Pigou maks

Pigou maks on maksutüüp, mis on kehtestatud selleks, et korrigeerida negatiivset välismõju (eksternaalsus).

Pigou maks on nimetatud majandusteadlase Arthur Pigou (1877–1959) järgi, kes avastas ka majanduslike eksternaalsuste kontseptsiooni. William Baumol kasutas Pigou töid tänapäevases majanduses.  

Pigou maks on näiteks kütuseaktsiis. Keskmiselt on umbes pool bensiini hinnast aktsiis ja see maks toimib Pigou maksuna, kuna maksu eesmärk korrigeerida kolme
bensiini tarbimisega seotud negatiivset eksternaalsust: 
liiklusummikuid,
liiklusõnnetusi ja 
keskkonnareostust.

Majandusteadlased eelistavad Pigou makse otsesele majandustegevuse reguleerimisele, kuna maksude kehtestamine tagab efektiivsema tulemuse: näiteks keskkonnamaksude kehtestamise tagajärjel need ettevõtted, kelle jaoks on odavam keskkonnareostus likvideerida, teevad seda, samas kui need, kelle jaoks on maksu tasumine odavam, maksavad maksu.
Nii võimaldavad keskkonnamaksud neil firmadel keskkonna saastamist likvideerida, kellele see on odavam, samaaegselt tagades ka selle, et reostus väheneb.

Pigou maksu korral määrab valitsus sisuliselt keskkonnareostuse hinna ning firmad otsustavad seejärel, milline on optimaalne saastekogus (millise saastamise taseme korral nad kasumi
maksimeerivad).

Vaata ka 

 Eesti maksusüsteem
 Maksud
 Maksupettus
 Maksude osakaal SKP's
 Maksu- ja Tolliamet
 Maksukiil
 Maksukoormus
 Maksumaksja sõber
 Maksumaksja vaenlane
 Maksumäär
 Maksupettus
 Maksupoliitika
 Maksusüsteemid

Maksud
Majandusteooriad