25. veebruar

25. veebruar on Gregoriuse kalendri 56. päev. Juliuse kalendri järgi 12. veebruar (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1890 – kaotati Saaremaa ja Tallinna konsistoorium.
1918 – Saksa okupatsioon Eestis: eelmisel päeval välja kuulutatud iseseisvuse lõpetasid faktiliselt keskpäeval Tallinna sisenenud Saksa väeosad.
1928 – Helsingis peetud kiiruisutamisvõistlustel tegi Aleksander Mitt 5000 m-s Eesti rekordi ajaga 9.18,8 ja jäi sellega 10. kohale.
1934 – Alma Ostra-Oinas esitas August Rei Riigivanema kandidaadiks 22. ja 23. aprilliks ette nähtud Riigivanema valimisteks.
 1939 – Eesti malemeeskond võitis Riias Lätit 10,5:5,5.
 1939 – vehklemisvõistlused Tallinnas, kus Tallinna vehklejad võitsid Riia vehklejaid 17:15.
1940 – Elmar Paldra valiti Järva-Madise koguduse õpetajaks.
1949 – moodustati kaks uut maakonda. Ida-Virumaast eraldus Jõhvimaa ning Põhja-Tartumaa ja Kirde-Viljandimaa ühendati Jõgevamaaks. Tapa linnast sai Virumaa osa.
1951 – toimusid Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseisu valimised. Esinduskogu liikmeks valiti tagasi ka Jossif Stalin, kes ülemnõukogu töös kunagi ei osalenud.
1977 – alevike ja külade nimekirja kinnitamisega viidi lõpule 1975–1976 toimunud maa-asulate arvestuse korrastamine, mille käigus anti suurematele maa-asulatele aleviku staatus ning vähendati tunduvalt külade arvu, ühendades väikesed külad omavahel või liites suurematega. Kui enne oli Eestis 7023 mitmesugust maa-asulat (küla, asundust, keskust, alevikku), siis nüüd jäi alles 3444, nendest 3279 küla ja 165 alevikku.
1987 – fosforiidisõda: Juhan Aare avalikustas telesaates "Panda" Moskva otsuse uute fosforiidikaevanduste rajamiseks Eestis.
1989 – Tartus asutati Eesti Ingerisoomlaste Liit.
1997 – korteriskandaali tõttu astus ametist tagasi peaminister Tiit Vähi.
1999 – Tartus avati kolme Balti riigi koostöös sõjaväeline õppeasutus Balti Kaitsekolledž.

Maailmas
138 – Vana-Rooma keiser Hadrianus adopteeris Antoninus Piuse, tehes temast oma järeltulija ja troonipärija.
1570 – paavst Pius V ekskommunitseeris Inglise kuninganna Elizabeth I.
1634 – Egeris mõrvati väejuht Albrecht von Wallenstein.
1836 – Samuel Colt sai oma revolvri patendi.
1837 – Thomas Davenport sai patendi elektrimootorile.
1870 – Hiram Rhodes Revels, vabariiklane Mississippi osariigist, valiti Ameerika Ühendriikide Senatisse ja temast sai esimene mustanahaline Kongressi liige.
1885 – Saksamaa liidendas Tanganyika ja Sansibari.
1901 – J. P. Morgan asutas pärast Andrew Carnegie teraseettevõtte ostu koos Elbert H. Garyga United States Steel Corporationi, millele kuulus asutamisaastal 2/3 USA teraseturust.
1921 – Gruusia pealinnas Thbilisis kuulutasid bolševikud Punaarmee toel välja Gruusia NSV, lõpetades sellega sisuliselt kaks aastat eksisteerinud Gruusia Demokraatliku Vabariigi olemasolu.
1924 – NSV Liit ja Austria sõlmisid diplomaatilised suhted.
1932 – Adolf Hitler sai Saksa kodakondsuse.
1954 – Egiptuse peaministriks nimetati Jamāl ‘Abd an-Nāşir.
1956 – NLKP 20. kongressil esines Nikita Hruštšov kõnega, milles mõistis hukka Jossif Stalini isikukultuse. Algas Hruštšovi sula.
1986 – Filipiinidel põgenes rahvarahutuste tõttu riigist president Ferdinand Marcos. Tema asemel vannutati presidendiks Corazon Aquino, esimene naine sellel ametikohal.
1996 – Teodoro Obiang Nguema Mbasogo valiti 97,85% häältega kolmandat korda Ekvatoriaal-Guinea presidendiks. Opositsioon boikoteeris valimisi.

Sündinud 

1707 – Carlo Goldoni, itaalia dramaturg
1737 – August Wilhelm Hupel, baltisaksa publitsist ja keeleteadlane
1778 – José de San Martín, Argentina sõjaväelane ja vabadusvõitleja
1841 – Pierre-Auguste Renoir, prantsuse maalikunstnik
1842 – Karl May, saksa kirjanik
1861 – Rudolf Steiner, Austria filosoof
1871 – Lesja Ukrainka, ukraina kirjanik
1873 – Enrico Caruso, itaalia tenor
1877 – Norbert Jokl, albanoloog
1881 – Aleksei Rõkov, Nõukogude Liidu riigitegelane
1888 – John Foster Dulles, USA poliitik
1917 – Anthony Burgess, Briti kirjanik
1917 – Ilmar Tammelo, eesti õigusteadlane ja filosoof
1918 – Aarne Vinkel, eesti kirjandusteadlane
1926 – Raimond Kaugver, eesti kirjanik
1929 – Olaf-Mihkel Klaassen, eesti ajaloolane
1932 – Kiira Kahn, eesti ajakirjanik
1935 – Mart Mäger, eesti kirjandus- ja keeleteadlane
1941 – Hille Palm, eesti skulptor
1943 – George Harrison, inglise kitarrist ja laulja
1943 – Tiina Käesel, eesti metallikunstnik
1949 – Arvi Mägi, eesti näitleja ja lavastaja
1950 – Néstor Kirchner, Argentina poliitik
1950 – Jaak Tamm, Eesti poliitik ja omavalitsustegelane
1951 – Don Quarrie, Jamaica kergejõustiklane
1953 – José María Aznar, Hispaania poliitik
1957 – Martin Zobel, eesti geobotaanik ja taimeökoloog
1962 – Andres Ammas, Eesti ajakirjanik ja poliitik
1962 – Birgit Fischer, saksa aerutaja
 1962 – Andres Siim, eesti arhitekt
1963 – Kaido Ole, eesti maalikunstnik
1970 – Sandor Liive, eesti majandustegelane
1972 – Jaak Mae, eesti murdmaasuusataja
1978 – Maian Kärmas, eesti helilooja ja laulja

Surnud 

1553 – Hirate Masahide, Jaapani diplomaat
1558 – Austria Eleonore, Portugali ja Prantsusmaa kuninganna
1634 – Albrecht von Wallenstein, keisririigi väejuht ja poliitik
1682 – Alessandro Stradella, itaalia helilooja
1713 – Friedrich I, Preisimaa kuningas 1701–1713
1899 – Paul Julius von Reuter, saksa päritolu briti ajakirjanik, teadeteagentuuri Reuters asutaja
1906 – Anton Arenski, vene helilooja ja pianist
1912 – Guillaume IV, Luksemburgi suurhertsog 1905–1912
1917 – Paul Rubens, inglise muusikalihelilooja ja libretist
1950 – George Richards Minot, USA arst, Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaat 1934
1971 – Theodor Svedberg, rootsi keemik, Nobeli keemiaauhinna laureaat 1926
1983 – Tennessee Williams, USA näitekirjanik
1983 – Aleksander Prima, eesti aiandusspetsialist
1997 – Andrei Sinjavski (Abram Terts), vene kirjanik ja kirjandusteadlane
1999 – Glenn T. Seaborg, USA keemik, Nobeli keemiaauhinna laureaat 1951
2001 – Paul Huber, Šveitsi helilooja
2005 – ‘Āţif Şidqī, Egiptuse poliitik
2013 – Heikki Siren, soome arhitekt
2020 – Dmitri Jazov, Nõukogude Liidu sõjaväelane
2020 – Ḩusnī Mubārak, Egiptuse poliitik

Pühad 
Katoliku kirikus püha Walburga ja püha Nazianzi Cesariuse mälestuspäev
Õigeusu kirikus püha imetegija Aleksiuse mälestuspäev
Kuveidi rahvuspüha
 Nõukogude okupatsiooni päev Gruusias
Filipiinidel rahva võimu päev – Ferdinand Marcose kukutamise aastapäev (1986)

Ilmarekordid 
Tallinna maksimumtemperatuur +8,0 °C (1900)
Tallinna miinimumtemperatuur –30,6 °C (1844)
Tartu maksimumtemperatuur +10,2 °C (1900)
Tartu miinimumtemperatuur –25,1 °C (1953)

Viited 

Veebruar 25