Organiseeritud kuritegevus Eestis

Organiseeritud kuritegevus Eestis on lühiülevaade ajakirjanduses avaldatud organiseeritud kuritegevuse ilmingutest ja seotud isikutest Eestis.

Organiseeritud kuritegelik allilm on taasiseseisvunud Eestis olemas olnud üle paarikümne aasta, kuid klassikalise maffia mõõtmeid ei ole see saavutanud. Varasematel aastatel ilmnenud professionaalset ja organiseeritud majanduskuritegevust ei tohi samastada kõrgema arenguvormi organiseeritud kuritegevusega.

Organiseeritud kuritegevuse eripära Eestis on riigi soodne geograafiline asend kuritegevuse tekkeks ja arenemiseks. Eesti kasutab oma asupaika Ida ja Lääne vahel majanduse arenguks, kuid sellega kaasneb ka negatiivne mõju. Organiseeritud kuritegevus ei ole ühtne ning areng on olnud mitmejärguline ja muutuva aktiivsusega, seetõttu ei ole alati võimalik konkreetsete protsesside toimumisaega kindlaks määrata.

Organiseeritud kuritegeliku ühenduse tunnused on

kuritegelikuks tegevuseks liitunud, koordineeritud ja omavaheliste rollide jaotusega isikute kooslus;
ebaseaduslik tegevus;
korruptiivsed sidemed riigi- või omavalitsusasutustes, mis võimaldavad vältida sotsiaalset kontrolli ühiskonna poolt ja osutada vastutegevust.
 
Organiseeritud kuritegevuse põhieesmärk on majanduslik kasum mitte ainult illegaalse tegevuse tulemusena (narkoäri, relvakaubandus), vaid ka legaalselt. Luuakse legaalses majandustegevuses osalevaid ettevõtteid, mida kasutatakse kuritegelikul teel saadud vahendite rahapesuks ja kuritegelike tulude päritolu varjamiseks. Organiseeritud kuritegevuse traditsioonilised tegevusvaldkonnad on narkokaubandus, relvaäri, prostitutsioon, lõbustusasutused, inimkaubandus, viina- ja tubakaäri ning salakaubandus. 85% organiseeritud kuritegevusest on seotud majanduskuritegudega (maksupettused jne).

Organiseeritud kuritegevuse põhiline valdkond on kindlas piirkonnas kindlal ajal kõige suuremat materiaalset kasu võimaldav ebaseaduslik tegevus.

Põhitegevusega liituvad teised kuriteod, mille eesmärk on põhilise kuritegevusliigi ettevalmistamine, osavõtjate väljaõpetamine ja tegevuse varjamine, st põhitegevust abistavad ettekavatsetud teod. Sellised põhitegevusega liituvad kuriteod on näiteks kuritegeliku rühmituse varustamine ebaseaduslike relvade, transpordivahendite, dokumentide ja muude põhikuritegude toimepanemiseks vajalike vahenditega, samuti asitõendite ja kompromiteerivate dokumentide hävitamine, ohtlike tunnistajate ja konkurentide kõrvaldamine ja neutraliseerimine jne. Organiseeritud kuritegelike rühmituste liikmed sooritavad teisigi kuritegusid, mis tulenevad põhitegevusest, ent väljuvad põhitegevusskeemist. Neid põhjustavad kõrvalekalded põhituluallikast ja pidev uute kriminaalsete tulude hankimise vajadus. Kurjategijad, kes osalevad majanduskuritegevuses, võivad tegeleda varastatud antiiksete esemete ja kunsti ostul ja edasimüügil, narkootiliste ainete käitlemisel investoritena jne.

Organiseeritud kuritegelike rühmituste liikmed võivad teha ka ebatavalisi kuritegusid: kasutada huligaansetel ajenditel tulirelvi, tekitada kehavigastusi ja osaleda kaklustes jne. Need teod lähtuvad kurjategija isikust.

Tekkimisfaas

Organiseeritud kuritegevus tekkis Eestis 1980. aastate teisel poolel. Tekkimise all mõistetakse üldjuhul organiseeritud kuritegelike grupeeringute moodustumist Venemaalt saabunud isiku või isikute ümber. Need rühmitused olid erineva suurusega, kuid mõned tunnused olid ühised: eestvedajad püüdsid rakendada Vene organiseeritud kuritegevuse seadusi. Kurjategijad olid koondunud oma päritolukoha nime alla, mis andis nende kogukondadele vastavad nimetused: permikad, kaasanlased, novosibirskilased, krasnodarlased jne, kuid edaspidi koondusid nad pigem kuriteoliikide järgi. Erandiks olid etnilised kuritegelikud grupeeringud (aserid, armeenlased ja tšetšeenid), mis püsisid rahvuse järgi. Linnuvabriku grupeering koosnes peamiselt eestlastest.

21. sajand

Eestis on organiseeritud kuritegevuse sissetulekuallikateks uimastikaubandus (sealhulgas ebaseaduslik narkoainete transiit), maksualased kuriteod, prostitutsiooni vahendamine ja inimkaubandus, mis võivad olla kuritegeliku rühmituse kõrval- või põhitegevusala.

Kuritegelikud ühendused tegutsevad paralleelselt mitmes valdkonnas, et saada maksimaalset kasu minimaalsete investeeringutega:
küberkuritegevus;
narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslik käitlemine ning transiit – narkoäri on tihedalt seotud narkootiliste ainete ebaseadusliku levitamisega ja ka lõbumajadega, sest narkootikume levitatakse nii prostituutidele kui nende klientidele;
 prostitutsiooniäri – lõbumajadele ja üksikult tegutsevatele prostituutidele pakutakse teiste kurjategijate rünnete eest n-ö katust;
maksualased kuriteod;
 salakaubandusega ning kiiret tulu andvate aktsiisiga maksustatavate kaupadega, mida toodetakse ja imporditakse aktsiisi tasumisest kõrvale hoides (alkohol, tubakas ja piiritustooted) ning kütusega seotud maksu- ja salakaubasüüteod.

Organiseeritud kuritegevuse põhitegevusalad on otseselt seotud korruptsiooni, rahapesu, varimajanduse ja muu illegaalsega.

Gastroleerijad ja rahvusvaheline transiit

Geopoliitilise asendi iseärasuse tõttu kasutatakse Eestit riigiga puutumuses olevate rahvusvaheliste kuritegelike organiseeritud ühenduste tegevuses. Eestit kasutatakse
Euroopa Liidu idapiiririigina kui transiitriiki;
kui suhtelise heaoluga riiki luksuskaupade kuritegude toimepanemiseks;
kuritegelikul teel saadud vara legaliseerimiseks, rahapesuks;
maksudest hoidumiseks.

Tegevus välismaal
2007–2009 toimetas Eestist pärit kuritegelik grupp Suurbritanniasse salakaubana 2 380 000 sigaretti, peites neid tühjadesse arvutikorpustesse ja lainepappkastidesse või plastvannidesse lõigatud peidikutesse.
2010. aasta oktoobris pidas Hispaania politsei Kanaari saartel kinni 20 inimest, kes tegelesid Eesti, Läti ja Leedu passide ning juhilubade võltsimisega.
2010. aastal peeti Suurbritannias kinni Eestist pärit naise juhitud jõuk, mis pettis riigilt välja 8 miljonit naela.
2011. aastal peeti Ameerika Ühendriikides Florida osariigis kinni Eesti ja Läti päritolu jõuk, kes võttis ööklubides ohvrite krediitkaartidelt nende teadmata raha.
2011. aasta Europoli ohuhinnangu kohaselt on Balti riigid (Eesti, Läti, Leedu ja Venemaa Kaliningradi oblast) Euroopa organiseeritud kuritegevuse üks viiest keskmest.
2011. aastal mõistis Norra kohus süüdi Eestist pärit vene keelt rääkiva kurjategija, kes pettis Norra DnB pangalt SpyEye-nimelist Trooja hobust kasutades välja ligi miljon krooni.
2011. aastal avastas Soome politsei koos maksuametiga suure ehitussektori tulumaksupettuse, kus kasutati seitset Eestis registreeritud äriühingut. Tasumata ja kokkuhoitud maksude ja tasude kogusumma oli ligi 5 miljonit eurot.
2012. aastal süüdistati Prantsusmaal Pariisis Eesti röövjõuku juveelipoodide röövimises vähemalt 1,75 miljoni euro väärtuses.

Vaata ka
Inimkaubandus
Obštšak (nn ühiskassa)
kuritegelik ühendus
Organiseeritud majanduskuritegevus
Professionaalne kuritegevus
Varimajandus
Rahapesu
Kaitseliidu Mõhu malev
"Verine sügis"

Viited

Peale Nikolai Tarankovi surma  on Eestis võimu proovinud võtta Vladimir Kumarin, Ahmed Ozdojev ja kaitseorganid.
Tänu krüptovaluuta anonüümsusele on tegelikud niiditõmbajad varjus. 
Eestis on väljastatud rekordarv krüptolitsentse. Sellega on tõusnud riik Euroopa suurimaks rahapesijaks ja seda ametlikult.

Välislingid
Organiseeritud kuritegevus jahib raha ja võimu, Politseileht, 2003 nr. 2
Mihkel Kärmas, 1000 lehekülge maffiauurimise materjale lekkis allilma, Eesti Ekspress, 11. detsember 2008
Toivo Mängel, Mõningaid aspekte salakaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse ohjeldamisel Eestis, RiTo 22, 2010
Valitud Ekspressi artiklid Eesti Organiseeritud kuritegevusest läbi aegade, Eesti Ekspress, 7. september 2010
Kanal 2 näitab raju dokumentaalsarja "Eesti maffia", www.Publik.ee, 04. september 2010
Kuritegelikud võrgustikud, Riigikogu Toimetised, 2008, 18
Vene organiseeritud kuritegevuse kujunemisest, Riigikogu Toimetised, 2006, 14
Prokurör kriminaalsete jõukude siseelust: liider, brigadir ja käsutäitjad, ebaõnnestumisi saadavad tihti vägivaldsed aktid, elatakse head elu, Delfi.ee, 2. aprill 2016
Risto Pullat, SISSEVAADE EESTI ORGANISEERITUD KURITEGEVUSSE KOLME KURITEGELIKU ÜHENDUSE NÄITEL, Akadeemia: Eesti Kirjanike Liidu kuukiri Tartus, nr. 1, jaanuar 2019