Põhjasaami keel

Põhjasaami keel (varasemad nimetused põhjalapi keel, norralapi keel; põhjasaami keeles davvisámegiella, sámegiella) on uurali keelkonda kuuluv saami keel, mida kõneleb umbes 30 000 inimest Soomes, Rootsis ja Norras.

Grammatika

Arv ja asesõnad 
Asesõnadel ja verbidel on põhjasaami keeles kolm arvu: ainsus, kaksus ja mitmus.

Kolmanda isiku asesõna ("tema", "nemad kaks", "nemad") käänamine:

Kirjakeel 
Saami kirjakeeltest kasutatakse põhjasaami kirjakeelt enim. Selle kehtiv kirjaviis kehtestati 1979. aastal. Varem oli Norras, Soomes ja Rootsis, kus keelt kasutati, käibel erinevad kirjaviisid. Põhjasaami praegune ortograafia järgib paljuski norra eeskuju. 

Põhjasaami tähestik:

A Á B C Č D Đ E F G H I J K L M N Ŋ O P Q R S Š T Ŧ U V X Y Z Ž

Meedia
Kirjastused Davvi Girji ja DAT avaldavad põhiliselt põhjasaamikeelseid raamatuid. Kárášjohkas anti välja kaks korda nädalas ilmuvat ajalehte Min Áigi ja Guovdageaidnus samuti kaks korda nädalas ilmuvat ajalehte Áššu, praeguseks on need ühinenud ajaleheks Ávvir. Soome, Rootsi ja Norra rahvusringhäälingu saami toimetuste koostööna on televisioonis igal õhtul 15-minutiline põhjasaamikeelne uudistesaade, samuti on Soomes, Rootsis ja Norras põhjasaamikeelne raadiokanal.

Meieisapalve põhjasaami keeles
Áhččámet, don guhte leat almmis.
Basuhuvvos du namma.
Bohtos du riika.
Šaddos du dáhttu,
mo almmis nu maiddái eatnama alde.
Atte midjiide odne min beaivválaš láibbi.
Ja atte midjiide min suttuid ándagassii,
nugo miige ándagassii addit velggolaččaidasamet.
Alege doalvvo min geahččalussii,
muhto beastte min bahás eret.
Dasgo du lea riika ja fápmu ja gudni agálašvuhtii.
Ámen.

Vaata ka 
 Põhjasaamikeelne Vikipeedia

Välislingid 

Saami keeled
Soome keeled
Rootsi keeled
Norra keeled