Tarvastu vald

Tarvastu vald oli vald Viljandi maakonnas Võrtsjärve läänekaldal. 

Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus 2017. aasta sügisel liitusid Tarvastu vald ja Kolga-Jaani vald Viljandi vallaga (2013. aasta sügisel moodustatud Paistu, Pärsti, Saarepeedi ja Viiratsi vallast).

Loodus

Veekogud 
Valda läbisid Tarvastu ja Õhne jõgi. Valla endiselt territooriumilt saab alguse Ärma jõgi.
Edelapiiril paikneb Veisjärv. Valla maade hulka kuulus ka Võrtsjärves maakonna idapiiril asuv Tondisaar.

Asustusjaotus 
Vallas oli üks alevik ja 36 küla.

Alevik: Mustla

Külad: Anikatsi, Jakobimõisa, Järveküla, Kalbuse, Kannuküla, Kivilõppe, Koidu, Kuressaare, Kärstna, Maltsa, Marjamäe, Metsla, Muksi, Mõnnaste, Pahuvere, Pikru, Porsa, Põrga, Raassilla, Riuma, Roosilla, Soe, Sooviku, Suislepa, Tagamõisa, Tarvastu, Tinnikuru, Unametsa, Vanausse, Veisjärve, Vilimeeste, Villa, Vooru, Väluste, Ämmuste, Ülensi

Ajalugu 

On oletatud, et Tarvastu moodustas koos Helmega muinaskihelkonna, mille keskused olid Tarvastu ja Vooru (Arakumägi) linnamägedel.

1225 on kroonikas mainitud Võrtsjärve-äärset kirikukihelkonda (oletatavasti Tarvastut).

13.–16. sajandil kuulus Tarvastu Viljandi komtuurkonda ning sinna rajati Tarvastu ordulinnus. Linnuse ja Tarvastu kiriku vahelisele alale tekkis alevik, mis hävis Liivi sõjas.

Poola ajal moodustas Tarvastu staarostkonna. Tarvastu oli Viljandimaa tihedaima asustusega ja jõukamaid piirkondi (tänu linakasvatusele).

1860. aastatel algas talude päriseksostmine.

19. ja 20. sajandi vahetusel sai kihelkonna keskuseks Mustla.

Haridus 
Vallas asusid Tarvastu Muusika- ja Kunstikool, Tarvastu Gümnaasium, Ämmuste Kool ning mõni lasteaed.

Vallavanemad 
Tarvastu vallavanemad on olnud Jaan Lukas (1987–2005), Alar Karu (2005–2009) ja Mairot Paks (2009).
2009. aastast kuni 2017. aasta haldusreformini oli vallavanem taas Alar Karu.

Viited

Välislingid

Viljandi maakonna endised vallad