Tallinna trollibussiliiklus

Trollibussiliiklus Tallinnas algas 1965. aastal. 1997–2012 korraldas trolliliiklust Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondis, mis loodi 26. juunil 1997; 

18. juulil 2012 ühendati koondis Tallinna Autobussikoondise AS-iga, mis 19. juulist 2012 kannab nime Tallinna Linnatranspordi AS. Alates 2017. aastast töötab Tallinnas neli trolliliini, maksimaalselt on trolliliine olnud üheksa (1987–2000).

Trammi ja trolliliiklust Tallinnas korraldas aastatel 1944–1945 Tallinna Liiklustrust, 1945–1947 Tallinna Linna Trammi-Autobussi Trust, 1947–1962 Tallinna Linna Trammi ja Trollibussi Trust, 1962–1988 Tallinna Linna Trammide ja Trollibusside Valitsus.

Tallinna trolliliinid

Ideekavandid 
Esimesi Balti jaamast lähtuvaid trolliliine kavandati juba 1940. aastate teisel poolel, marsruutidel Pirita – Südalinn – Balti jaam, Kopli – Balti jaam ja Balti jaam – Pirita – Merivälja. 1954. aastal kavandati trolliliini Balti jaam – Stalini väljak.

Väljaehitatud trolliliinid

Trollide lõppjaamad ja -peatused

Lõppjaamad 

 Mustamäe lõppjaam (Mustamäe, Akadeemia tee). Valmis 28. detsembril 1967. Aastatel 1977–1981 lõppjaama laiendati.
 Väike-Õismäe lõppjaam (SULETUD) (Väike-Õismäe, Järveotsa tee). Avati 1980. aastal. Esialgu kasutati vagunelamut ja korterit lähedalasuvas elumajas. Hoone ehitati välja 1987. aastaks. Asub Paldiski maantee ääres Harku järve läheduses.
 Keskuse tänava lõppjaam (Mustamäe, Keskuse tänav). Avati 18. detsembril 1987. Hoone anti käiku juulis 1991. Asub Männipargi naabruses.
 Kopli lõppjaam (SULETUD) (Kopli, Kopli tänav). Trammide ja trollide ühine lõppjaam. Asub Süsta pargi ja Tallinna Tehnikaülikooli endise peahoone naabruses.

Lõpp-peatused 

 Estonia (Kesklinn, Teatri väljak). Asub Estonia puiestee ja Teatri väljaku muruplatsi vahelisel alal, Estonia teatri vastas. Koos nüüd vahepeatuse Hipodroomiga oli see esimene trollide lõpp-peatus Tallinnas.
 Kaubamaja (Kesklinn, Kaubamaja tänav). Asub Tallinna Kaubamaja kõrval.
 Balti jaam (Kesklinn, Toompuiestee). Asub Balti jaama reisikeskuse ees.
 Vabaduse väljak (SULETUD) (Kesklinn, Vabaduse väljak). Asus Vabaduse väljakul Jaani kiriku ees. Seoses 8. liini sulgemisega likvideeritud.

Trollidepood 

 Paldiski maantee depoo
1957. aastal eraldati trollipargi rajamiseks maa-ala Paldiski maantee 48A krundile. Et ehitustööd venisid, asuti ajutiselt Ädala tänav 7 Veevarustuse- ja Kanalisatsioonitrusti laohoonetes. Trollipargi töölised said Paldiski maantee hoonetesse kolida 1970. aasta lõpus. Valminud depoos jätkus ruumi 100 trolli teenindamiseks. Administratiivhoone ja söökla Troll valmisid 1973. aastaks.

 Mustamäe tee depoo 
Depoo anti käiku 30. detsembril 1982. Mustamäe tee ja Linnu tee nurgal asuv depoo rajati alale, kuhu algselt kavandati Mustamäe trammidepood. 2001. aastal trollidepoo suleti.

Veerem 

Esimesed trollibussid – Saratovi oblastis Engelsi linnas valmistatud üheksa ZiU-5 – saabusid Tallinna 10. juunil 1965. Mõni aeg pärast seda asendati need juba Tšehhoslovakkias valmistatud Škoda 9Tr sõidukitega.

Tallinnas varem ja praegu kasutatud trollitüüpe

Trollibussiliikluse lühendamine 
 15. detsembril 1999 endine Tallinna linnapea Jüri Mõis on korduvalt võtnud sõna ühistranspordi vastu, pooldades trollide kaotamist. 
 1. aprillist 2000 lõpetati leping linnavalitsuse ja TTTK vahel 8. trolliliini teenindamisega ning see liin asendati bussiga 22.
 28. septembril 2000 Jüri Mõisa linnavalitsus korraldas konkurssi trolliliinide 6 ja 7 teenindamisele, kus vaadati läbi ainult bussifirmade pakkumisi. Hiljem lepingud bussifirmadega siiski tühistati enne teenindamisajastu algamist.
 1. detsembril 2012 trolliliin 2 asendati bussiliinidega 24 ja 24A. Põhjuseks nimetati ühistranspordiliikluse puudumist Mäealuse ja Mäepealse tänaval. 
 1. jaanuaril 2016 trolliliinid 6 ja 7 asendati bussidega 42 ja 43. Põhjuseks nimetati trollibusside moraalset vananemist, Haabersti ristmiku rekonstrueerimist ning liiklusega seotud ebamugavusi kontaktvõrgust sõltuvuse tõttu. Enno Tamme sõnul on hübriidbuss diiselmootoriga (mis vastab Euro-6 normidele) keskkonnasõbralikum võrreldes trollibussidega.
 2. mail 2017 trolliliin 9 asendati bussiga 72. Põhjuseks nimetati Kopli trammitaristu renoveerimist ja osati soovi likvideerida Tallinnast Škoda-tüüpi trollibussid.

Transpordianalüütik Hannes Luts nimetas elektritranspordi lühendamist kummaliseks. Tema sõnul on pärast Eesti iseseisvumise taastumist toimunud Tallinna Autobussikoondise lobi elektritranspordi vastu ning selle survel on linnavalitsus investeerinud rohkem bussiliiklusse ja elektritransport Tallinnas on jäänud investeeringuteta. Pärast TAK ja TTTK liitmist väitis transpordianalüütik Hannes Luts, et uus ettevõtte Tallinna Linnatranspordi AS ei tegele trammitaristu hooldustöödega ning paar aastat tagasi renoveeritud trammirööpad Tartu maanteel on juba kaotanud oma tähtsuse, kuna suured investeeringud läksid ainult bussipargi uuendamiseks. Trollibusside asendamist hübriidbussidega nimetas Hannes Luts rohepesuks, kuna hübriidbuss saastab õhku ainult 10% vähem diislibussist ning aku hooldusesse kulub võrreldes trollibussi hoolduskuludega rohkem ressurssi. Kriitika osaks said Enno Tamme väited Euro-6 normidest: transpordianalüütiku sõnul saastavad need mootorid ainult veidi vähem ning Euro-6 märgis ei tähenda saastevabadust.

Statistika 

2020. aasta novembri seisuga oli trollipargis arvel 45 trolli, sealhulgas 44 Solarist ja 1 Škodat.

Vaata ka  
 Trollibuss
 Trammiliiklus Tallinnas 
 Tallinna ühistranspordiliinid

Viited

Kirjandus 
 Allar Viivik "Teaduste akadeemiast trolliga otse hullumajja". Õhtuleht, 8. juuli 2005 
 Aare Olander. Tramm, buss ja troll Tallinnas, Tänapäev 2008
 Tallinna trolli 45, 2010

Välislingid 

 Tallinna trolli- ja trammikoondise koduleht
 Tallinna trolli ajalugu
 Ühistranspordihuviliste foorum
 Hannes Luts "Trollid Tallinnast välja?" EPL, 3. september 2012
 Tallinn asendab trollibussi nr 2 bussidega, ERR, 12. november 2012
 Tallinn asendab Õismäe-suunalised trollid hübriidbussidega, Tallinn CITY, 17. veebruar 2015
 , Tehnikamaailm, juuli 2015

Tallinna ühistransport
Trollibussiliiklus