Aldani jõgi

Aldan (jakuudi ja vene keeles Алдан) on jõgi Aasias Venemaa idaosas.

Geograafia
Pikkusega 2273 km ja valgla pindalaga 729 000 km² on Aldani jõgi Leena jõe suurim lisajõgi, kannab sellesse 30% tema äravoolu. Algab Stanovoi mäestiku põhjanõlvast. Seejärel voolab pikalt kirdesse ja itta. Lõpuks pöördub põhja ja läände ning suubub paremalt Leenasse.

Aldani jõgikond paikneb igikeltsa ja aluskorra kristalsete kivimite levialal. Aldani mägismaa ulatuses voolab kivide ja kärestikutega jõesängis, Utšuri ja Maja jõe suudmete vahel voolab laies jõeorus ning edasi mägedevahelisel tasandikul. Lammis on hästi palju järve. Alamjooksul moodustab Aldani jõgi mitu haru.

Hüdroloogia
Toitub vihma- ja sulatud lumeveest. Aasta keskmine äravool on suudmealas 5060 m³/s. Suurvesi kestab maist juulini, sel ajal tõuseb veetase 7–10 meetrit võrra, äravool jõuab 30–48 000 m³/s. Samuti esineb suurvesi augustis ja septembris. Talvine äravool on väike (aastasest 4%), veebruarist aprillini ei ületa ta 230–300 m³/s. Jõgi on kaetud jääga umbes seitse kuud oktoobri lõpust maini. Vees on kaltsiumi- ja hüdrokarbonaatioonid, nende suurim sisaldus on kuni 0,3 g/l (talvise madalavee ajal).

Lisajõed
Suuremad lisajõed on parempoolsed Timpton, Utšur, Maja, Allaah-Üün, Tompo, Baraiõ, Tumara; vasakpoolsed Amga, Notora ja Tatta. Kokku on jõel 275 lisajõgi pikkusega üle 10 km. Aldani jõgikonnas on üle 114 tuhat voolaveekokku ja üle 51 tuhat järve.

Inimtegevus
Kogu Aldani jõe pikkusest on umbes 1600 km laevatatav. See on oluline veetee mäetööstusettevõtede toodangu väljaveo jaoks ning toidu- ja tööstuskaupade sisseveoks Leena jõest. Peamised sadamad: Tommot, Ust-Maja, Handõga. Jõgikonnas paiknevad suured kulda, kivisöe ja kiltkivi leiukohad.

Aldani jõgikonnas on plaanis hüdroelektrijaamade kaskaadi (Lõuna-Jakuudi hüdroenergiakompleksi) ehitamine. Aldani jõel otse on võimalik Verhnealdanski HEJ ehitamine.

Loodus
Aldani jõgi on kalarikas (siberi tuur, sterlet).

Leena jõgikond
Venemaa jõed