Keelenõuanne

Keelenõuanne on Eesti Keele Instituudi riigieelarvelise keelenõu projekti „Keelehoole” väljund. Küsimustele vastatakse telefoni, kirja ja meili teel. Keelenõuanne on tasuta.

Vastatakse küsimustele, mis puudutavad eesti üldkeele kasutust:
 õigekirja (suur ja väike algustäht, kokku- ja lahkukirjutamine, kirjavahemärgid, nimede õigekiri jne),
 vormiõpetust (sõnade käänamist, pööramist ja võrdlemist),
 sõnamoodustust (tuletust ja liitmist),
 sõnatähendusi,
 lausestust, sõnastust jm.

Püütakse ka vastata terminiküsimustele (uute terminite loomine, terminivariantide valimine, terminirühmade korrastamine, terminitähendused jpm).

Ajaloost

EKI keelenõuande ametlikuks alguseks loetakse 12. augustit 1966, mil küsimusi ja vastuseid hakati dokumenteerima ning pandi alus kõigile kättesaadavale elektroonilisele keelenõuannete andmebaasile (keelenõuannete arhiivile ja keelenõuvakale).

Alates 25. augustist 2005 avaldati Eesti Keele Instituudi keelenõuande kodulehel ka temaatilisi keelenõunuppe, mis kujutasid endast laiendatud keelenõuandeid nii igihaljaste keeleküsimuste kohta kui ka päevakohastel teemadel.

E-keelenõu oli EKI digitaalsetel keeleressurssidel põhinev ühispäringuportaal, mille tehniline lahendus tehti teoks tänu riikliku programmi "Eesti keeletehnoloogia 2011-2017" raames 2013. aastal rahastatud projektile. E-keelenõu peaeesmärgiks oli pakkuda keelekasutajatele intuitiivselt lihtsal viisil vastuseid keelealastele küsimustele, näiteks sõnade normingukohasus, vasted teistes keeltes, selgitused, etümoloogia, kasutusinfo jms. Lisaks juba varem digiteeritud sõnaraamatutele ning keelenõuannete ja muudele andmebaasidele lisati 2015. aastal e-keelenõu päringuressursside hulka rohkesti lisainfot pakkuv "Võõrsõnade leksikon".

22. aprillist 2022 on Keelenõuvakk uuel aadressil ja uue sisuga. Uue Keelenõuvaka põhieesmärk on anda vastuseid korduma kippuvatele keelenõuküsimustele. Ajakohaseim keeleinfo on EKI teatmikus, mis sisaldab ka 2019. aastal ilmunud õigekirja­osa.

Keelekorraldajad

Tasuta keelenõutelefonil (631 3731) vastavad tööpäeviti kl 9–13 keeleküsimustele EKI staažikad keelekorraldajad, lisaks juhtivkeelekorraldaja Peeter Pällile ka näiteks Tiina Leemets, Sirje Mäearu, Maire Raadik, Tiina Paet ja teised.

Eesti kirjakeele normi alus

Eesti kirjakeele normi alus alates 1. jaanuarist 2019 on "Eesti õigekeelsussõnaraamat ÕS 2018" .

Vikipeedia küsimused ja vastused Keelenõuandele: vaata Vikipeedia:Keelenõuanne.

Viited

Välislingid
 http://keeleabi.eki.ee/
 Keelenõuvakk
 Eki ühendsõnastik
 Eesti õigekeelsussõnaraamat (ÕS 2018)
 Eesti keele seletav sõnaraamat (EKSS)
 Eesti keele käsiraamat (EKK)
 Võõrsõnade leksikon (VSL)
 Ametniku soovitussõnastik (AMSS)
 Keelenõuande koduleht
 Keelenõu meili teel
 E-keelenõu
 Maire Raadiku ülevaateartikkel EKI keelenõu kohta – Sirp, 2. oktoober 2015

Eesti keel