Cesvaine

Cesvaine () (saksa Seßwegen) on linn Lätis Madona piirkonnas. Cesvaines on sündinud Jakob Michael Reinhold Lenz.

Linnas asub endise linnuse alale ehitatud eklektiline Cesvaine loss.

Linna jääb Cesvaine raudteejaam.

Cesvaine sõpruslinn on Märjamaa.

Ajalugu 

Cesvaines asus latgalite muinaslinnus. Cesvainet on esimest korda mainitud Jersika valitseja Vissevalde ja Alberti vahelises lepingus aastal 1209 (urbs Zcessowe). Aastal 1211 jagasid Riia piiskopkond ja Mõõgavendade ordu ümbruskonna maad omavahel ära; Cesvaine jäi ordu valdusse. Aastal 1213 täpsustati omavahelisi piirisuhteid Jersika aladel ja siis jäi Cesvaine juba piiskoppide valdusse.

Aastal 1399 asus piiskopkond latgalite vana puidust linnuse asemele rajama uut kivist kantsi. Aastal 1572 läänistas Poola kuningas Zygmunt II August linnusele kuuluvad mõisad – Sesswegeni, Gravendahli, Aiskuje ja Busskowsky koos Cesvaine aleviga vabahärra Johann Taube von Fierile. 1577 juunis tuli tsaar Ivan Groznõi 50 000-mehelise Vene väega Pihkvast endise Riia peapiiskopkonna kaudu Liivimaale ja vallutas kerge vaevaga maa idaosas hulga linnuseid. Krustpilsist (Kreuzburg) tulles hõivati 18. augustil Laudona (Laudohn) ja jõuti Cesvaine alla. Sealne kindlus ei alistunud ja pani kaua vastu. Venelaste kaotused olid suured, kuid 21. augustil linnus langes. Venelased korraldasid veresauna – suur osa aadlikest aeti teibasse ja 1500 linnuses olnud kaitsjat tapeti kohe. Aastal 1582 said poolakad linnuse tagasi ja Taube sai oma valdustesse naasta. Asulas oli toona 80 maja. Aastal 1626 vallutasid ja põletasid poolakad osaliselt purustatud linnuse veelkord maha. Aastal 1656, oletatavasti Vene-Rootsi sõja käigus purustati linnus põhjalikult ja see jäi lõplikult varemetesse.

18. sajandil oli Cesvaine mõis Simon von Zoritsch käes. Aastast 1815 kuulus see von Wulfide perele. Aastal 1896 rajati sinna Cesvaine loss.

Aastal 1950 sai Cesvainest töölisasula (sisuliselt alev). Linn 1991. aastast. 2009. aastani asus Madona rajoonis. Aastatel 2009–2021 oli linn Cesvaine piirkonna keskus.

Kaitstavad objektid
Riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised on metsavahi maja, Cesvaine mõisa park, Cesvaine kirik, tallid, Cesvaine loss, selle kolm kaminat, nelja toa laemaalingu, kamin-ahi, uste kompleks ja üheksa toa interjöör, Cesvaine linnamägi ja Cesvaine piiskopilinnuse ase. Regionaalse kaitse all on Cesvaine keskaegne kalmistu ehk Rootsi hauad.

Looduskaitse all on vaher ümbermõõduga 3,55 meerit, paju ümbermõõduga 5,7 meetrit ja Cesvaine lossi tamm ümbermõõduga 4,2 meetrit.

Pilte

Vaata ka 
 Cesvaine kihelkond

Viited

Välislingid 

Läti linnad
Madona piirkond