Puugaas

Puugaas tekib biomassi (eeskätt puidu) kuumutamisel (üle 700 °C) ilma õhu juurdepääsuta pürolüüsi meetodil. Puugaas koosneb süsinikoksiidist ehk vingugaasist, metaanist ja süsihappegaasist. Energiatihedus on ligikaudu 1,25 kWh/nm³.

1 kg puidust saab 2.5 nm³ puugaasi.

Puugaasikatlaid kasutatakse soojusenergia tootmiseks.

Puugaasi saab kasutada autokütusena. Teise maailmasõja ajal ja järel olid puugaasikütusel sõitvad autod mitmes Euroopa riigis tavalised. 1 kg puitu asendab autokütusena tavalistes sõidutingimustes eri andmetel 0.2 – 0.35 liitrit bensiini.

Esimese puidu gaasistamise seadme valmistas teadaolevalt Gustav Bischof aastal 1839. Esimese puugaasil sõitva auto ehitas Thomas Hugh Parker aastal 1901.

Soome endine peaminister Juha Sipilä omab puugaasil sõitvat Chevrolet El Caminot, millele ta pani nimeks "El Kamina". Tal tekkis huvi puugaasi vastu peale seda, kui oli endale ostnud 1998. aastal suvilakoha Kesk-Soomes, mille elektrivõrku ühendamise hind olnuks üüratu, seejärel katsetas ta tuuleenergia ja diiselgeneraatoritega enne puugaasini jõudmist. Hiljem rajas ta ettevõtte Volter Oy, mis toodab puugaasil töötavaid koostootmisjaamu.

Vaata ka
Puugaasigeneraator

Välislingid 

 Viio Aitsam. Ülo Kask: Igas külas saaks oma puidust toota elektrit. Maaleht, 1. aprill 2012

Kütused