Berüllium

Berüllium on keemiline element järjenumbriga 4, metall.

Sümbol: Be (ladina keeles beryllium)

Aatommass: 9,012

Stabiilseid isotoope: 1, massiarvuga 9

Radioaktiivsetest isotoopidest stabiilseima massiarv on 10 ja poolestusaeg 1,5 miljonit aastat.

Füüsikalised omadused
Berüllium on kerge ja tugev, kuid habras metall.

Tihedus: 1,85 g/cm³
Sulamistemperatuur 1278 °C.

Berülliumi sulamitel on teatud unikaalseid omadusi, mille tõttu näiteks kõige paremad (mehaaniliste kellade jne) vedrud on valmistatud berülliumisulamist.

Keemilised omadused
Berüllium on keemiliselt aktiivne.

Stabiilsetes ühendites on ta oksüdatsiooniaste 2.
Berülliumoksiid on amfoteerne, seetõttu lahustub ta leelistes. Ka on berülliumhüdroksiid nõrk alus ega lahustu vees, seetõttu pole berüllium leelismuldmetall.

Saamine ja leidumine
Berülliumi leiti esimest korda berüllinimelisest mineraalist, mille järgi see on ka nimetuse saanud.

Universumis on berüllium vähelevinud, sest tema tuumad on energeetiliselt võrdlemisi ebasoodsad.

Ohutus
Berülliumi lahustuvad ühendid on inimestele mürgised. Samuti on mürgine berülliumisulamite mehaanilisel töötlemisel tekkiv tolm.

Keemilised elemendid
Lihtained
Metallid