1945

1945. aasta (MCMXLV) oli 20. sajandi 45. aasta.

Sündmused maailmas

Jaanuar 

 17. jaanuar – Punaarmee vallutas Varssavi.
 20. jaanuar Franklin D. Roosevelt vannutati neljandat korda Ameerika Ühendriikide presidendiks.
 23. jaanuar Saksa merevägi Kriegsmarine alustas Kuramaa kotti jäänud Saksa sõjaväelaste ja tsiviilisikute evakueerimist.
 30. jaanuar Nõukogude Liidu allveelaev uputas Saksa haiglalaeva Wilhelm Gustloff. Hukkus 9343 inimest ja see on kõigi aegade suurima ohvrite arvuga laevahukk.

Veebruar 
 4. veebruar – Jalta konverentsil kohtusid Winston Churchill, Franklin Delano Roosevelt ja Jossif Stalin, et panna paika sõjajärgse maailma tulevik.
 13. veebruar – toimus Dresdeni pommitamine liitlasvägede (USA ja Suurbritannia) lennuväe poolt, mille käigus hukkus 350 kuni 400 tuhat tsiviilelanikku.
 15. veebruar – Stockholmis asutati Eesti Teaduslik Selts Rootsis.
 16. veebruar – USA alustas ulatuslikke pommirünnakuid Tokyole.
 19. veebruar – Ameerika Ühendriikide relvajõud ründasid Iwo Jimat, algatades Iwo Jima lahingu.

Märts 
10. märts – 300 USA pommitajat ründas Tokyot, hukkus vähemalt 83 000 inimest. 
23. märts – USA ja Suurbritannia väed ületasid Teises maailmasõjas Reini jõe ja tungisid Saksamaale.
26. märts – Iwo Jima lahing lõppes USA vägede võiduga.

Aprill 
 1. aprill – Ameerika Ühendriikide relvajõud ründasid Okinawat, algatades Okinawa lahingu.
 12. aprill – tegevust alustas Sigtuna Eesti Gümnaasium
 12. aprill – suri Franklin D. Roosevelt. Roosevelti surma järel vannutati Ameerika Ühendriikide presidendiks Harry S. Truman.
 16. aprill – algas Berliini lahing.
 27. aprill – Soome territooriumilt lahkusid viimased Saksa väed, lõpetades Lapi sõja.
 30. aprill – Adolf Hitler sooritas Berliinis enesetapu.

Mai 

 3. mai – Saksa raketiteadlane Wernher von Braun ja veel 120 Saksa raketiteadlast alistusid Ameerika Ühendriikide vägedele. Hiljem aitasid nad alustada USA kosmoseprogrammi.
 4. mai – suuradmiral Karl Dönitz käskis Saksa allveelaevadel naasta baasidesse.
 8. mai – Saksamaa kapituleerus tingimusteta, lõpetades Euroopas Teise maailmasõja.
 23. mai – riigipresident Karl Dönitz ja Saksa valitsuse liikmed arreteeriti Flensburgis liitlasvägede poolt.

Juuni 
26. juuni – San Franciscos kirjutas 50 riiki alla ÜRO asutamise hartale.

Juuli 
16. juuli – USA lõhkas New Mexico osariigis Alamogordos esimese aatomipommi.
28. juuli – USA pommitaja B-25 põrkas vastu New Yorgi pilvelõhkuja Empire State Buildingu hoonet, hukkus 13 inimest.
30. juuli – Jaapani allveelaev uputas USA sõjalaeva Indianapolis, hukkus 800 inimest.

August 
 6. august – USA lennuvägi heitis tuumapommi Hiroshimale.
 9. august – USA lennuväe pommitaja Bockscar heitis Nagasaki linnale aatomipommi "Fat Man".
 14. august – Jaapan teatas, et nõustub Potsdami deklaratsiooni tingimustega. USA president kuulutas välja Jaapani alistumise.
 17. august – kuulutati välja Indoneesia iseseisvus.

September 
 2. september – Jaapani kapituleerumisega lõppes Teine maailmasõda.
 10. september – Norras mõisteti surmanuhtlus Saksa okupatsiooni ajal valitsusjuhiks olnud Vidkun Quislingile.

Oktoober 
 10. oktoober – Saksamaal saadeti ametlikult laiali Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei.
 16. oktoober – moodustati ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO).
 21. oktoober – Prantsusmaal osalesid naised esimest korda valimistel.

November 
 16. november – Londonis allkirjastasid 37 riiki UNESCO põhikirja.
 20. november – Saksamaal algas Nürnbergi protsess.

Detsember 
 27. detsember – Washingtonis asutati Rahvusvaheline Valuutafond (IMF).

Sündmused Eestis 
 1. jaanuar – Eestis oli 854 000 elanikku, kellest eestlased moodustasid 831 000 ehk 97,3%.
 17. jaanuar – EELKi piiskopi asetäitjaks valiti August Pähn.
 18. jaanuar – Petseri maakond kaotati.

1. veebruar – taas hakkas ilmuma ajakiri Looming.

 2. märts – Pirita, Merivälja, Iru ja Kose  liideti Tallinna linnaga.
 6. märts – avati ametlikult Kuressaare lennujaam.
 9. märts – Eesti Apostlik Õigeusu Kirik muutus osaks Vene Õigeusu Kirikust.

 4. mai – valdade allüksustena moodustati 637 külanõukogu. Siit sai alguse Eesti ala uus administratiivne jaotus.
 18. mai – Tallinnas moodustati 4 linnarajooni: Kopli, Nõmme, Kesk- ja Mererajoon.

Kevadel hakati linnades laiaulatuslikult koristama varemeid, mille asemel loodi palju haljasalasid.

 8. juuni – Rootsis oli sel ajal 6554 eestirootslast ja 21 815 eestlast.
 10. juuni – NSVL Riiklik Kaitsekomitee otsustas alustada põlevkivi läbimõtlematut kaevandamist.
 17. juuni – Stockholmis asutati Eesti Organisatsioonide Liit.

 15. august – toimus esimene sõjajärgne küüditamine Eestis, mille käigus Siberisse viidi üle 400 kohaliku sakslase.

 6. detsember – Stockholmis moodustati Välismaine Eesti Kirjanike Liit.
 27. detsember – EK(b)P Keskkomitee ja Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu andis välja otsuse "Abinõudest võitluse tugevdamiseks kodanlik-natsionalistliku põrandaaluse ja tema relvastatud jõudude vastu".
 29. detsember – Võrus arreteeriti nõukogudevastase tegevuse pärast 48 koolinoort.

asutati Eesti NSV Arhitektide Liit
asutati Eesti NSV Teatriühing
alus pandi Lydia Koidula Memoriaalmuuseumile
asutati Vabariiklik Õpetajate Täiendusinstituut
selle aasta lõpuks ilmus Eestis 23 ajalehte ja 13 ajakirja
Abja-Paluoja sai aleviks.

Sündinud 

28. jaanuar – Avo-Rein Tereping, eesti psühholoog
9. veebruar – Mia Farrow, USA näitleja
14. veebruar – Hans Adam II, Liechtensteini vürst
13. märts – Anatoli Fomenko, vene matemaatik ja ajaloolane
24. märts – Roman Ubakivi, eesti jalgpallitreener
14. aprill – Ritchie Blackmore, inglise kitarrist
30. aprill – Annie Dillard, ameerika kirjanik
6. mai – Bob Seger, ameerika muusik
14. mai – Yokhanan Vollakh, Iisraeli jalgpallur
15. mai – Duarte, Portugali kuningliku perekonna pea
2. juuni – Peeter Urbla, eesti filmilavastaja ja -produtsent
1. juuli – Debbie Harry, ameerika laulja, laulukirjutaja ja näitleja
27. august – Maimu Berg, eesti kirjanik, kriitik ja poliitik
11. september – Franz Beckenbauer, saksa jalgpallur ja jalgpallimänedžer
12. oktoober – Aurore Clément, Prantsuse filminäitleja
19. oktoober – John Lithgow, USA filminäitleja
20. oktoober – Kostel Gerndorf, Eesti majandusteadlane
5. november – Svetlana Tširkova (Lozovaja), Eesti vehkleja
19. november – Frans Sammut, Malta kirjanik
20. november – Aldo Kals, eesti ajaloolane
21. november – Goldie Hawn, USA näitleja 
21. november – Reimand Reinhold, Eesti sporditegelane
5. detsember – Moshe Katsav, Iisraeli president aastast 2000
6. detsember – Viktor Kass, eesti maletreener
24. detsember – Lemmy Kilmister, briti muusik (Motörhead)

Surnud 

 9. jaanuar – Jüri Uluots, peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis
 14. jaanuar – Vilhelms Purvītis, läti maalikunstnik ja Riia Kunstiakadeemia asutaja
 16. jaanuar – Kaarel Liidak, Eesti poliitik
 1. veebruar – Johan Huizinga, hollandi ajaloolane ja filosoof
 15. veebruar – Bernhard Abrams, Eesti sõjaväelane
20. veebruar – Karl Iman, Eesti sõjaväelane 
 14. märts – Karl Säre, Eesti kommunist
 16. märts – Marius Fabre, prantsuse kabetaja
 12. aprill – Franklin Delano Roosevelt, USA 32. president
 18. aprill – Wilhelm, Albaania vürst
 26. aprill – Pavlo Skoropadski, Ukraina hetman
 28. aprill – Benito Mussolini, itaalia poliitik
 30. aprill – Adolf Hitler, Saksa poliitik
 1. mai – Jaak Reichmann, eesti kohtunik ja poliitik
 31. juuli – Ludwig Müller, saksa usuteadlane
 26. september – Béla Bartók, ungari helilooja
 17. november – Friedrich Franz IV, endine Mecklenburg-Schwerini suurhertsog
 21. detsember – George S. Patton, USA sõjaväelane
 26. detsember – Duy Tan, endine Annami kuningas
 28. detsember – Theodore Dreiser, ameerika kirjanik

Nobeli auhinnad 
füüsika – Wolfgang Pauli
keemia – Artturi Ilmari Virtanen
meditsiin – Alexander Fleming, Ernst Boris Chain ja Howard Walter Florey
kirjandus – Gabriela Mistral
rahu – Cordell Hull

Viited 

1945