Gamelan

Gamelan on Indoneesias (peamiselt Bali ja Jaava saarel) kasutatav kindla olemusega instrumentide kogum ehk ansambel, milles on esindatud metallofonid, ksülofonid, trummid ja gongid; bambusflöödid, poognaga mängitavad ja näppe-keelpillid. Koosseisu võivad kuuluda ka lauljad. Mõiste gamelan viitab rohkem pillikoosseisule kui muusikutele. Gamelani-pillid on loodud ja häälestatud koos kõlama – erinevate gamelanide pillid ei ole tavaliselt vahetatavad.

Sõna gamelan tuleb jaavakeelsest sõnast gamel, mis tähendab lööma või vasardama ning an-liitest, mis muudab juursõna kollektiivseks nimisõnaks. Instrumentide mängimiseks ei kasutata siiski metallvasaraid, sest pillid võiksid nii puruneda.

Olenevalt gamelanis kasutatavatest pillidest, häälekasutusest, häälestusest, repertuaarist ja stiilist ning kultuurilisest kontekstist on iga gamelan erinev. Üldiselt ei ole kaht ühesugust gamelani, igal koosseisul on oma stiil, mis võib geograafiliselt lähedal tegutsevate gamelanide korral üldistuda piirkondlikuks stiiliks.

Traditsiooniliselt gamelani-muusikat kirja ei pandud, see levis suuliselt, kuid 19. sajandil loodi Yogyakarta ja Surakarta sultanaatides repertuaari talletamiseks eriline nootide üleskirjutamise viis. Seda kasutati eelkõige teoste säilitamiseks, mitte muusika noodist esitamiseks.

Gamelan ja klassikaline muusika
Gamelan on inspireerinud Lääne klassikalise muusika heliloojaid, teiste seas Claude Debussyd, kes kuulis jaava gamelani esitust 1889. aasta Pariisi maailmanäitusel. (kuuldud gamelan oli slendro helireas ja selles mängisid Kesk-Jaava muusikud). Kuigi Debussy oli gamelanist huvitatud, ei leia ta loomingust otseseid viiteid gamelani heliridadele, meloodiatele ega rütmidele. Samas leidub sellest ajast tema muusikas täistoonidega võrdtempereeritud helirida ja mõnikord jaava gamelaniga sarnanevad heterofoonilised tekstuurid, eriti sooloklaverile kirjutatud teose "Estampes" esimeses osas "Pagodes" (1903), milles esiletungiva kvindiga imiteeritakse suure gongi korduvat rütmi.

Otseseid austusavaldusi gamelani-muusikale leiab John Cage'i Lääne instrumentidele loodud heliteostest, eriti ta paladest prepareeritud klaverile, samuti Colin McPhee, Lou Harrisoni, Béla Bartóki, Francis Poulenci, Olivier Messiaeni, Bronisław Kaperi ja Benjamin Britteni teostest.

Gamelani-instrumentidele või terviklikele gamelani-ansamblitele on teoseid kirjutanud ka USA heliloojad Henry Brant, Steve Reich, Philip Glass, Dennis Murphy, Loren Nerell, Michael Tenzer, Evan Ziporyn, Daniel James Wolf ja Jody Diamond ning Austraalia heliloojad Peter Sculthorpe, Andrew Schultz ja Ross Edwards.

I Nyoman Windha on üks Indoneesia nüüdismuusika heliloojaid, kes on kirjutanud teoseid, kus kasutatakse koos Lääne ja gamelani instrumente. Ungari helilooja György Ligeti on kirjutanud gamelanist inspireeritud klaverietüüdi "Galamb Borong".

Gamelan ja levimuusika
Gamelan on inspirtatsiooniallikas olnud ka levimuusikutele:

 Ameerika rahvamuusikust kitarrist John Fahey kaasas oma 1960. aastatel loodud helikollaažidesse ja 1997. aastal koos ansambliga Cul de Sac loodud teosesse "The Epiphany of Glenn Jones" gamelani elemente. 
 Eksperimentaalne art-rock ansambel King Crimson kasutas gamelanist inspireeritud rütmikitarrikäike. 
 Gamelani löökriistu on kasutanud eksperimentaalsed popmuusika ansamblid, nagu The Residents, 23 Skidoo (kelle 1984. aasta album kannab pealkirja "Urban Gamelan"), Mouse on Mars, His Name Is Alive, Xiu Xiu, Macha, Saudade ja Sun City Girls. 
 Gamelani on vähemalt kolm korda kasutanud ka Briti multiinstrumentalist Mike Oldfield teostes "Woodhenge" (1979), "The Wind Chimes" (II osa) (1987) ja "Nightshade" (2005). 
 Avangard-performance bänd Melted Men kasutab oma esitustes bali gamelani instrumente ning gamelani-ainelisi kostüüme ja tantse.

Gamelan ja elektrooniline muusika
Gamelan on inspireerinud ka elektroonilise muusika tegijaid. Üks vanemaid näiteid on Texase bändi Drain album "Off Speed and In There", mis sisaldab kahte lugu, kus trip-hop-rütmid on sobitatud kokku Jaavalt ja Balilt pärit gamelani-tsüklitega. Hilisemaid populaarsemaid näiteid on Sofa Surfersi lugu "Gamelan" ning Haruka Shimotsuki laul "EXEC_PAJA/.#Orica extracting" filmi "Ar tonelico: Melody of Elemia" muusikast.

Gamelan filmimuusikas jm
Näiteid gamelani kasutamisest filmides ja mujal:

 Animafilmis "Akira" kasutatakse gamelani-helisid, et rõhutada võitlusstseene ning sümboliseerida traagilisel kangelasel Tetsuol tekkivaid üleloomulikke võimeid. Kasutatud muusika esitas Jaapani kollektiiv Geinoh Yamashirogumi.  
 Telesarjas "Lahingulaev Galaktika" (Battlestar Galactica) kasutatakse gamelani väga palju, eriti 3. hooajas. 
 Gamelani kuuleb ka Alexandre Desplat' muusikas filmidele "Tütarlaps pärlkõrvarõngaga" (Girl with a Pearl Earring) ja "Kuldne kompass" (The Golden Compass). 
 Gamelan ja kecak leiavad kasutust ka mitmes videomängus, näiteks mängudes "Secret of Mana" ja "Sonic Unleashed".

Viited

Indoneesia muusika