Radioaktiivne isotoop

Radioaktiivne isotoop on keemilise elemendi isotoop, mille aatomite tuumad võivad radioaktiivse lagunemise teel muutuda mõne teise keemilise elemendi tuumadeks ja selle käigus tekitada radioaktiivset kiirgust.

Radioaktiivne lagunemine

Levinumad radioaktiivse lagunemise viisid on alfalagunemine, beetalagunemine (sealhulgas  elektronhaare) ja aatomituuma lõhustumine.

Elektronhaarde käigus haarab tuuma üks prootonitest elektroni (tavaliselt aatomi elektronkattest) ja muutub neutroniks, kiirates elektronneutriino. Tuumareaktsiooni ülejäänud energia eraldub gammakvandina.

Alfalagunemisel kiirgab aatomituum alfaosakese (kahest prootonist ja kahest neutronist koosneva osakese, ehk heelium-4 aatomi tuuma) ning samuti gammakvandi, kui tuum pärast lagunemist jäi ergastatud olekusse.

Beetalagunemine võib olla kas β–- või β+ lagunemine. β–-lagunemine toimub juhul, kui neutron (n0) muutub prootoniks (p+), kiirates elektroni (e–) ja antielektronneutriino (). β+-lagunemine toimub juhul, kui prooton (p+) muutub neutroniks (n0,) kiirates positroni (e+) ja elektronneutriino (ν). Mõlemal juhul võib lisaks beetakiirgusele tekkida ka gammakiirgus.

Lõhustumise puhul jaguneb tuum kaheks võrreldava massiga tuumaks. Tavaliselt eraldub selle juures ka neutroneid ja gammakvante.

Vaata ka
Alfalagunemine
Beetalagunemine
Gammakiirgus
Isotoop
Radioisotoopne aparatuur
Spontaanne lõhustumine

Tuumafüüsika