Maltspuit

Maltspuit on puu tüve välimine ksüleemi osa, mis kasvavas puus sisaldab elusrakke ja juhib mahla juurtest lehtedesse. Puu kasvamisel moodustuv uus puit on maltspuit. Sellest väljapoole jääb niin. Vananev puu ei vaja tüve jämenedes enam vee ja toitainete transpordiks kogu ristlõiget; seetõttu 30…40-aastasel puul tüve siseosas elutegevus aeglustub ning eluskude pikkamisi sureb. Maltspuit muutub lülipuiduks, mille ülesandeks jääb puule tugevuse andmine.

Enamasti on maltspuit oma heledama värvuse tõttu selgelt lülipuidust eristatav. Küpsel puul moodustab maltspuit tavaliselt umbes poole tüve mahust. Et lülipuit hakkab moodustuma tüve tüükaosas, on ladvaosas maltspuidu osakaal alati suurem.

Mida suurem võra ja lopsakam lehestik, seda suurem on tavaliselt maltspuidu osakaal tüves. Ka kiirekasvuliste ja lagedal kasvavate puude puhul on maltspuitu suhteliselt rohkem. 

Maltspuit sisaldab lülipuidust oluliselt rohkem niiskust; ka maltspuidu kevad- ja sügispuidu niiskusesisaldus on väga erinev (kevadpuidul kuni viis korda suurem).

Mõnel puul (näiteks lepp, haab, kask) lülipuit puudub. Selliseid puid nimetatakse maltspuidulisteks.

Vaata ka 
Puit
Lülipuit

Kirjandus
 Endel Saarman. "Puiduteadus", ISBN 9985882237

Botaanika