Tsitrus

Tsitrus (Citrus) on igihaljaste lehtpuude ja -põõsaste perekond ruudiliste sugukonnast.

Morfoloogia 
Tsitruspuud on keskmiselt 5–15 m kõrgused, igihaljad ja lihtlehised.   

Lehed on tumerohelised, nahkjad, ovaalsed, tavaliselt terveservalised, mõnel liigil hambulise servaga.

Õied valged ja lõhnavad. Mõlemasoolised õied kinnituvad võrsele ühe- või mitmekaupa, neist igas on 4–5 tupp- ja 5 kroonlehte ning 20–60 kimbuna asetsevat tolmukat. Viljade valmimine võib kesta üle aasta, seetõttu pole haruldane, kui ühel puul on korraga õied, viljahakatised ja viljad.

Tsitrusepuude pomerantsvili ehk hesperiid on omapärane mari, mida iseloomustab eeterliku õli rikas tavaliselt mittesöödav nahkjas väliskest, selle all olev valge õhukoerikas keskmine kiht ja mahlarohke, lihakas, söödav siseosa. Kujult on vili kerajas, piklik või sidrunikujuline ning jaotunud 8–15 segmendiks. Viljaliha on enamiku liikide puhul söödav, sisaldab rohkesti vitamiine, happeid, suhkruid ja glükosiide.

Levila  

Tsitruse perekonda kuuluvad 12–16 liiki koos hulga alamliikidega on pärit Lõuna- ja Kagu-Aasiast ning Malai poolsaarelt.

Kasvatamine 
Olles pärit Aasiast, eelistavad tsitrusviljad troopilist või lähistroopilist kliimat. Tänapäeval viljeldakse tsitrusviljalisi kõikjal lähistroopilistes piirkondades: Lõuna-Hiinas, Ameerika Ühendriikide lõunaosariikides, Kesk- ja Lõuna-Ameerikas, Brasiilias, Lõuna-Aafrikas, Iisraelis ja Vahemere maades (peamiselt Hispaanias, Itaalias ja Kreekas).

Kuna tsitruse perekonna esindajad ristuvad kergesti omavahel, ei ole liikide täpse arvu kohta ei ole täit selgust. Arvatakse, et perekonna kolm esivanemat on tsitronipuu, pomelipuu ja harilik mandariinipuu. Need kolm liiki kasvavad Ida-Aasias ka metsikuna. 

Kuna tsitruste ristamine on suhteliselt kerge, on püütud liikidevaheliste hübriididega vähendada tsitrusviljade puudusi, nagu näiteks rohke seemnete sisaldus, mõrkjas maitse või kõva sisekest. Näiteks apelsin on pomeli ja mandariini ristand, greip omakorda apelsini ja pomeli ristand. 

Eestis kasvatatakse apelsinipuud ja harilikku sidrunipuud toataimedena.

Liigid, hübriidid ja sordid  
Citrus aurantiifolia – hapu laimipuu ehk limonellipuu, vili: hapulaim ehk limonell 
Citrus aurantium – pomerantsipuu ehk mõruapelsinipuu, vili: pomerants ehk mõruapelsin 
Citrus aurantium 'Biondo comune del Gargano' + 'Duretta del Gargano' – gargano pomerantsipuu ehk gargano mõruapelsinipuu, vili: gargano pomerants ehk gargano mõruapelsin ehk melangola 
Citrus bergamia – bergamotipuu, vili: bergamott 
Citrus hystrix – kahvri laimipuu, vili: kahvrilaim ehk kombaava  
Citrus latifolia – suureviljaline laimipuu; vili: tahiiti laim 
Citrus Lemonange rühm – sidrunapelsinipuu vili: sidrunapelsin 
Citrus Lemonime rühm – sidrunlaimipuu, vili: sidrunlaim 
Citrus limetta – magus laimipuu ehk limetipuu, vili: maguslaim ehk limett 
Citrus limettoides – india maguslaimipuu ehk india limetipuu, vili: imbe ehk india maguslaim ehk india limett 
Citrus limon – harilik sidrunipuu, vili: sidrun 
Citrus × limonia – limondariinipuu, vili: limondariin  
Citrus limonimedica – sidruntsitronipuu, vili: sidruntsitron (k.a. etrog) 
Citrus lumia – magussidrunipuu, vili: magussidrun 
Citrus maxima – pomelipuu ehk pompelmuusipuu, vili: pomel ehk pompelmuus 
Citrus medica – näsasidrunipuu ehk tsitronipuu, näsaviljaline sidrunipuu, sukaadi-sidrunipuu, vili: näsasidrun ehk tsitron 
Citrus medica var. ethrog – jeeriku näsasidrunipuu, vili: etrog 
Citrus medica var. sarcodactylis – buda-näsasidrunipuu, vili: budakämmal 
Citrus × nobilis – tangoripuu ehk apelriinipuu, vääris-apelsinipuu, vili: tangor ehk apelriin 
Citrus × nobilis Ortanique rühm – jamaika tangoripuu ehk jamaika apelriinipuu, vili: jamaika tangor ehk jamaika apelriin 
Citrus Orangelo-rühm – apelgreibipuu, vili: apelgreip ehk orangelo 
Citrus × paradisi – greibipuu, vili: greip ehk greipfruut, k.a. punagreip ehk verigreip 
Citrus × paradisi × Citrus maxima – magus greibipuu; vili: magusgreip 
Citrus × paradisi 'Oroblanco' – sviitipuu, vili: sviiti 
Citrus reticulata – harilik mandariinipuu; vili: mandariin (k.a. tangeriin, klementiin, satsuma) 
Citrus reticulata 'Clementine' – vili: klementiin 
Citrus reticulata Tangerine rühm – tangeriinipuu; vili: tangeriin 
Citrus reticulata Satsuma rühm – jaapani mandariinipuu; vili: satsuma ehk jaapani mandariin 
Citrus reticulata × Citrus × Citrus – vili: vilking 
Citrus sinensis – apelsinipuu; vili: apelsin, k.a. punaapelsin ehk veriapelsin ja nabaapelsin 
Citrus sinensis Blood-rühm – punaapelsin ehk veriapelsin 
Citrus sinensis Navel-rühm – nabaapelsin 
Citrus × tangelo – tangelopuu ehk greipiinipuu; vili: tangelo ehk greipiin  
Citrus × tangelo 'Ugli' – uglipuu, vili: ugli 
Citrus Tangelolo rühm – tangelogreibipuu ehk tangelolopuu; vili: tangelogreip ehk tangelolo 

Sidrunisorte tuntakse 120 ümber, apelsinisorte aga üle 400. Arvukas on ka mandariini teisendite, mutantide, hübriidide ja sortide nimekiri.

Viited

Välislingid 

Tsitruse liigid, hübriidid ja sordid

Ruudilised