Arado Ar 66

Ar 66 on õppelennuk, mis konstrueeriti 1932. aastal lennukiehitusettevõttes Arado Handelsgesellschaft ja jõudis teenistusse järgmisel aastal. Lennukit kasutati algul õppelendudeks, kuid teise maailmasõja ajal hakati seda kasutama ka öise pommituslennukina.

Arendus ja tootmine
Arado peakonstruktor Walter Rethel alustas uue kahekohalise õppelennuki väljatöötamist 1931. aastal ning järgmisel aastal sooritas selle esimene prototüüp Ar 66A esmalennu. Teine prototüüp Ar 66B oli varustatud ujukitega ning ette nähtud merelendurite väljaõppeks. Kokku valmis 10 sellest versioonist lennukit.

1933. aastal algas õppelennuki sariversiooni Ar 66C tootmine. Sel oli muudetud veidi tüürisid ning telik oli saanud väiksema läbimõõduga kõrgsurverehvidega rattad. Kuna lennukist sai Luftwaffe standardõppelennuk, siis ei saanud Arado üksi tellimuste täitmisega hakkama. Lennukit valmistati lisaks Arado Brandenburgi ja Warnemünde tehaste ka Bayerischen Flugzeugwerke (BFW), Focke-Wulf, MIAG ja AGO tehastes. Koos prototüüpidega kokku valmis 1456 Ar 66 lennukit. Kuus lennukit müüdi 1937. aastal Hispaaniale. See jäi aga ainukeseks välistellimuseks.

Kasutus
Arado Ar 66C oli Luftwaffe üks peamiseid õppelennukeid. Kui 1943. aastal hakati idarindel looma öiste pommituslennukite gruppe (Nachtschlachtgruppe), siis leidsid Arado lennukid kasutust ka seal. Paljude Ar 66C telikud olid talvel varustatud suuskadega. 

Liibavi lennukoolis aastatel 1943–44 õppinud eestlaste grupile toimus samuti väljaõpe Arado Ar 66C lennukeil. Kooli lõpetanud lenduritest moodustati 1944. aasta suvel 11. öölahingulennugrupi (Nachtschlachtgruppe 11) juurde 3. salk, mis kasutas samu kooli lennukeid öisteks pommituslendudeks Narva ja Tartu rindel.

Arado Ar 66-d olid ka lätlastega mehitatud Nachtschlachtgruppe 12 kasutuses.

Veel pärast teist maailmasõda leidis Arado Ar 66 õppelennukina kasutust Tšehhoslovakkia lennuväes.

Välislingid

 Arado Ar 66c

Militaarõppelennukid
Pommituslennukid
Saksa sõjalennukid