Pjotr Šuvalov

Pjotr Andrejevitš Šuvalov "noorem" (saksa Peter Schuwalow; vene Пётр Андреевич Шувалов; 15. juuni 1827 Leipzig – 10. märts 1889 Peterburi) oli Venemaa keisririigi sõjaväelane ja riigitegelane. Krahv. 

1864. aastal ülendati ta 36-aastaselt kindralleitnandiks ning määrati Liivi-, Eesti- ja Kuramaa kindralkuberneriks ja ühtlasi Riia sõjaväeringkonna vägede komandöriks (25. veebruarini 1864 viimane Riia sõjakuberner). Seejärel oli ta Tema Keiserliku Majesteedi Isikliku Kantselei Kolmanda Osakonna juht (1866–1874), kindraladjutant (1871), ratsaväekindral (1872), Riiginõukogu liige (1874), saadik Londonis (1874–1879) ja Venemaa esindaja Berliini kongressil 1878.

Perekond
Krahv Pjotr Šuvalovi vanemad olid õuemarssal Andrei Šuvalov (1802–1873) ja Rundāle lossi pärijanna Thekla Walentinowicz (1801–1873). Tema ema oli 1822. aastal lesestunud abielust vürst Platon Zuboviga.  Tema vanaisa krahv Pjotr Šuvalov (1771–1808) oli ülemõuemarssal ja Peterburi kubermangu aadlimarssal, vanavanaisa Andrei Šuvalov (1743–1789) senaator ja Püha Andrease ordeni kavaler, ning vanavanavanaisa Pjotr Šuvalov (1711–1762) kindralfeldmarssal ja Sõjakolleegiumi president.

Tema õde Sofia (1829–1912) oli abielus ülemõuemeistri ja Riiginõukogu liikme Aleksandr Bobrinskiga (1821–1903), kes oli Vana-Põltsamaa mõisa omaniku krahv Aleksei Bobrinski pojapoeg, ning tema vend, krahv Pavel (Paul) Šuvalov (1830–1907) oli jalaväekindral, Venemaa saadik Berliinis ja kindralkuberner Varssavis.

Krahv Šuvalov oli abielus Püha Katariina ordudaam Jelena Ivanovna Tšertkovaga (1830–1891), kes oli keiserliku õukonna tallmeistri, Moskva lastehaigla juhi (1848–1856) Ivan Tšertkovi (1797–1865; vene Иван Дмитриевич Чертков) ja paruness Jelena Grigorjevna Stroganovaja (1800–1832) tütar, ning endine krahv Mihhail Vassiljevitš Orlov-Denissovi (1823–1863) abikaasa. Abielust sündis:
Krahv Andrei Šuvalov (1865 Rundāle loss – 1928 Nice), Keiserliku õukonna kindralmajor, abiellus Vera Gustavovna Lindquistiga (t.a. Legat)..

Vaata ka
Krahv Pavel (Paul) Šuvalov (1847–1902), kindralmajor, abiellus Eestimaa kindralkuberneri, Holstein-Becki hertsogi Peter August Friedrichi (1696–1775) järeltulija vürstinna Jelizaveta Barjatinskajaga (1855–1938), kes oli kindraladjutant ja ülemtallmeister Vladimir Barjatinski (1817–1875) tütar.

Viited

Liivimaa aadlikud
Venemaa keisririigi kindralid
Venemaa keisririigi poliitikud
Venemaa keisririigi Riiginõukogu liikmed
Venemaa keisririigi diplomaadid
Vene Eestimaa kindralkubernerid
Liivimaa kindralkubernerid
Kuramaa kindralkubernerid
Auleegioni suurohvitserid
Sündinud 1827
Surnud 1889