Jacob Casimir De la Gardie

Krahv Jakob Casimir De la Gardie (3. veebruar 1629 Stockholm – 7. oktoober 1658 Kopenhaagen) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane, Läckö ja Kuressaare krahv, Ekholmeni vabahärra; Kolga, Sonsenbergi, Kiiu, Tarvastu, Runsa, Arnö, Tiurala ja Biskopsdorpi härra. 

Ta sai 1651 Dalregementeti ülemaks, 1653 riiginõunikuks ja samal aastal sõjanõunikuks, osales kindralmajorina sõjas Poola vastu ja juhtis kindralleitnandina, koos Carl Gustaf Wrangeli ja ratsaväe kindralmajori, Ääsmäe pärushärra, vabahärra Fabian Berendesiga (1610–1678) Rootsi väge Karl X Gustavi esimese Taani sõja Frederiksodde lahingus. 

8. novembrist 1657 kuni Roskilde rahuni 26. veebruaril 1658 oli ta Taanilt vallutatud Jüütimaa sõjakuberner, Sjællandi ja Fyni kuberner ja kogu Rootsi jalaväe ülem.

Ta hukkus Karl X Gustavi teise Taani sõja Kopenhaageni piiramise ajal ja maeti 24. juulil 1659 Riddarholmi kirikusse Stockholmis.

Perekond
  
Tema vanemad olid Rootsi väejuht ja riigitegelane Jakob De la Gardie (1583–1652) ja Visingsborgi krahvinna Ebba Brahe (1596–1674).

Jakob Casimir De la Gardie abiellus 1652. aastal vabapreili Ebba Sparrega (1626–1662), kes oli riiginõuniku, vabahärra Lars Eriksson Sparre (1590–1644) ja Djursholmist pärit Märta Banéri (1593–1638) tütar, Gustaf Banéri tütretütar. Abielust sündisid:
Jakob (1653–1655), maeti Veckholmi kirikusse;
Christina, sündis 1655 Stockholmis ja maeti koos isaga 24. juuli 1659 Riddarholmi kirikusse;
Ebba (1657–1657), maeti Veckholmi kirikusse.

Esivanemad

Vaata ka

De la Gardie

Viited

Kirjandus
Gustaf Henrik Mellini novell: Jacob Casimir De la Gardie, Stockholm: Östlund & Berling 1849, Google Books

Rootsi väejuhid
Jakob Casimir
Sündinud 1629
Surnud 1658