Ave Maria

"Ave Maria" on kristluses traditsiooniline palve neitsi Maarja poole.

Allikad 

Uue Testamendi Luuka evangeeliumis külastab Maarjat ingel Gabriel, öeldes: „Rõõmusta, sa armuleidnu! Issand on sinuga!” Seejärel külastab Maarja oma sugulast Eliisabetti, kes on samuti lapseootel ning Eliisabett tervitab teda, öeldes: „Õnnistatud oled sina naiste seas ja õnnistatud on sinu ihu vili!"

Tekstid

Ladina keeles 

Ave Maria, gratia plena,
Dominus tecum,
benedicta tu in mulieribus,
et benedictus fructus ventris tui Iesus.
Sancta Maria mater Dei,
ora pro nobis peccatoribus, nunc, et in hora mortis nostrae.
Amen.

Eesti keeles 

Ole tervitatud, Maarja, täis armu,
Issand on sinuga;
õnnistatud oled sa naiste seas
ja õnnistatud on sinu ihu vili Jeesus.
Püha Maarja, Jumala ema,
palu meie patuste eest nüüd ja meie surma tunnil.
Aamen.

Kirikuslaavi keeles 

Бо­го­ро́­ди­це Де́­во, ра́­дуй­ся, бла­го­да́т­ная Ма­ри́е, Гос­по́дь с То­бо́ю, Благослове́нна Ты в же­на́х и бла­го­сло­ве́н Плод чре́­ва Тво­его́, я́ко Спа́­са родила́ еси́ душ на́­ших.

Bogoróditse Djévo, ráduisja, blagodátnaja Maríje, Gospód s Tobóju, Blagoslovjénna Tõ v ženáhh i blagoslovjén Plod tšrjéva Tvojegó, jáko Spássa rodilá jesí duš nášihh.

Muusikalised seaded 

"Ave Maria" palve ladinakeelsele tekstile on muusikat kirjutanud paljud heliloojad. 

Üks tuntumaid on Franz Schuberti "Ave Maria" aastast 1825 (D839, op 52 nr 6), algse pealkirjaga "Ellens dritter Gesang", mis oli üks Walter Scotti poeemi "The Lady of the Lake" saksakeelsele tõlkele loodud seitsmest laulust. See ei põhinenud traditsioonilisel palve tekstil, ehkki algas sõnadega "Ave Maria". Tänapäeval esitatatakse seda tavaliselt ladinakeelse palve tekstiga. 

Charles Gounod' "Ave Maria" aastast 1859 lisas Johann Sebastian Bachi esimesele prelüüdile "Hästitempereeritud klaviiri" esimesest osast ladinakeelse palve teksti ja meloodia. 

Antonín Dvořáki versioon pärineb aastast 1877. 

Giuseppe Verdi "Ave Maria" pärineb tema 1887. aasta ooperist "Othello". 

"Ave Maria" palve ladinakeelsele tekstile on kirjutanud muusikat ka Mozart, Liszt, Saint-Saëns, Rossini, Brahms, Stravinski, Hugo Gyldmark ja paljud teised.

Kirikuslaavikeelsele tekstile "Богородице Дево" (Bogoroditse Djevo; 'Jumalasünnitaja neitsi') on loonud muusika näiteks Sergei Rahmaninov, Igor Stravinski, Dmitri Bortnjanski ja Arvo Pärt.

Vaata ka 
Salve Regina

Viited 

Kristlus
Neitsi Maarja
Palved