Rjurikovitšid

Rjurikovitšid olid Kiievi-Vene riigi ning  Venemaa vürstiriikide valitsejad 9. sajandist kuni 17. sajandi alguseni. Viimane Rjurikute soost valitseja Moskva tsaaririigi troonil oli tsaar Vassili IV, kes suri 1612.

Vene kroonikate andmetel ("Jutustus möödunud aegadest" jt) tõstsid novgorodlased 859. aastal varjaagidest valitsejate vastu mässu, kuid pärast kolm aastat kestnud omavahelisi hõimusõdasid ja korratust kutsusid taas endale mere tagant  valitsejad. Nii tulnudki mere tagant kolm venda-konungit – Rjurik, Sineus ja Truvor. 

Rjurik valitsenud Novgorodis, Sineus Beloozeros ja Truvor Irboskas. Kahe noorema venna surm (864?) teinud Rjurikust Novgovorodimaa ainuvalitseja. Osa allikate järgi oli Rjurik Novgorodi (Holmgardi) linna rajaja.

Novgorodi ja Kiievi-Vene suurvürstid
859/862–879 Rjurik (ka Roderick või Hrödar; surnud 879), Novgorodi valitseja, Rjurikovitšite dünastia poolmüütiline rajaja
879–912/922 Oleg (ka Helge, Helgu või Helgi; surnud 912 või 922), alates 882. aastast Kiievi-Vene valitseja ja esimene Kiievi suurvürst
912/922–945 Igor (ka Ingvar või Inge; surnud 945)
945–972 Svjatoslav I (surnud 972), 945-962 valitses tegelikult ta ema Olga (ka Helga; surnud 969)
972–980 Jaropolk I
980–1015 Vladimir Püha (ka Volodimer või Valdemar) (umbes 950–1015), võttis 988 vastu ristiusu 
1015–1019 Svjatopolk I Nurjatu
1015 ja 1019–1054 Jaroslav Tark (ka Jarisleif; umbes 980–1054)
1054–1073 ja 1076–1078 Izjaslav I
1073–1076 Svjatoslav II
1078–1093 Vsevolod I
1093–1113 Svjatopolk II
1113–1125 Vladimir Monomahh (1050–1125)
1125–1132 Mstislav Suur (umbes 1075–1132)
1132–1139 Jaropolk II
1139 ja 1151–1154 Vjatšeslav I
1139–1146 Vsevolod II
1146 Igor II
1146–1154 Izjaslav II
1149–1151 ja 1155–1157 Juri Dolgoruki 
1154–1167 Rostislav
1155–1162 Izjaslav III
1167–1169 Mstislav II
1169–1171 Gleb
1171 Vladimir II Mstislavitš
1171 Mihhail
1171–1173 ja 1175–1177 Roman
1173 Vsevolod III
1172–1211 (vaheaegadega) Rurik
1174–1175 ja 1180 Jaroslav II
1173–1194 (vaheaegadega) Svjatoslav III
1202 ja 1214 Ingvar Jaroslavitš
1203–1205 Roman Suur (umbes 1150-1205)
1204–1206 Rostislav II
1206–1212 Vsevolod IV
1214–1223 Mstislav III
1223–1235 Vladimir III
1235–1236 Izjaslav IV
1236–1238 ja 1246 Jaroslav III, viimane nominaalne Kiievi suurvürst
1238–1239 ja 1241–1246 Mihhail II
1239 Rostislav III
1239–1240 Daniilo Volõõniast

Vladimiri-Suzdali suurvürstid

1238–1246 Jaroslav II (Vladimir-Suzdal) ehk Jaroslav II Vsevolodovitš
1246–1249 Svjatoslav
1249–1252 Andrei II Jaroslavitš, kogu Venemaa valitseja (mongolite ülemvõimu all)
1252–1263 Aleksander Nevski
1264–1271 Jaroslav III
1272–1277 Vassili Kostromast
1277–1294 Dmitri Pereslavlist 
1294–1304 Andrei III Gorodetsist
1304–1318 Mihhail Jaroslavitš Tverist
1317–1325 Juri III Moskvast
1328–1340 Ivan I Rahakott
1340–1353 Semjon Uhke
1353–1359 Ivan II
1363–1389 Dmitri Donskoi

Moskva vürstid ja suurvürstid 

1389–1425 Vassili I, liitis Vladimiri vürstiriigi ametlikult Moskva vürstiriigiga ja võttis tiitliks "Moskva suurvürst"
1425–1462 Vassili II Pime
1462–1505 Ivan III Suur (1440–1505)
1505–1533 Vassili III (1479–1533)
1533–1547 Ivan IV Julm (1530–1584)

Moskva tsaarid

1547–1584 Ivan Julm
1584–1598 Fjodor I

Vaata ka
 Venemaa valitsejad
Venemaa ajalugu

Välislingid 

 Tsaar Fjodor Aleksejevitš Romanovi korraldusel koostatud Venemaa valitsejasugupuu, Бархатная Книга интернете
 Потомки Рюрика

Venemaa keskaeg
Dünastiad