Teeba kuningas

Teeba kuningas oli vanakreeka mütoloogias Boiootia maakonna valitseja. Harilikult nimetatakse teda mitte Boiootia, vaid Teeba kuningaks Boiootia pealinna ja kuninga residentsi järgi.

Boiootia esimene kuningas oli Kadmos, kes Teeba asutas. Ta abiellus Arese ja Aphrodite tütre Harmoniaga. Neil oli palju lapsi, ent nende järeltulijaid tabasid suured õnnetused, millest masendununa Kadmos loobus vanas eas troonist ja läks maapakku.

Sageli väidetakse, et järgmine kuningas oli Kadmose tütrepoeg Pentheus. Pentheuse tapsid menaadid hullushoos. On alust arvata, et Pentheus suri siiski enne Kadmose troonist loobumist, sest see oli üks neist õnnetustest, mis Kadmose troonist loobuma sundisid.

Järgmine kuningas oli Kadmose poeg Polydoros. Ta ei saanud troonile noorelt ja kui ta suri, oli tema ainus laps alaealine.

Polydorose poeg oli Labdakos. Tema täisealiseks saamiseni valitses regendina riiki Lykos. Labdakos abiellus mõnedel andmetel Lykose venna Nykteuse tütre Nykteisiga. Labdakos suri noorelt: tema ainus laps, poeg Laios oli ainult aastane. Lykos sai teist korda regendiks.

Lykos ja Nykteus korraldasid riigipöörde, tagandasid ja pagendasid Laiose. Nykteus sai uueks kuningaks.

Nykteus langes sõjas Sikyoni vastu, kuigi sõjakäik võideti. Poegi tal polnud ja tema vend Lykos sai kuningaks.

Nykteuse ainsa lapse, tütre Antiope kaksikpojad Zethos ja Amphion vallutasid Teeba ning tapsid Lykose ja tema naise karistuseks oma ema julma kohtlemise eest. Nad hakkasid kahekesi kuningateks.

Zethos ja Amphion kindlustasid Teebat ja ehitasid selle ümber linnamüüri, mille järgi Teebat nimetati Seitsmeväravaliseks Teebaks. Amphion abiellus Niobega. Neil oli 7 poega ja 7 tütart. Apollon ja Artemis tapsid kõik nende lapsed karistuseks selle eest, et Niobe halvustas nende ema Letot. Mõne allika järgi jäi noorim tütar Chloris ellu. Amphion tappis end või tapeti Apolloni poolt vahetult pärast seda. Leto läks pagendusse ja suri seal peatselt. Zethos oli surnud juba varem (eeldatavasti loomulikku surma) ja temagi ainus laps oli surnud enne teda.

Uueks kuningaks kutsuti varem pagendatud Laios, kes abiellus Iokastega. Nad said poja Oidipuse, kelle vahetult pärast sündi hülgasid oraakli halva ennustuse tõttu.

Laiose tappis Oidipus, ilma et kumbki neist oleks teist ära tundnud. Oidipus hävitas linlasi kimbutanud Sphinxi ja valiti tänutäheks uueks kuningaks. Ta abiellus Iokastega ning nad said kaks poega ja kaks tütart. Hiljem, kui tuli välja, et Oidipus on tapnud oma isa ja abiellunud oma emaga, torkas ta end pimedaks. Regendiks sai Pentheuse pojapoeg ja Iokaste vend Kreon.

Kui Oidipuse pojad said täiskasvanuks, sundisid linlased Oidipuse troonist loobuma oma poegade Polyneikese ja Eteoklese kasuks. Need pidid aastakaupa vaheldumisi valitsema. Esimeseks kuningaks sai Eteokloes. Pärast ametiaja lõppemist ei soovinud ta võimu vennale üle anda. Tekkinud konfliktis Seitse Teeba vastu said mõlemad surma. Hukkusid ka Kreoni mõlemad pojad ja Oidipuse tütar Antigone. Kuningaks sai Kreon.

Kümme aastat hiljem toimunud epigoonide sõjaretkel Kreon tapeti. Teeba vallutati ja rüüstati, linnamüür lammutati. Oidipuse surmaga lõppes Teeba kuningasoo pealiin ja Kreoni surmaga kõrvalliin.

Trooja sõjas teebalased küll võitlesid kreeklaste poolel, kuid Homeros ei nimeta "Iliases" nende kuningat ega üldse juhti.

Vanakreeka mütoloogia