Luminestsents

Luminestsentsiks nimetatakse sellist aine poolt emiteeritud valgust, mis ületab (enamasti suhteliselt kitsas spektraaldiapasoonis) samale temperatuurile vastavat soojuskiirguse taset. Soojuskiirgus tekib teatavasti aine soojendamise tulemusena. Seega luminestsentsi tekkimiseks on tarvis mingi spetsiifilisem, mittesoojuslik energia juhtimine ainesse. Selleks on mitmeid võimalusi:
 valgusega kiiritamine → fotoluminestsents,
 elektrivool → elektroluminestsents,
 elektronidega pommitamine (katoodkiirega kiiritamine) → katoodluminestsents,
 keemiline reaktsioon → kemoluminestsents,
 jpt.

Kuigi hõõglambis tekib kiirgus lõppkokkuvõttes elektrivoolu toimel, on tegemist siiski soojuskiirgusega (mitte elektroluminestsentsiga). Küsimus on elektrivoolu toimemehhanismis.

Luminestsentskiirgust võib nimetada «külmaks» kiirguseks selles mõttes, et reeglina on ta hästi jälgitav eelkõige madalatel temperatuuridel, samas kui soojuskiirgus muutub märgatavaks alles piisavalt kõrgetel temperatuuridel (alles mitmesaja kraadini kuumutatud keha kiirgab silmale nähtavat punast kiirgust).

Luminestsents jääb lühikeseks kuid lõplikuks ajavahemikuks kestma ka peale ergastava protsessi peatamist. Seda nimetatakse järelhelenduseks. Järelhelendus on eriti püsiv fosforestseeruvate materjalide korral, mis võivad (peale valguse käes «laadimist») helenduda tunde.

Luminestseeruvaid materjale kasutatakse paljudes rakendustes nagu katoodkiirekuvarid, plasmatelerid, luminofoorlambid, laserid, valgusdioodid. Näiteks asjaolu, et luminestsentskiirgus avaldub küllalt kitsas spektraalintervallis (sõltuvalt materjalist) on põhjuseks sellele, et luminofoorlambid ja valgusdioodid on märksa suurema valgusviljakusega kui hõõglambid.

Termini pakkus välja 1888. saksa füüsik Eilhard Wiedemann. Nimetus tuleb ladina keelest, sõnast "lumen" (valgus) ja sõna moodustavast elemendist "-escence" (algama, saama (millekski), kalduma olema).

Tüübid

Elektroluminestsents, tekib ainet läbiva elektrivoolu toimel
Katoodluminestsents, näiteks kui elektronkiir tabab televiisori kineskoobi ekraani luminofoorkihti
Fotoluminestsents, luminestsents neeldunud footonite toimel
Fluorestsents, lühemalainelise kiirgusega ergastamisel väljakiiratav pikemalaineline kiirgus, mõnel juhul toimub ka vastupidi
Fosforestsents, sarnaneb eelmisega, kuid emissioon on pikemaajaline. Objekti kustumist on võimalik jälgida
Kemoluminestsents, valguse kiirgamine keemilise reaktsiooni tulemusel
Bioluminestsents, helendamine elusorganismides toimuvate biokeemiliste reaktsioonide tulemusel
Elektrokemiluminestsents, tekib elektrokeemiliste reaktsioonide tõttu
Lüoluminestsents, tekib tahke aine (tavaliselt tugevalt kiirgust saanud) lahustumisel vedelikus
Kandoluminestsents, emissioon teatud ainete kuumutamisel, mistõttu tekib erinevus oodatavast mustkiirguri spektrist
Kristalloluminestsents, kristalliseerumise käigus tekkiv luminestsents  
Mehhanoluminestsents, tekib tahkiste mehaaniliselt mõjutamisel
Triboluminestsents, tekib kui materjali kraabitakse, hõõrutakse või purustatakse, ehk sidemete katkemisel materjalis 
Fraktoluminestsents, mõnede kristallide mõrastamisel või kilduteks purunemisel tekkiv luminestsents
Piesoluminestsents, tekib teatud tahkistele rõhu avaldamisel
Sonoluminestsents, valgussähvatused mis nähtavad vedelikus heliga tekitatud mullide implosioonil 
Radioluminestsents (stsintillatsioon), ioniseeriva kiirguse mõjul tekkiv luminestsents
Termoluminestsents, varem neeldunud energia vabanemisel kuumutamise käigus 
Krüoluminestsents, valguse eraldumine objekti jahutamisel (teada näiteks mineraal wulfeniidiga)

Välislingid
Materjalimaailm: Luminofoorid

Viited