Vikipeedia

Vikipeedia (inglise keeles Wikipedia /ˌwɪkɨˈpiːdiə/ või /ˌwɪkiˈpiːdiə/) on paljukeelne veebipõhine vaba sisuga entsüklopeedia, mida kirjutab ühiselt suur hulk vabatahtlikke.

2022. aasta augusti seisuga oli Vikipeedial 326 keeleversiooni ja artiklite koguarv üle 59 miljoni. Suurim keeleversioon on ingliskeelne Vikipeedia, kus on üle 6,5 miljoni artikli. Artiklite arvult järgnevad sebu, saksa, rootsi, ja prantsuse Vikipeedia. Eestikeelses Vikipeedias on üle 230 000 artikli.

Vikipeedia populaarsus on järjepidevalt tõusnud ning selle kõrvale on loodud mitu sõsarprojekti, näiteks Vikisõnastik (Wiktionary) ja Vikiülikool (Wikiversity). Suuremad sõsarprojektid on Wikimedia Commons ja Wikidata.

Palju on vaieldud Vikipeedia usaldatavuse ja täpsuse üle. Kritiseeritud on selle avatust vandaalidele, ebaühtlast kvaliteeti ja vasturääkivust, mitteneutraalsust ja konsensuse või populaarsuse eelistamist kvalifitseeritusele. Hoolimata kõigest on selle tasuta kättesaadavus, pidev uuendamine, suur hulk üksikasjalikku infot ning hulk versioone eri keeltes teinud Vikipeediast ühe kõige enam kasutatava veebis leiduva infoallika. 

Vikipeedia sisu kirjutavad ja haldavad vabatahtlikud, keda nimetatakse vikipedistideks. Selle eest palka ei maksta. Projektil on aktiivseid vabatahtlikke üle maailma ligi 80 000.

Veebientsüklopeedia tehnilise ja juriidilise poole ning rahastamisega tegeleb Ameerika Ühendriikide mittetulundusorganisatsioon Wikimedia Sihtasutus (Wikimedia Foundation). 2016. aasta algul töötas sihtasutuses umbes 300 inimest.

Keeleversioonid 

2022. aasta augusti seisuga eksisteeris Vikipeedia 326 keeleversioonis. Kaheksateistkümnes versioonis oli igaühes üle miljoni artikli: inglis- (esimene, 6,5 miljonit artiklit)), sebu- (6,1 mln), saksa- (2,7 mln), rootsi- (2,5 mln), prantsus- (2,4 mln), hollandi- (2,1 mln), vene- (1,8 mln), hispaania- (1,7 mln), itaalia- (1,7 mln), araabia(masri)- (1,5 mln), poola- (1,5 mln), jaapani- (1,3 mln), hiina- (1,3 mln), vietnami- (1,2 mln), varai- (1,2 mln), ukraina- (1,1 mln), araabia-  (1,1 mln) ja portugalikeelses Vikipeedias (1,0 mln). Üle 500 000 artikli oli veel kümnes versioonis: pärsia-, katalaani-, serbia-, indoneesia-, koreakeelses Vikipeedias jne. Üle 100 000 artikli oli kokku 70 versioonis, sealhulgas eesti-, leedu-, läti- ja soomekeelses Vikipeedias. Kõige väiksem ametlikult avatud Vikipeedia oli Ameerika Ühendriikides Oklahomas kõneldavas muscogee keeles (1 artikkel).

Üldjuhul luuakse Vikipeedia versioone igas keeles vaid üks, erandiks on versioon lihtsustatud inglise keeles (Simple English). Enamik keeleversioone on elavates keeltes; kuigi vabatahtlikud on loonud ka mõned Vikipeedia versioonid väljasurnud ja tehiskeeltes nagu ladina keel, esperanto ja volapük, nende arengusse Wikimedia Sihtasutus otseselt ei panusta.

Saksakeelne versioon on välja antud ka DVD-ROM-il ja paberteatmikuna ning planeeritakse inglise versiooni DVD-d või paberversiooni. On mitmeid veebisaite, mis peegeldavad Vikipeedia osa või kõikide keeleversioonide sisu.

Eestikeelses versioonis on praegu  artiklit ja see on 2023. aasta septembri seisuga artiklite arvult 46. Vikipeedia, paiknedes edetabelis lihtsustatud ingliskeelse ja valgevenekeelse vahel. Alates 2005. aastast on olemas ka võrukeelne Vikipeedia, mis 24. septembril 2023 oli 6523 artikliga suuruselt 194. Vikipeedia.

Ühes kuus külastatakse Vikipeediat ligi kahest miljardist unikaalsest seadmest. Eri keeleversioonide peale oli Vikipeedial 2014. aasta mai seisuga 73 000 aktiivset kasutajat.

Vaba sisu 
Enne 2009. aasta juunit olid kõik Vikipeedia artiklid avaldatud GNU vaba dokumentatsiooni litsentsi (GFDL) tingimustel. GFDL on üks paljudest copyleft-litsentsidest (vrdl copyright 'autoriõigus'), mis lubab sisu kopeerida, reprodutseerida, luua sellest tuletatud töid ning kasutada ärilistel eesmärkidel seni, kuni tunnustatakse algseid autoreid ja kui nendel tingimustel kopeeritud või loodud sisu jääb samade tingimuste alla. 2009. aasta juunis võeti GFDL-i kõrval kasutusele Creative Commons Attribution-ShareAlike (CC-by-SA) 3.0 litsents. 2009. aasta juunist on kogu tekst kasutatav Creative Commons Attribution-ShareAlike (CC-by-SA) 3.0 litsentsi tingimustel ning suur osa tekstist on kasutatav ka GFDL-i tingimustel.

Nimi

Nimi "Vikipeedia" on saadud sõnade "viki" (kasutatava tehnoloogia nimetus) ja "entsüklopeedia" liitmise teel (wiki tähendab havai keeles 'kiire' ning peedia tuleb kreekakeelsest sõnast παιδεία paideia, mis tähendab 'haridust', 'teadmist').

Ajalugu 

Vikipeedia loodi 2001. aasta 15. jaanuaril esialgu osana Nupedia projektist. Nagu praegune Vikipeedia, oli ka Nupedia vaba võrguentsüklopeedia projekt. Nupedia artikleid kirjutasid eksperdid, seejärel vaatasid teised eksperdid artiklid enne avaldamist läbi. Projekti alustati 9. märtsil 2000 ning selle omanik oli Bomis, internetiportaali haldav firma. Nupedia peamised juhid olid Jimmy Wales (Bomise tegevdirektor) ja Larry Sanger (Nupedia ja hiljem ka Vikipeedia peatoimetaja). Sangeri väitel erines Nupedia teistest entsüklopeediatest selle poolest, et selle sisu oli vaba, suurus ei olnud piiratud ning see oli erapooletu, mis tulenes Nupedia avatud olemusest ja võimalikust suurest kaastöötajate arvust.

Alates 2003. aastast haldab Vikipeediat mittetulundusühing Wikimedia Sihtasutus (Wikimedia Foundation).

Riist- ja tarkvara 

2018. aasta seisuga asuvad põhilised serverid Ashburnis Virginia osariigis Washingtoni lähistel. Seal osutab serveriteenust USA ettevõte Equinix. Sekundaarserverid paiknevad Carrolltonis Texase osariigis, kus serveriteenust osutab USA ettevõte CyrusOne.

Puhverserverite asukohad:
 Amsterdam;
 San Francisco;
 Singapur.

Tarkvarana kasutatakse:
 OS – Linux;
 WWW – Apache HTTP Server ja Squid cache serverid, viimaste koormust jaotab Perlbal;
 DB – MySQL;
 Skriptid – PHP.

Logo

Probleemid 
Kuna Vikipeedia artikleid saavad suures osas piiranguteta luua ja toimetada peaaegu kõik, kaasneb selles sisalduva teabega kohati probleeme, nii võivad poliitikud või muud avaliku elu tegelased püüda neid puudutavat infot manipuleerida, aga on esinenud ka muid juhtumeid, näiteks on esitatud väljamõeldisi ajalooliste faktidena. Seda olulisemad on artiklite viited ja allikakriitilisus. Samas pole ka klassikalised entsüklopeediad veavabad ja valdkonniti on Vikipeedia üsna täpne, nii näiteks ravimite artiklid on osutunud uuringute kohaselt peaaegu 100% paikapidavaks.

Vigade esinemine on haruldane, kuid seda rohkem saavad nad tähelepanu, kui neid leitakse. Nii esineb kuulsaid näiteid juhtumitest, kus Vikipeediasse on pikaks ajaks üles jäänud eksitav teave. Näiteks paari kooliõpilase nalja tõttu peeti ingliskeelses Vikipeedias ja selle mõjul ka muudes allikates mitu aastat ekslikult rösteri leiutajaks olematut šotlast Alan MacMasterit ja üks hiinakeelse Vikipeedia endine toimetaja kirjutas kümne aasta jooksul Hiina ja Venemaa ajaloo kohta ligi 200 valeartiklit enne kui tema tegevusele jälile saadi.

Vikipeedia tsenseerimine 

Vikipeedia blokeerimine on osa tsensuurist internetis. Tervet riiki hõlmav Vikipeedia blokeerimine on toimunud riikides nagu Valgevene, Iraan, Pakistan, Venemaa, Saudi Araabia, Süüria, Tuneesia, Türgi, Usbekistan ja Venezuela. Vikipeediale ligipääs on takistatud alates 2019. aasta 23. aprillist Hiinas ja 2021. aasta 21. veebruarist Myanmaris.

Samuti on ähvardatud ja taga kiusatud selle toimetajaid.

Vaata ka 
 Vikipeedia:Sissejuhatus lugejatele ja toimetajatele
 Vikipeedia:Vikipeedia kui uudiste allikas
 Vikipeedia:Pressiülevaade
 Citizendium
 Eestikeelne Vikipeedia
 Wikimedia Commons
 Wikipedia mälestusmärk
 Vikipeedia blokeerimine Türgis

Viited

Välislingid 
 

 Vikipeedia koduleht
 Vikipeedia artiklite külastatavuse statistika

 
Võrguentsüklopeediad