Laine Randjärv

Laine Randjärv (sündinud 30. juulil 1964 Moskvas, aastatel 1985–2011 Laine Jänes) on Eesti poliitik, koorijuht, muusikapedagoog ja kirjastaja. Alates 2020. aastast tegutseb ka coachina (ACC, EBS).  

Ta on olnud Tartu linnapea (2004–2007) ja Eesti Vabariigi kultuuriminister (2007–2011). 

Randjärv on olnud Riigikogu XI, XII ja XIII koosseisu liige. Aastail 2011–2015 oli ta Riigikogu aseesimees. 

Ta oli 13. augustist 2002 kuni 11. jaanuarini 2022 Eesti Reformierakonna liige.

Alates 2022. aasta 1. oktoobrist on ta SA Sünnitusmajade Fondi juhatuse liige.

Haridus 
1980 lõpetas Tartu 10. Keskkooli 9. klassi;
1983 lõpetas Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli koorijuhtimise ja muusikapedagoogika erialal cum laude.
1989 lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise ja muusikaõpetaja erialal cum laude. Diplomitöö: "Roland Laasmäe ja Tartu meeskoor "Gaudeamus"". Juhendaja professor Kuno Areng. TRK koorijuhtimise kateeder (EMTA), Tallinn, 1989) 
1996 lõpetas Eesti Muusikaakadeemia magistrantuuri muusika alal. Magistritöö teema: "Kooriliteratuuri õpetamise probleeme Eesti keskastme muusikakoolides". Juhendasid dotsent Toomas Siitan ja professor Kuno Areng. EMTA, Tallinn, 1996) 

Randjärv õppis Tartu Ülikooli doktorantuuris ajaloo erialal. 9. mail 2013 läks ta kaitsma Tartu Ülikoolis doktoritööd "Loovisiksuse roll Eesti laulupeoliikumises aastatel 1940–1980 Tuudur Vettiku ja Roland Laasmäe epistolaarse pärandi põhjal" (juhendajad professor Aadu Must (TÜ) ja emeriitprofessor Kuno Areng (Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia), oponendid prof dr Karsten Brüggemann (Tallinna Ülikool) ja dr Simo Mikkonen (Jyväskylä Ülikool)). Töö jäi kaitsmata ning TÜ sisekontrolli aruanne näitab, et Randjärve doktoritöö kaitsmise protsessis rikuti protseduurireegleid ja head akadeemilist tava. Lõpuks otsustati, et Randjärv ei pea oma tööd ümber tegema, vaid võib seda lihtsalt uuesti kaitsta.

Töö 

 1985. aastast töötas Tartus Elleri nimelises Muusikakoolis kooriliteratuuri õpetaja ja kontsertmeistrina;
1992–1998 tegutses Tartu linnavalitsuse kultuuriosakonnas kultuuriteenistuse peaspetsialistina;
1994–1997 – Tartu Õpetajate Seminaris kooritöö metoodika, kooriliteratuuri ja kooridirigeerimise õppejõud;
1997–1998 – Eesti Muusikaakadeemia Tartu filiaali asutaja ja esimene juhataja;
1998–2002 – Vanemuise kontserdimaja esimene direktor.

Poliitiline karjäär 
Poliitikasse siirdus Laine Jänes suvel 2002, mil ta kandideeris kohalike omavalitsuste valimistel ning sai Tartu abilinnapeaks Andrus Ansipi juhitud Tartu linnavalitsuses. 23. septembrist 2004 valiti ta Tartu linnapeaks. 

Kevadel 2007, pärast riigikogu valimisi peaministriks saanult tegi Ansip Jänesele ettepaneku asuda kultuuriministri ametikohale. 

16. oktoobril 2005 toimunud kohalike omavalitsuste valimistel juhtis Jänes Reformierakonna Tartus taas võidule, kogudes ise 4025 häält, mis oli üle Eesti 3. tulemus, suurim väljaspool Tallinna ja suurim Reformierakonnas. Valimistel saadi kokku 11 243 tartlase toetus ning sellega sai Reformierakond Tartu linnavolikogus 19 kohta. Reformierakond jäi suurimaks jõuks Tartu linnavolikogus ja jätkas koalitsioonis Keskerakonnaga.

2005–2007 oli Laine Jänes Läänemere Linnade Liit (UBC) asepresidendiks.

2007 kandideeris Laine Jänes riigikogu valimistel. Ta kogus 9303 häält ning sai XI Riigikogu koosseisu liikmeks. Tema kogutud häältesaak oli paremuselt kolmas, kohe pärast Andrus Ansipit ja Edgar Savisaart.

5. aprillist 2007 kuni 6. aprillini 2011 ametis olnud Andrus Ansipi teises valitsuses oli ta kultuuriminister. Tema asendusliige Riigikogus oli Helmer Jõgi.

2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Randjärve nime all Tartu linna piirkonnas ning valiti XII Riigikogu koosseisu. Aastatel 2011–2015 oli Laine Randjärv Riigikogu I aseesimees. 

2015. aastal kandideeris Randjärv Riigikogu valimistel Harjumaa/Raplamaa piirkonnas]] ning valiti XIII Riigikogu koosseisu. 2015. aprillikuust kuni 2016. aasta novembrini oli ta Riigikogu kultuurikomisjoni esimees. Pärast Reformierakonna opositsiooni langemist 2016. aasta sügisel jätkas Randjärv tööd kultuurikomisjoni aseesimehena. 

2009 kandideeris ta Euroopa Parlamendi valimistel ning sama aasta sügisel ka kohalike omavalitsuste valimistel Põhja-Tallinna valimisringkonnas ja 2013 aastal Tallinnas Lasnamäe piirkonnas. 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Eestis kogus Randjärv 718 häält.

Laine Randjärv on olnud mitme esinduskogu liige. Aastail 2011 ja 2014 oli ta Balti Assamblee president ning 2011–2015 Riigikogu Eesti Balti Assamblee parlamendidelegatsiooni president.

Poliitikast lahkumine 
14. septembril 2018 valis SA Eesti Kontserdi nõukogu Randjärve ühehäälselt juhatuse liikme kohale, ent lepingu sõlmimiseni ei jõutud. Põhjused olid erinevad.  

Riigikogust lahkus Randjärv 2019. aasta veebruaris. Sama aasta 12. veebruaril valis Viimsi vallavolikogu ta Viimsi vallavanemaks. Aasta lõpul, 3. detsembril 2019, teatas Randjärv oma otsusest vallavanema kohalt tagasi astuda, viidates erinevatele väärtustele juhtimistasandil.  

28. jaanuaril 2020 teatas Randjärv oma otsusest tegevpoliitikast lõplikult lahkuda. Laine Randjärv lahkus Eesti Reformierakonnast 11. jaanuaril 2022.  

Alates 2020. aastast tegutseb Laine Randjärv personaalse arengu coach-ina. Ta on saanud Executive Coachi AoEC diplomi Estonian Business Schoolis ning täiendanud end ACC tasemeni. 

1. oktoobrist 2022 on Randjärv SA Sünnitusmajade Fondi tegevjuht.

Loominguline tegevus

Koorijuhina

Töö kooridega 
 1989 – Tarmeko kammerkoori asutaja ja dirigent;  
 2004–2017 –Tartu meeskoori Akadeemiline Emajõgi abidirigent; 
 2012–2015 – Tallinna Jaani koguduse segakoori dirigent;  
 2015 – Tallinna Tehnikakõrgkooli (TTKK) juures tegutseva meeskoori Akadeemiline Meeste Lauluselts asutaja ja dirigent; 
 2023 - Tallinna Rotary Klubi Segakoori dirigent.

Juhatamas laulupidusid ja laulupäevi 
 1997 – VIII koolinoorte laulupeo segakooride üldjuht;
Ta on juhatanud Tartu laulupidu (2004), vaimulikke laulupidusid (2005 ja 2010), öölaulupidusid (2008 ja 2013) ning seisnud kooride ees maakondlikel laulupidudel.

Kirjastustegevus 
Laine asutas 2020. aastal oma kirjastuse Kvart ning andis 2021. aasta novembris välja esimese raamatu – Põhjamaa päikese kullas, mis räägib Tuudur Vettiku ja Roland Laasmäe rollist Eesti laulupeoliikumises aastatel 1938–1980. 

Raamat oli 2021. aasta Eesti Kooriühingu Galal üks Aasta Teo auhinna nominente.

Raamatute autor 
 „Sillad üle piiride”. Koorijuhi Tuudur Vettiku kirjavahetused abikaasa Lonni Paigaline-Vettikuga aastatel 1955–1956 ja oma õpilase Roland Laasmäega aastatel 1959–1975” ISBN 9789949925278, kirjastus SE&JS, 2012, Tallinn (autor);
 "Põhjamaa päikese kullas" Tuudur Vettiku ja Roland Laasmäe roll Eesti laulupeoliikumises aastatel 1938–1980. ISBN 9789916964415, kirjastus Kvart, 2021, Tallinn (autor).

Raamatute koostaja, väljaandja 
 „Rahva eesel. Asinus vulgi. Mitme rahva mõistujutt”, ISBN 9789949902750, kirjastus SE&JS, 2010 (idee autor, koostaja);
 Anton Hansen Tammsaare „Naine ja mees. Inimene ja tahtmine. Mõtted”, ISBN 9789949910168, kirjastus SE&JS, 2011 (koostaja);
 Eino Tamberg „Peeglitrikid. Mõtted ja luule” , ISBN 9789949925209, kirjastus SE&JS, 2012 (kaaskoostaja);
 Käbi Laretei „Okas ja Käbi. Armastus. Tuneesia” ISBN 9789949925230, kirjastus SE&JS, 2012 (raamatu idee autor, koostaja);
 Margaret Thatcher. "Kõned ja intervjuud. Valik”, ISBN 9789949940165, kirjastus SE&JS, 2013 (idee autor, koostaja);
 Laine Randjärv „Euroopa. Väärtused. Euroopast eurooplasele” ISBN 9789949954711, kirjastus SE&JS, 2014 (koostaja);
 Laine Randjärv ja Ave Nahkur. Vanasõnade kogumik „Meie küla eided otsivad tarkuse teri” ISBN 9789949954797, kirjastus SE&JS, 2015, (koostaja);
 Laine Randjärv ja Ave Nahkur. Vanasõnade kogumik „Meie küla mehed künnavad tarkuse vagusid”, ISBN 9789949966547, kirjastus SE&JS, 2015, (koostaja);
 Laine Randjärv ja Ave Nahkur. Vanasõnade kogumik „Meie küla loomad teritavad tarkusehambaid“ ISBN 9789949966578, kirjastus SE&JS, 2016, (koostaja);
 Laine Randjärv ja Ave Nahkur. Vanasõnade kogumik „Meie küla rahvas ehitab tarkuse riiki“ ISBN 9789949984442, kirjastus SE&JS, 2016, (koostaja);
 Ülo Erik „Ühed ERIKlised metsalood“ ISBN 9789949883035, kirjastaja Agentuur Neli OÜ, 2018; (toimetaja ja väljaandja);
 „Nekrut läheb sõtta“. Kustas Riedebachi päevikud (1897–1917) ISBN 9789949889907, Agentuur Neli OÜ 2019 – (toimetaja ja väljaandja).
 Mart Erik "Minu mets. Metsa tõde ja metsa õigus" ISBN 978-9916-9644-0-8, kirjastus Kvart, 2022 (toimetaja ja väljaandja).

Helisalvestis 
 2002 – Naiskvintett Lady Harmonists (loodud 1992) CD-plaat „Ikka veel...”.

Tunnustus
 2007 – Hispaania Kuningriigi teenetemärk
 2008 – Madalmaade Oranje-Nassau ordeni suurrist
 2012 – Jüriöö Täht
 2013 – Jüriöö Suurtäht
 2015 – Armeenia Parlamendi Aumedal

Isiklikku
Tema isa on insener, tehnikateaduste kandidaat, geodeet ja Eesti Maaülikooli emeriitprofessor Jüri Randjärv (snd 1937).

Laine oli 22 aastat abielus insener Viljar Jänesega (snd 1964), neil on kaks täiskasvanud tütart. Abielu lahutati 2010. aastal. 

2022. aastast on tema elukaaslane Mart Erik.

Viited

Välislingid

Koduleht

Intervjuu Anna-Maria Veidemann-Makkole. Ajakiri Tiiu, 3.05.2023
Intervjuu personaalse arengu treeneri Laine Randjärvega. ÕHTU, Kanal2, 3. veebruar 2022
Kärt Anvelt intervjuu. Laine Randjärv: praegu on erakordselt hea aeg poliitikas mitte olla. LP, 31. detsember 2021 
Laine Randjärv: Kuidas pensionit koguda. / Postimees.ee 9. juuni 2020
Toomas Sildam. Suur intervjuu. Randjärv: olen otsustanud tegevpoliitikast ära minna, seisan teelahkmel. ERR, 28. jaanuar 2020
Koorijuht Laine Randjärv: laulupidude traditsiooni väljasuremise oht on reaalne / TV3, Seitsmesed uudised 21. märts 2018
Jüri Saar. Intervjuu Laine Randjärvega. Koorijuhitöö enam ei toida / Postimees.ee 19. märts 2018
Laine Randjärv: Olen hingelt jäänud koorijuhiks / Juune Holvandus, Eesti Kirik, 20. veebruar 2013
Sissevaade Laine Jänese kultuuripoliitikasse / Postimees.ee, 11. juuni 2009
Laine Jänes: klaver põõsast välja! Kultuur ei pankrotistu kunagi / Postimees.ee, 3. märts 2009
Laine Jänes: Muuseum mäletab tulevikku / Postimees.ee 2. märts 2006
Laine, Jänes ja Laine Jänes / Piret Kooli, ajakiri Naised, 2. mai 2008
 Jänes: Tallinna võim pettis Linnateatrit topelt / Erik Rand, Eesti Päevaleht, 3. detsember 2008
Persooniintervjuu Kuku Raadio saates "Kukul külas", 6. veebruar 2005, 1. osa, 2. osa

Sündinud 1964
Eesti koorijuhid
Eesti Reformierakonna poliitikud
Eesti kultuuriministrid
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia vilistlased
XI Riigikogu liikmed
XII Riigikogu liikmed
XIII Riigikogu liikmed
Tartu linnapead
Viimsi vallavanemad
Sündinud 1964