Näärmehüpofüüs

Näärmehüpofüüs ehk adenohüpofüüs ehk hüpofüüsi eessagar ehk nääreajuripats (ladina keeles lobus anterior adenohypophysis, lobus anterior hypophyseos) on kesknärvisüsteemiga loomadel peaajus paikneva hüpofüüsi eesosa, mis koosneb hüpofüüsi eessagarast ja hüpofüüsi vaheosast.

Ajuripatsi eessagara areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Ajuripatsi eessagar areneb Rathke taskust.

Roomajatel

Maolistel

Enamikul tänapäevastel madudel koosneb adenohüpofüüs, erinevalt teistest roomajatest, hüpofüüsi kesksagarast (pars intermedia) ja distaalsest osast (pars distalis). Osadel kaevuva eluviisiga madudel, maoperekondades Typhlops ja ahassuumadu, vahelmine osa puudub ja adenohüpofüüs koosneb üksnes distaalsest osast.

Imetajatel

Koduloomadel

Koduloomadel koosneb nääreajuripats köbru-, vahelmisest ja distaalsest osast.

Inimestel

Ajuripatsi eessagara (eessagar koos vaheosaga) tegevust reguleerivad hüpotalamuse hormoonid: 
türeotropiini vabastajahormoon (TRH)
gonadotropiini vabastajahormoon (GRH)
somatostatiin 
kasvuhormooni vabastajahormoon (GHRH)
kortikotropiini vabastajahormoon (CRH).

Hüpotalamusest erituv gonadotropiini-vabastajahormoon (GnRH) garanteerib hüpofüüsi hormoonide:
folliikuleid stimuleeriv hormoon – follitropiini (FSH) (puudub soo- ja liigispetsiifilisus)
luteiniseeriv hormoon – lutropiini (LH) (puudub soo- ja liigispetsiifilisus)
prolaktiini (PRL)
adrenokortikotroopne hormoon – kortikotropiini (ACTH)
kasvuhormoon – somatotropiini (GH)
kilpnääret stimuleeriv hormoon – türeotropiini (TSH) toime reproduktiivsele funktsioonile.

Viited

Välislingid 
A11.1.00.002: Adenohypophysis. Adenohüpofüüs Sissekanne Terminologia Anatomicas

Endokrinoloogia
Peaaju
Neurobioloogia
Neuroloogia
Närvisüsteem