Sotsiaaldemokraatlik Erakond

Sotsiaaldemokraatlik Erakond (lühend SDE) on Eesti erakond, mis määratleb end vasaktsentristliku parteina, mille ideoloogia on modernne sotsiaaldemokraatia ning põhiväärtused tööd väärtustav majandusmudel, õiglus, solidaarsus ja võrdsed võimalused. Sotsiaaldemokraadid seisavad selle eest, et igale ühiskonna liikmele oleks tagatud õigus väärikale elule ja eneseteostusele.

SDE eelkäija Mõõdukad tekkis 1996. aastal Eesti Sotsiaaldemokraatliku Partei ja Eesti Maa-Keskerakonna liitumisel. 7. veebruaril 2004 nimetati Rahvaerakond Mõõdukad ümber Sotsiaaldemokraatlikuks Erakonnaks.

Erakond kuulub Euroopa Sotsialistide Parteisse (Party of the European Socialists).

Erakonna noortekogu nimi on Noored Sotsiaaldemokraadid. Erakonna juures tegutsevad sõsarorganisatsioonidena ka naiskogu Kadri ja ühendus Vanemad Sotsiaaldemokraadid.

Juhtkond
5. veebruaril 2022 toimunud üldkogul valiti erakonna esimeheks Lauri Läänemets ja aseesimeesteks Riina Sikkut, Anti Allas, Helmen Kütt ja Lauri Paeveer.

Erakonna volikogu juhataja on Eiki Nestor ja asejuhataja Katre Kikkas.

Ajaleht 
Erakonna ajalehe nimi on 2004. aasta septembrist Sotsiaaldemokraat. Varem kandis see väljaanne nime Rahva Hääl, mis hakkas 1998. aasta jaanuarist ilmuma Rahvaerakonna ja Mõõdukate ühislehena, olles küll järjekorranumbrilt kaheksas ajaleht. Esimesed seitse ajalehte oli kumbki erakond üllitanud vastavalt nimega Rahvaerakond ja Mõõdukad.

Sümboolika 
Erakonna sümbol on punane roos. Erakonna hümn erinevalt teistest Euroopa sotsiaaldemokraatidest ei ole "Internatsionaal".

Valimistel

2003. aasta Riigikogu valimised 
2003. aasta Riigikogu valimistel saadi 7% häältest (34 837 häält), mis andis 6 kohta.

2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised 
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai erakond 3 kohta. Valituks osutusid Toomas Hendrik Ilves, Marianne Mikko ja Ivari Padar. SDE kandidaatidest kolmanda häälte arvu saanud Padar loobus, ja samast nimekirjast tuli sisse Andres Tarand.

Erakond kogus 85 429 häält ehk 36,8% ehk vastavalt valimisreeglitele 3 kohta.

Valimistulemused enne asendusmandaati:

Pärast Ivari Padari loobumist:

Pärast Toomas Hendrik Ilvese Eesti Vabariigi presidendiks valimist sai asendusliikmeks Katrin Saks:

Riigikogu valimised 2007–2019

2007. aasta Riigikogu valimistel parandasid sotsiaaldemokraadid võrreldes eelmiste parlamendivalimistega oma tulemust, kogudes 58 256 häält ehk 10,6 protsendi valijate toetuse. See tagas neile Riigikogus 10 kohta.

Valimiskampaaniale kulud moodustasid 7 942 607 krooni ja 61 senti, sealhulgas 
valimisreklaamile üle 5,6 miljoni krooni
telereklaamile ligi 2,4 miljonit krooni
ajalehe- ajakirja ja internetireklaamile üle 2,1 miljoni krooni
raadioreklaamile ligikaudu 261 000 krooni
reklaamtrükistele ligikaudu 822 000 krooni
kohtumisteks valijatega ja ürituste läbiviimiseks ligi 477 000 krooni
side- ja postikuludeks üle 490 000 krooni  
suhtekorralduseks üle 139 000 krooni
muudeks kuludeks üle 1,2 miljoni krooni

1 437 952 krooni saadi riigieelarvelistest laekumistest, 3 miljonit krooni saadi laenu Sampo Pangalt.

Erakond jäi võlgu umbes 3,5 miljonit krooni.

2011. aasta Riigikogu valimised olid Sotsiaaldemokraatlikule Erakonnale edukad. Sotsiaaldemokraatidele andis oma hääle 98 307 valijat, mis moodustas 17,1 protsenti kõigist hääletanutest. See tulemus andis neile Riigikogus 19 kohta, mis oli üheksa mandaati varasemast enam.

2015. aasta Riigikogu valimistel toetas Sotsiaaldemokraatliku Erakonda 87 190 valijat ehk 15,2 protsenti kõigist hääletanutest. See tulemus kindlustas sotsiaaldemokraatidele 15 kohta Riigikogus.

2019. aasta Riigikogu valimistel toetas Sotsiaaldemokraatliku Erakonda 55 175 valijat ehk 9,8 protsenti kõigist hääletanutest. See tulemus andis sotsiaaldemokraatidele 10 kohta Riigikogus.

Ajalugu 
Sotsiaaldemokraatlik liikumine Eestis on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ametlikul seisukohal  vanim järjepidevalt tegutsev erakond, mille ideoloogiaga seotud liikumine tekkis 1905. aastal. 1919. aastal võtsid tollased sotsparteid Asutava Kogu valimistel kolmveerand kohtadest. Eesti sotsiaaldemokraadid kuulusid Sotsialistlikku Internatsionaali juba enne Teist maailmasõda ja nende liikmestaatus taastati pärast Eesti taasiseseisvumist.
Järjepidevuse kandvaks jõuks loetakse paguluses tegutsenud Eesti Sotsialistliku Partei Välismaa Koondis, mis liitus koos kolme muu erakonnaga septembris 1990 Eesti Sotsiaaldemokraatlikuks Parteiks (esimees Marju Lauristin).

SDE eelkäija Mõõdukad tekkis 1996. aastal Eesti Sotsiaaldemokraatliku Partei (selle viimane juht oli Eiki Nestor) ja Eesti Maa-Keskerakonna (selle viimane juht oli Vambo Kaal) liitumisel. Eesti Sotsiaaldemokraatlik Partei tekkis 1990. aastal.

Eesti Sotsiaaldemokraatlik Partei (ESDP)

Asutati 8. septembril 1990 Tallinnas, kui ühinesid Eesti Demokraatlik Tööerakond (EDTE), Eesti Sotsiaaldemokraatlik Iseseisvuspartei (ESDIP) ja Vene Sotsiaaldemokraatlik Partei Eestis (VSDPE), samuti Rootsis pärast Teist maailmasõda tegutsenud Eesti Sotsialistliku Partei Välismaa Koondis (ESPVK). ESDP sai oktoobris 1990 Sotsialistliku Internatsionaali (SI) täisliikmeks. Logoks oli punane roos.

Erakonna esimehed: Eiki Nestor 1995−28.04.1996, Marju Lauristin 8.09.1990–1995.

Eesti Demokraatlik Tööerakond (EDTE)

Asutati 30.04.1989 (asutajaliikmeid 16). Kujunes välja Eestimaa Rahvarindest.

Erakonna esimees: Vello Saatpalu 30.04.1989–08.09.1990. EDTE pidas ennast Eesti Tööerakonna järeltulijaks.

Eesti Sotsiaaldemokraatlik Iseseisvuspartei (ESDIP)

Asutati juunis 1990, kujunes välja Eestimaa Rahvarindest.

Erakonna esimees: Marju Lauristin 06.1990–08.09.1990.

Vene Sotsiaaldemokraatlik Partei Eestis (VSDPE)

Erakonna esimees: Jossiv Jurovski 02.1990–08.09.1990

Eesti Sotsialistliku Partei Välismaa Koondis (ESPVK)

Asutatud pärast Teist maailmasõda Rootsis. Eksiili läinud Eesti Vabariigi ajal tegutsenud Eesti Sotsialistliku Tööliste Partei jätk.

Erakonna esimees: Johannes Mihkelson

Eesti Maa-Keskerakond (EMKE)

Asutatud 7.04.1990 Türil. Erakonna asutamist valmistati ette väga pikalt, selle juures olid Eestimaa Rahvarinne, Eestimaa Talupidajate Keskliit ja Eesti Maaliit (EML). Uue partei eesmärgiks oli liita kokku talunike ühendus ja Eesti Maaliit (EML), kes küll hiljem sellest distantseerus ja muutus ise erakonnaks. Eksiilis tegutsenud Ühinenud Põllumeeste ja Väikemaapidajate Kogud, mis 1962 muudeti Eesti Demokraatlikuks Uniooniks, tunnistas EMKE oma poliitiliseks järglaseks. EMKE osales Tsentristide Rahvusvahelise Koostöövõrgu (INC) töös vaatlejaliikmena. EMKE programm kaldus Põhjamaade sõsarparteide (Põhjala Keskparteide) kombel modernsesse liberalismi (sotsiaal-liberalismi). Logol oli kujutatud ristikheina.

Erakonna esimehed: Vambo Kaal 12.11.1994–28.04.1996, Ivar Raig 07.04.1990–12.11.1994.

Rahvaerakond (R)

Asutati 05.04.1998, kui ühinesid Vabariiklaste ja Konservatiivide Rahvaerakond (VKRE, rahvasuus tuntud ka kui Parempoolsed 1995. aasta Riigikogu valimistel samanimelise valimisliidu järgi) ja Eesti Talurahva Erakond (ETRE). Erakond oli selgelt jagunenud parempoolseks ja agraarseks tiivaks. Neist valdavalt agraartiib ühines Mõõdukatega. Ülejäänud leer Rahvaerakonnast lahkus valdavalt Isamaaliitu.

Erakonna esimees: Toomas Hendrik Ilves 05.04.1998–27.11.1999.

Vabariiklaste ja Konservatiivide Rahvaerakond (VKRE)

Asutati 09.1994, kui eraldus Rahvuslikust Koonderakonnast Isamaa (RKEI).

Eesti Talurahva Erakond (ETRE)

Asutati 05.11.1994.

Erakonna esimees: Jaan-Hans Kuks 05.11.1994–05.1998.

Ajalugu liitumiste järel
Aastatel 2002-2009 oli Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (esialgu Mõõdukate) esimees Ivari Padar. 2009. aasta märtsis valiti erakonna liidriks Jüri Pihl ning juhatusse peasekretär Randel Länts, Peeter Kreitzberg, Katrin Saks, Indrek Saar, Marju Lauristin, Eiki Nestor, Ivari Padar, Tõnu Ints, Epp Klooster, Reet Laja, Jarno Laur, Marianne Mikko, Sven Mikser, Jüri Morozov, Heljo Pikhof, Kadi Pärnits, Maris Sild, Kaido Tamberg ja Rannar Vassiljev.

16. oktoobril 2010 valis Sotsiaaldemokraatliku Erakonna üldkogu erakonna esimeheks Sven Mikseri. 2015. aasta 30. mail valis Pärnus koos olnud erakonna üldkogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna uueks esimeheks Jevgeni Ossinovski.

Valitsuse liikmed   

Taavi Rõivase teise valitsusse kuulusid järgmised SDE ministrid:

 Hannes Hanso, kaitseminister (varem Sven Mikser)
 Indrek Saar, kultuuriminister
 Liisa Oviir, ettevõtlusminister (varem Urve Palo)
 Jevgeni Ossinovski, tervise- ja tööminister (varem Rannar Vassiljev)

Jüri Ratase esimesse valitsusse kuulusid järgmised SDE ministrid:

Riina Sikkut, tervise- ja tööminister
 Indrek Saar, kultuuriminister
 Sven Mikser, välisminister
Katri Raik, siseminister
Rene Tammist, ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister

Riigikogu liikmed

XIV Riigikogu 
Jaak Juske
Jevgeni Ossinovski
Helmen Kütt
Katri Raik
Lauri Läänemets
Riina Sikkut
Heljo Pikhof
Ivari Padar
Indrek Saar, esimees
Kalvi Kõva, aseesimees

XIII Riigikogu 

Jevgeni Ossinovski, fraktsiooni esimees
Kalvi Kõva, fraktsiooni aseesimees
Eiki Nestor, Riigikogu esimees
Helmen Kütt, sotsiaalkomisjoni esimees
Toomas Jürgenstein
Heljo Pikhof, fraktsiooni aseesimees
Inara Luigas
Barbi Pilvre
Tanel Talve
Hannes Hanso, riigikaitsekomisjoni esimees
Jaanus Marrandi
Marianne Mikko
Rainer Vakra, keskkonnakomisjoni esimees
Hardi Volmer

XII Riigikogu
Karel Rüütli, fraktsiooni esimees
Kalev Kotkas, fraktsiooni aseesimees
Indrek Saar, fraktsiooni aseesimees
Jaak Allik
Barbi Pilvre
Etti Kagarov
Kalvi Kõva, maaelukomisjoni esimees
Tatjana Jaanson
Mart Meri
Marianne Mikko
Jüri Morozov
Maimu Berg
Tiit Tammsaar
Heljo Pikhof, sotsiaalkomisjoni esimees
Rein Randver
Eiki Nestor, Riigikogu esimees
Neeme Suur, õiguskomisjoni esimees
Rannar Vassiljev, rahanduskomisjoni esimees
Jaan Õunapuu

Fraktsiooni mittekuuluvad SDE liikmed
Rainer Vakra
Inara Luigas

XI Riigikogu 
Eiki Nestor, fraktsiooni esimees
Indrek Saar, fraktsiooni aseesimees
Hannes Rumm
Peeter Kreitzberg
Jüri Tamm
Heljo Pikhof
Kalev Kotkas
Kalvi Kõva

X Riigikogu 
Ivari Padar fraktsiooni esimees
Eiki Nestor fraktsiooni aseesimees
Kadi Pärnits
Mart Meri
Jarno Laur
Jüri Tamm
Peeter Kreitzberg
Sven Mikser

Viited

Välislingid 

Sotsiaaldemokraatlik Erakond
 Urmas Jaagant. Tallinna volikogus fraktsioonita jäänud sotsid pöörduvad õiguskantsleri poole EPL, 6. jaanuar 2009
 Vallo Toomet. Analüüs: Sotsid tahavad parlamendis 20 kohta ja Jüri Pihlist lahti saada EPL, 11. juuni 2010
Mikseri loobumiskõne. Postimees 30. mai 2015

 
Sotsiaaldemokraatia
Eesti erakonnad