Aufbau printsiip

Aufbau printsiip ütleb, et orbitaalid hakkavad elektronidega täituma, alustades madalaima energiaga orbitaalist. Kõrgema energiaga orbitaal ei hakka enne elektronidega täituma, kui madalama energiaga orbitaal täis ei ole. Aufbau printsiipi kasutatakse (koos Hundi reegli ja Pauli printsiibiga) selleks, et määrata aatomi, iooni või molekuli elektronkonfiguratsiooni.

Aatomite korral hakkavad nende alakihid täituma (mõningate eranditega) järgmises järjekorras: 

1s, 2s, 2p, 3s, 3p, 4s, 3d, 4p, 5s, 4d, 5p, 6s, 4f, 5d, 6p, 7s, 5f, 6d, 7p.

Molekulide korral kehtib Aufbau printsiip samuti – keemilisest sidemest osavõtvad väliskihid täidavad molekulaarorbitaalid, alustades madalaima energiaga orbitaalist.

Aufbau printsiibi nimetus tuleneb saksa keelest ja tähendab "ülesehitust".

Erandid
On aga ka elemente, mis ei allu Aufbau printsiibile. Kõik need elemendid asuvad perioodilisustabeli d-plokis. Põhjus, miks see nii on, seisneb selles, et poolikult (5 elektroniga) ja täielikult (10 elektroniga) täidetud d-alakihis elektroni hoidmiseks kulub aatomil vähem energiat kui madalama energiaga s-alakihis hoidmiseks. Erandeid, mis ei allu Aufbau printsiibile on ka perioodilisustabeli f-plokis.

Erandid 4. perioodis:

Erandid 5. perioodis:

Erandid 6. perioodis:

Vaata ka 
Hundi reegel
Pauli printsiip
Madelungi reegel

Füüsika