – sel ja järgmisel päeval toimusid Soome Suurvürstiriigis esimesed Soome parlamendi valimised. Need olid esimesed parlamendi valimised, kus naistel oli nii passiivne kui ka aktiivne valmisõigus.
 1916 – USA president Woodrow Wilson saatis 12 000 USA sõdurit üle piiri Mehhikosse kindral John Pershingi Pancho Villa juhitud mässuliste talupoegade vastu.
 1917 – Veebruarirevolutsioon: Venemaa keiser Nikolai II loobus Pihkvas Venemaa ainuvalitseja tiitlist ja Venemaa keisri troonist.
 1939 – Saksamaa okupeeris Tšehhi.
 1940 – Hermann Göring ütles, et 100–200 kirikukella on Saksamaale piisav: ülejäänud võib sulatada sõjatööstuse tarbeks.
 1985 – arvutifirma Symbolics registreeris esimese com-internetidomeeni: symbolics.com.
 1988 – Iisraeli võimud kehtestasid palestiinlastele okupeeritud territooriumil liiklemise keelu.
 1990 – Mihhail Gorbatšov valiti Nõukogude Liidu esimeseks presidendiks. Samal päeval tunnistas NSV Liidu Ülemnõukogu õigustühiseks Leedu iseseisvusdeklaratsiooni.
 1991 – Serbia president Borislav Jovic astus tagasi, kuna kollektiivne presidentuur ei suutnud kehtestada üleriigilist eriolukorda.
 1991 – Saksamaa saavutas Teise maailmasõja järel taas täieliku iseseisvuse. Nimelt neli seni Saksamaad okupeerinud riiki NSV Liit, Prantsusmaa, Suurbritannia ja USA loobusid kõikidest seni veel alles jäänud nõudmistest.
 1992 – Bosnia sõda: Bosnia ja Hertsegoviinasse paigutati ÜRO rahuvalve üksused (UNPROFOR).
 1992 – Türgi idaosa tabas maavärin, surma sai 800 inimest.
 1994 – Kirde-Brasiilia vangide ülestõusus võeti pantvangi katoliku kardinal, kaks piiskoppi ja veel 15 inimest.
 1994 – võeti vastu Valgevene põhiseadus.
 1996 – Taiwani president nõudis, et Hiina lõpetaks saareriigi ärritamise sõjaväemanöövritega. Hiina teatas seepeale uute manöövrite korraldamisest Taiwanile veelgi lähemal.
 1996 – Hollandi lennukitööstuskompanii Fokker teatas oma pankrotist, tuues kaasa suurima koondamise riigi ajaloos.
 1999 – Põhja-Iirimaal hukkus autopommiplahvatuses Rosemary Nelson, tuntud advokaat, kes esindas katoliiklastest kliente mitmes kohtuprotsessis, mida meedias laialdaselt kajastati. Mõrva võttis omaks katoliiklastevastane terrorirühmitus Red Hand Defenders.
 2011 – Süüria julgeolekujõud kasutasid Aleppos ja Damaskuses toimunud meeleavalduste maha surumiseks tulirelvi. Algas Süüria kodusõda.

Sündinud 

 1779 – lord Melbourne (William Lamb, teine Melbourne'i vikont), Suurbritannia peaminister
 1830 – Paul Heyse, saksa kirjanik (Nobeli kirjandusauhind 1910)
 1886 – Sergei Kirov, Nõukogude poliitik
 1899 – Aleksander Loorits, eesti kultuuriloolane
 1907 – Zarah Leander, rootsi näitleja ja laulja
 1915 – Epp Kaidu (Leida Ird), eesti lavastaja ja näitleja
 1921 – Luulik Kokamägi, eesti maalikunstnik
 1950 – Raivo J. Raave, eesti teoloog
 1959 – Renny Harlin (Lauri Harjola), soome filmirežissöör
 1962 – Terence Trent D'Arby ameerika laulja
 1971 – Meelis Loit, eesti vehkleja
 1974 – Sirli Hiius (Sarah), eesti laulja
 1975 – Eva Longoria, USA näitleja
 1981 – Jens Salumäe, eesti suusakahevõistleja
1986 – Jevgeni Ossinovski, Eesti poliitik

Surnud 

 44 eKr – Julius Caesar (mõrvati), rooma imperaator
 1842 – Luigi Cherubini, itaalia helilooja
 1934 – Aleksander Melnikov, Tartu Ülikooli kriminalistika õpetaja
 1937 – H. P. Lovecraft, USA õuduskirjanik
 1938 – Nikolai Buhharin, vene revolutsionäär (hukati)
 1938 – Aleksei Rõkov, vene revolutsionäär ja nõukogude poliitik (hukati)
 1938 – Genrihh Jagoda, NKVD juht aastail 1934–1936 (hukati)
 1938 – Nikolai Krestinski, vene revolutsionäär (hukati)
 1944 – Jüri Brandt, eesti põllumees
 1961 – Akiba Rubinstein, malesuurmeister
 1970 – Tarjei Vesaas, norra kirjanik
 1972 – Theodor Gutman, endine Eesti konsul Buenos Aireses
 1975 – Aristoteles Onassis (Αριστοτέλης Ονάσσης), kreeka reeder
 1993 – Valmar Adams, eesti kirjanik
 1994 – Ilmar Malin, eesti maalikunstnik
 1998 – Benjamin Spock, ameerika lastearst, olümpiavõitja sõudmises (1924)
 2004 – John Pople, inglise keemik, Nobeli keemiaauhind 1998
 2010 – Heno Sarv, Eesti kultuurigeograaf ja etnoloog

Pühad 
 Ungaris 1848. aasta Ungari revolutsiooni puhkemise aastapäev

Ilmarekordid 
Tallinna maksimumtemperatuur +10,4 °C (2015)
Tallinna miinimumtemperatuur –22,0 °C (1940)
Tartu maksimumtemperatuur +10,6 °C (2007, 2015)
Tartu miinimumtemperatuur –25,0 °C (1867)

Viited 

Märts 15