Tuberkuloosi mükobakter

Tuberkuloosi mükobakter ehk Kochi kepike ehk tuberkuloosibakter (Mycobacterium tuberculosis; varem Mycobacterium tuberculosis var. hominis) on bakteriliik.

Bakter võib põhjustada tuberkuloosi haigestumist.

Raske aja (näiteks tablettravi antibiootikumidega) elavad tuberkuloosi mükobakterid üle biokiles.

Varem on inimestel esinenud tuberkuloosi mükobakteri nakkus koos leepra mükobakteri nakkusega. Tänapäeval on kopsude haaratusega mükobakterinakkust esinenud koos Candida-nakkusega (eri uuringute järgi 15–32%), harilikult on nakkuse allikaks Candida albicans (9–80%).

Kirjeldus

Pulgataoline
keskmiselt 4 mikromeetri pikkune ja 0,4 mikromeetri jämedune;
liikumatu aeroobne mikroob;
jäävad pärast pooldumist tihti kokku;
puhkeseisundis paljunevad tuberkuloosi mükobakterid makrofaagide fagosomaalsetes vakuoolides;
makrofaagide rakusisene patogeen (võimeline neid surmama); 
kultuuripreparaatides tihti palmikutaoliste moodustistena;
pooldumisaeg 18–24 tundi, st aeglane kasv ja ainult valiksöötmetel.

Tuberkuloosi mükobakter kasutab energiaallikana peremeesorganismis kolesterooli.

Tuberkuloosi mükobakterid püsivad nakatumisvõimelistena:

 õhus piiskadena kuni 5 tundi, hõljudes 5 m kaugusele;
 tänavatolmus kuni 10 päeva;
 lahtistes veekogudes 150 päeva (on leitud Musta mere veest Krimmi lõunaranniku suurte tuberkuloosisanatooriumide lähistel, jõgedest, kuhu on juhitud tuberkuloosihaigla reovett);
 tuberkuloosihaige kuivanud eritistes pimedas ruumis kuni 1 aasta;
 tuberkuloosihaige kasutatud raamatute lehtedel 3 kuud;
 tuberkuloosisurma surnud ja maetud laipadel 3 aastat.

Levik peremeesorganismis

Sarnaselt paljude teiste mükobakteritega on tuberkuloosi mükobakterite levik inimkehas: 
 lokaalne levik – infitseerunud makrofaagide migratsioon kudedes;
 lümfaatiline levik – lümfisoonte ja/või lümfisõlme ruptuuri kaudu;
 hematogeenne levik – sisenemine veresoontesse (mükobaktereemia) hõivatud kudede või sõlmede kaudu;
 seroosõõnte sisene levik: pleuraõõne, perikardiõõne, kõhukelmeõõne, ajukelme vahelised ruumid, salpinx serous cavity;
 epiteelne levik – seedekanali, kusiti, munajuhade, bronhi epiteeli kaudu.

Sarnasus teiste bakteritega 

Algul arvati, et tuberkuloosi mükobakterite tüved on sarnased, kuid aastal 1898 teatas Theobald Smith, et inimestelt ja kariloomadelt eraldatud tüved on pisut erinevad, ja nimetas need inimese ja veise tuberkuloosibakteriks.

Veiste tuberkuloosibakteri liiginimeks sai Mycobacterium bovis 1970. aastal. (Karlson & Lessel, 1970).

Kujult ja suuruselt meenutab tuberkuloosi mükobakter leepra mükobakterit – neil on ühine eellane.

Antibakteriaalse toimega molekulid (osaline) 

Arvatakse, et P2X7 retseptorite aktivatsioon võib inimese keharakkudes abiks olla tuberkuloosi mükobakteri tapmisel.

Labori tähis

Tuberkuloosi mükobakteri leidu uuritavas materjalis tähistatakse sümboliga BK+.

Tuberkuloos

Tuberkuloosi mükobakter on laialt leviv olmebakter, mis põhjustab tuberkuloosi haigestumist valdavalt inimestel, kuid inimeste olme kaudu võivad nakatuda ka sead, koerad, primaadid jt.

Vaata ka
Mycobacterium tuberculosis tüvi H37Rv
Trehaloos-6,6'-dimükolaat‎

Viited

Välislingid 
 Minjian Chen, Huixian Gan ja Heinz G. Remold, A Mechanism of Virulence: Virulent Mycobacterium tuberculosis Strain H37Rv, but Not Attenuated H37Ra, Causes Significant Mitochondrial Inner Membrane Disruption in Macrophages Leading to Necrosis, The Journal of Immunology, 15. märts 2006, 176. väljaanne, nr 6, lk 3707–3716, doi: 10.4049/​jimmunol.176.6.3707, veebiversioon (vaadatud 11.10.2014) (inglise keeles)
 Tuberkuloos on nakkushaigus, Tartu Ülikooli Kliinikum, Kopsukliinik, Veebiversioon (vaadatud 5.11.2013)
Tanya Parish, Amanda Brown, Mycobacterium: Genomics and Molecular Biology, Caister Academic Press, 2009, ISBN 978 1 904455 400, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 5.11.2013) (inglise keeles)
 Ramona Groenheit, Solomon Ghebremichael, Alexandra Pennhag, Jerker Jonsson, Sven Hoffner, David Couvin, Tuija Koivula, Nalin Rastogi, Gunilla Källenius, Mycobacterium tuberculosis Strains Potentially Involved in the TB Epidemic in Sweden a Century Ago, 8. oktoober 2012, DOI: 10.1371/journal.pone.0046848, veebiversioon (vaadatud 11.10.2014) (inglise keeles)
 Jenny Carmona, Andrea Cruz, Lucia Moreira-Teixeira, Carole Sousa, Jeremy Sousa, Nuno S. Osorio, Ana L. Saraiva, Stefan Svenson, Gunilla Kallenius, Jorge Pedrosa, Fernando Rodrigues, Antonio G. Castro, Margarida Saraiva, Mycobacterium tuberculosis Strains Are Differentially Recognized by TLRs with an Impact on the Immune Response, 26. juuni 2013, DOI: 10.1371/journal.pone.0067277, veebiversioon (vaadatud 11.10.2014) (inglise keeles)
 Romy Müller, Charlotte A. Roberts ja Terence A. Brown, Genotyping of ancient Mycobacterium tuberculosis strains reveals historic genetic diversity, Proc. R. Soc. B, 22. aprill 2014, 281. väljaanne, nr 1781, doi: 10.1098/rspb.2013.3236, veebiversioon (vaadatud 11.10.2014) (inglise keeles)
 Ungarist leitud mumifitseerunud surnukehad aitasid tuvastada tuberkuloosibakteri esivanema, 9.04.2015

 Tüved
 Descriptions

 Gliiarakud
R. Bryan Rock, Shuxian Hu, Genya Gekker, Wen S. Sheng, Barbara May, Vivek Kapur ja Phillip K. Peterson, Mycobacterium tuberculosis–Induced Cytokine and Chemokine Expression by Human Microglia and Astrocytes: Effects of Dexamethasone, J Infect Dis. (2005) 192 (12): 2054–2058., doi: 10.1086/498165, veebiversioon (vaadatud 15.10.2014) (inglise keeles)

 Õppe- ja teadustööks annetatud surnukeha
 Demiryürek D, Bayramoğlu A, Ustaçelebi S., Infective agents in fixed human cadavers: a brief review and suggested guidelines. Lühikokkuvõte., Anat Rec. 15. august 2002;269(4):194-7., veebiversioon (vaadatud 19.12.2014) (inglise keeles)

Mükobakter
Tuberkuloos
Patogeensed bakterid