Saksi-Coburgi ja Gotha dünastia

Saksi-Coburgi ja Gotha dünastia (saksa Haus Sachsen-Coburg und Gotha, inglise House of Saxe-Coburg and Gotha) on dünastia Euroopas, mis valitses Saksi-Coburgi ja Gotha hertsogkonda 1826–1918, Belgiat alates 1830. aastast, Portugali 1853–1910, Bulgaariat 1887–1946 ning Suurbritanniat ja selle dominioone alates 1901. aastast.

Saksi-Coburgi ja Gotha hertsogid

1826–1844 Ernst I
1844–1893 Ernst II
1893–1900 Alfred
1900–1918 Carl Eduard

Belgia kuningad

1831–1865 Léopold I
1865–1909 Léopold II
1909–1934 Albert I
1934–1951 Léopold III
1951–1993 Baudouin I
1993–2013 Albert II
2013–... Philippe I

Suurbritannia kuningad ja kuningannad

1901–1910 Edward VII
1910–1936 George V
1936 Edward VIII
1936–1952 George VI
1952–2022 Elizabeth II
2022... Charles III

Esimese maailmasõja ajal loobus Briti kuningapere Saksa tiitlitest ja dünastia nimi muudeti inglispärasemaks. 17. juulil 1917 teatas George V, et kõik Victoria meesliinis järeltulijad hakkavad kandma Windsori nime, mis valiti nii Windsori lossi kui ka linna järgi.

Alates kuninganna Elizabeth II abielust prints Philipiga kannavad nende järeltulijad ametlikult nime Windsor-Mountbatten.

Portugali kuningad

1853–1861 Pedro V
1861–1889 Luis
1889–1908 Carlos I
1908–1910 Manuel II

Portugali valitsejateks said Saksi-Coburgi ja Gotha dünastia liikmed, kui Ernst I nõbu abiellus Bragança dünastiast Portugali kuninganna Maria II-ga. Tavaliselt loetakse ka nelja viimast Portugali kuningat Bragançadeks või Bragança-Wettiniteks (Saksi-Coburgi ja Gotha dünastia on Wettini dünastia üks haru).

Bulgaaria tsaarid

1887–1918 Ferdinand I (kuni 1908. aastani vürst)
1918–1943 Boris III
1943–1946 Simeon II (hilisem Bulgaaria peaminister Simeon Sakskoburggotski nime all 2001–2005)

Viited

 
Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik
Belgia ajalugu
Portugali kuningriik
Bulgaaria ajalugu
Dünastiad
Suurbritannia monarhia