Ohtu

Ohtu on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Küla minevik ja ka tänapäev on seotud küla maadel asuva Ohtu mõisa (Ocht) nimelise rüütlimõisaga. Aktiivsemaid külaelanikke liidab Ohtu Külaselts, mille kooskäimiskohaks on Ohtu külatuba. Külaseltsi eestvedamisel on korraldatud mitu Ohtu küla kokkutulekut. Küla häälekandjaks on paberil ilmuv Ohtu Leht, mis ilmub kaks korda aastas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 167 inimest. Neist 154 (92,2%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 152.

Nimi
Ohtu nime on arvatud pärinevat karu tähistavast soome-ugri sõnast, mis on näiteks soome keeles säilinud kujul ohto.

Ajalugu
Taani hindamisraamatu järgi (1241:Henksel) oli varem Ohtu asunduse kohal 20 adramaa suurune küla, mis Poola-Rootsi sõdade ajal tühjenes. Samasse paika 17. sajandi algul rajatud mõis on saanud nime Ohtu vabatalu järgi (1534:Ochter). Rootsi võimu ajal läänistati mõis Nils Jönsson Krämerile. Tõelise Ohtu looja on Christoph Heinrich von Kursell. Mõisa hakati ehitama juba 1760. aastatel, aga ametlikult hakkas mõis kuuluma Kursellile 1775. aastal. Viimane ametlikult kinnitatud Ohtu mõisnik oli Gottlieb von Meyendorff, kes lahkus oma perega Eestist 1918. aastal ja suri Dresdenis 1923. aastal. Parun Conrad Meyendorff asutas 1871. aastal Ohtusse vallakooli. Õppetöö algas 1. detsembril (v.k.j.) Uuetoa teomajas. 1872. aastal ehitati uus koolimaja valla keskele, Kuusikule. 1920. aasta 3. novembril kolis kool Ohtu mõisa. Saksa okupatsiooni ajal asus mõisas lühikest aega ka haigla.

1913. aastaks oli vabaks ostetud järgmised talud: Mäe, Saueaugu, Aru, Sulu, Rõõmu, Rängu, Väike Pupsu, Suur Pupsu, Männiku, Kruusimäe, Lauka, Vidurisaun, Vähevere, Härjasilla, Kaasiku, Rehe, Hanseni, Makima, Taga-Sauna, Viduri-Sauna, Alliksauna, Rõngusauna, Väljaotsa ja Matsi. 1920. aastal toimus maareform ja mõisamaade jagamine. Tekkis rida uusi talusid, seda eriti mõisa ümbruses. Kujunes Ohtu asundus ja küla.

1940. aastatel oli paikkonnas kolm alajaotust:
 Ohtu asundus
 Ohtu I küla
 Ohtu II küla

1949. aastal asutati Ohtu asunduses kolhoos Ohtu Jõud ja külas veel lühikeseks ajaks ka kolhoos Ohtu Lootus. 1950. aasta detsembris liideti Ohtu Lootus Nahkjala külas tegutsenud kolhoosiga Külvaja. Liitkolhoosi nimeks sai Ühine Jõud. 1971. aasta jaanuaris ühendati kolhoos Vasalemma sovhoosiga.

1970. aastate alguses likvideeriti Ohtu algkool ja raamatukogu.

Stagnatsiooniaastate lõpul kadus külast kümneid aastaid külarahvast teenindanud külapood. Uue aja tulekul tekkis külas Vasalemma sovhoosi kohaliku osakonna baasil ühistu Ohtu Suurtalu, mis aga peatselt pankrotistus.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.

Külas asub Ohtu kalmistu. Seal on Ohtu soo, kus on soosaar (Ohtu linnamägi), mis on arvele võetud kultuurimälestisena.

Vaata ka
 Keila–Ohtu tee
 Keila–Ääsmäe tee
 Kulna–Vasalemma tee
 Ohtu Püha allikas

Viited

Välislingid
 Ohtu külaseltsi koduleht

Lääne-Harju vald
Harju maakonna külad