1990

1990. aasta (MCMXC) oli 20. sajandi 90. aasta.

Sündmused maailmas

Jaanuar 
Detailsem kronoloogia leheküljel Jaanuar 1990

3. jaanuar – Panama endine juht Manuel Noriega alistus USA vägedele.
7. jaanuar – turvalisuskaalutlustel suleti Pisa torn külastajatele.
11. jaanuar – Nõukogude Liidu presidendi Mihhail Gorbatšovi külaskäigu ajal toimus Vilniuses Katedraali väljakul umbes 250 000 osavõtjaga miiting "Vabadus ja sõltumatus Leedule".
15. jaanuar – Berliinis ründasid tuhanded inimesed Stasi peakorterit, et näha oma toimikut.
25. jaanuar – Berliini müüri hakati lammutama.
25. jaanuar – Tiraspoli linn Moldaavia NSV-s kuulutas välja iseseisvuse.  
29. jaanuar – Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei juht Erich Honecker võeti vahi alla.
31. jaanuar – Moskvas avati esimene McDonald'si restoran, esimene omataoline NSV Liidus.

 Veebruar Detailsem kronoloogia leheküljel Veebruar 1990 7. veebruar – Nõukogude Liidu kokkuvarisemine: NLKP Keskkomitee nõustus loobuma NLKP võimumonopolist. 
 11. veebruar – Aafrika Rahvuskongressi juht Nelson Mandela vabanes Victor Versteri vanglast Kaplinna lähedal.
 11. veebruar – James Douglas võitis nokaudiga Mike Tysonit ja sai profipoksi raskekaalu maailmameistriks.
 13. veebruar – lepiti kokku Saksamaa taasühendamise kaheosalises plaanis.
 17. veebruar – Järvakandis taasasutati Kaitseliit.
 24. veebruar – Eesti kodanike komiteede koostatud valijate nimekirjade alusel toimusid Eesti Kongressi valimised.

 Märts 

 9. märts – kaks Saksamaad alustasid sissejuhatavaid taasühinemiskõnelusi.
 11.–12. märts – Eesti Kongressi esimene istungjärk Estonia kontserdisaalis otsustas taastada Eesti Vabariigi õigusliku järjepidevuse alusel. Heinrich Marga tervituse Eesti Kongressile luges ette Mihkel Mathiesen.
19. märts – Nõukogude juhtkond hoiatas Leedut piiripostide ülesseadmise eest.
22. märts – Václav Havel teatas, et Tšehhoslovakkia müüs endistel aegadel Liibüale tuhandeid tonne lõhkeainet Semtex.
23. märts – Nõukogude valitsus käskis Lääne diplomaatidel Leedust lahkuda.

 Aprill 

 24. aprill – kosmosesüstik Discovery startis koos Hubble'i kosmoseteleskoobiga.

 Mai 

 4. mai – Läti kuulutas end taasiseseisvunuks.
 15. mai – Interliikumise korraldatud miiting muutus Toompea lossi ründamiseks.

 Juuni 

7. juuni – Moskva ja kogu Venemaa patriarhiks valiti Leningradi ja Tallinna metropoliit Aleksius (Aleksei Ridiger).
9. juuni – tuhanded ameeriklased alustasid Filipiinidel Clarki lennuväebaasi evakueerimist, kui Pinotubo vulkaan andis esimest korda pärast sajandeid endast märku.
20. juuni – Ida-Saksamaal hakkas kehtima Saksa mark.
21. juuni – Põhja-Iraani maavärinas hukkus 100 000 inimest.

 Juuli 

12. juuli – Boriss Jeltsin astus välja kommunistlikust parteist.
 27. juuli - Valgevene NSV Ülemnõukogu kuulutas välja Valgevene suveräänsusdeklaratsiooni
 August 

 8. august – Iraak kuulutas välja Kuveidi annekteerimise.

 September 

 15. september – Udo Petersoo ordineeriti Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku peapiiskopiks.

 Oktoober 

30. oktoober – La Manche'i tunneli ehitajad said merepõhja all kokku, luues esimese kuiva ühenduse Suurbritannia ja Mandri-Euroopa vahel.

 November 

 15. november – kosmosesüstik Atlantis startis salastatud lastiga 38. süstikumissioonile.

 Detsember 

20. detsember – Nõukogude Liidu välisminister Eduard Ševardnadze astus ootamatult tagasi.

 Sündmused Eestis 

 1. jaanuar  – Eesti NSV läks üle täielikule isemajandamisele
6.-21. jaanuar  – tegevust alustas Eesti Konservatiivne Rahvaerakond Enn Tarto juhtimisel
6. jaanuar – asutati Eesti NSV Riiklik Spordiamet (ametlik lühend Eesti Spordiamet).
11.-12. jaanuar  – algatati Eesti Sotsiaaldemokraatliku Iseseisvuspartei loomine
16. jaanuar  – Tallinna linnapeaks sai Hardo Aasmäe (Rahvarinne)
20. jaanuar  – loodi ühendus Vaba Eesti valitsusjuht Indrek Toome juhtimisel
2. veebruar  – Tallinna linnahallis kokku astunud kõigi tasandite rahvasaadikud toetavad Eesti iseseisvumist
3. veebruar  – Vladimir Jarovoi juhtimisel luuakse Nõukogude võimu ja kodanikuõiguste kaitse komitee
 17. veebruar – Järvakandis taasasutati Kaitseliit.
23. veebruar  – kaotati lõpuks kommunistliku partei võimumonopol Eestis
 24. veebruar - 1. märts – Eesti kodanike komiteede koostatud valijate nimekirjade alusel toimusid Eesti Kongressi valimised, millel osales 557 613 Eesti Vabariigi kodanikku ja 34 345 kodakondsuse taotlejat. Kolm suurimat esindust said Rahvarinne, muinsuskaitse selts ja ERSP.
 11. märts – 12. märts – Tallinnas Estonia kontserdisaalis toimus Eesti Kongressi esimene istung, kuulutati välja üleminekuperiood iseseisvuse taastamiseks.
 18. märts – toimusid Eesti NSV Ülemnõukogu XII koosseisu valimised, 105 saadikukohast said iseseisvuse pooldajad 73 ja vastased 27 kohta. Rahvarinne enamust ei saavutanud.
 30. märts – Eesti NSV Ülemnõukogu kuulutas välja samuti üleminekuperioodi Eesti Vabariigi taastamiseks.
3. aprill  – Ülemnõukogu valis valitsusjuhiks Edgar Savisaare
19. aprill – Arnold Rüütel, Edgar Savisaar ja Endel Lippmaa kohtusid Moskvas Mihhail Gorbatšoviga, kes endiselt pakkus Eestile eristaatust konföderatsiooni alusel.
8. mai – Eesti NSV Ülemnõukogu taastas Eesti Vabariigi nimetuse ja sümboolika.
15. mai – Tallinnas Lossi platsil toimus Interrinde pooldajate valitsusvastane meeleavaldus. Osa meeleavaldajaid tungis lossihoovi. Peaminister Edgar Savisaar kutsus raadio teel rahvast appi. Vähemusse jäänud meeleavaldajad läksid laiali.
8. juuni – kahe vastaskandidaadiga konkureerinud Eesti päritolu õigeusu vaimulikust, Tallinna ja kogu Eesti metropoliidist sai Moskva ja kogu Venemaa patriarh Aleksius II.
18. juuni – Stockholmi ja Tallinna vahelist laevaliiniliiklust alustas Estline'i parvlaev Nord Estonia.
22. september – Ametiühingute maja suures saalis Rävala puiesteel Tallinnas asutati Vabariiklaste Koonderakond.
22. oktoober – Eesti Vabariigi Ülemnõukogu võttis vastu Eesti Vabariigi majanduspiiri seaduse
Adelaide'i Eesti Seltsi Teater lõpetas tegevuse.

 Sündinud 

14. märts – Triin Ojaste, eesti murdmaasuusataja
15. aprill – Emma Watson, inglise näitleja
10. mai – Karmen Pedaru, eesti modell
11. juuli – Caroline Wozniacki, taani tennisist
4. oktoober – Signy Aarna, eesti jalgpallur
29. oktoober – Amarna Miller (Marina), Hispaania näitleja
30. november – Magnus Carlsen, norra maletaja

 Surnud Pikem nimekiri leheküljel Surnud 1990

2. jaanuar – Leonhard Merzin, eesti näitleja
6. jaanuar – Pavel Tšerenkov, vene füüsik
19. jaanuar – Osho, India guru
25. jaanuar – Ava Gardner, ameerika näitleja
26. jaanuar – Lewis Mumford, USA tehnika- ja teadusajaloolane 
2. veebruar – Paul Ariste, eesti keeleteadlane
23. veebruar – David Samoilov, Eesti venekeelne luuletaja 
3. märts – Pimen, Moskva ja kogu Venemaa patriarh
20. märts – Lev Jašin, vene jalgpallur
4. aprill – Olev Eskola, eesti näitleja
5. aprill – Harald Meri, eesti vaimulik
11. aprill – Ivar Lo-Johansson, rootsi kirjanik 
15. aprill – Greta Garbo, rootsi filmitäht
 20. aprill – Horst Sindermann, Saksa DV riigitegelane
5. mai – Silvia Truu, eesti laste- ja noorsookirjanik
8. mai – Luigi Nono, itaalia helilooja 
11. mai – Venedikt Jerofejev, vene kirjanik
16. mai – Rein Aren, eesti näitleja
12. mai – Andrei Kirilenko, nõukogude poliitik
2. juuni – Rex Harrison, inglise näitleja
4. juuni – Julian Bromlei, Venemaa etnograaf
11. juuni – Irakli Andronikov, Venemaa kirjandusteadlane
21. juuni – Arno Vihalemm, eesti luuletaja, graafik ja raamatuillustraator
22. juuni – Ilja Frank, Venemaa füüsik
15. juuli – Enn Roos, eesti skulptor
18. juuli – Valentin Pikul, vene kirjanik
20. juuli – Sergei Paradžanov, filmirežissöör
22. juuli – Manuel Puig, Argentina kirjanik
29. juuli – Bruno Kreisky, Austria poliitik
1. august – Norbert Elias, sotsioloog 
5. august – Salme Masso, eesti õpetaja, kokk, kokaraamatute autor ja kokk
15. august – Viktor Tsoi, Venemaa laulja ja filminäitleja
18. august – Burrhus Frederic Skinner, USA psühholoog
24. august – Sergei Dovlatov, vene kirjanik
 2. september – John Bowlby, Briti psühholoog, psühhiaater ja psühhoanalüütik
7. september – Ahti Karjalainen, Soome poliitik
9. september – Nicola Abbagnano, itaalia filosoof
9. september – Samuel Doe, Libeeria sõjaväelane ja poliitik 
9. september – Aleksandr Men, Venemaa vaimulik
26. september – Alberto Moravia, Itaalia kirjanik
30. september – Patrick White, Austraalia kirjanik 
1. oktoober – John Stewart Bell, iiri füüsik
9. oktoober – Georges de Rham, šveitsi matemaatik 
11. oktoober – Mauri Raus, eesti näitleja
13. oktoober – Lê Ðức Thọ, Vietnami poliitik 
14. oktoober – Leonard Bernstein, USA helilooja ja dirigent 
 14. oktoober – Ülo Raudmäe, eesti helilooja, trombonist ja dirigent 
17. oktoober – Isai Rosenfeld, Eesti maletaja ja maleajakirjanik
18. oktoober – Pjotr Fedossejev, vene filosoof
23. oktoober – Louis Althusser, Prantsuse filosoof
23. oktoober – Jacques Demy, prantsuse filmirežissöör
25. oktoober – Zara Mints, Eesti kirjandusteadlane
27. oktoober – Helmut Maandi, Eesti poliitik
7. november – Lawrence Durrell, Briti looduskaitsja ja kirjanik 
11. november – Giánnis Rítsos, kreeka luuletaja ja poliitik
12. november – Herbert Ligi, eesti ajaloolane
23. november – Roald Dahl, Briti kirjanik 
23. november – Merab Mamardašvili, gruusia filosoof
23. november – Heino Väli, eesti lastekirjanik 
2. detsember – Aaron Copland, USA helilooja ja dirigent  
 3. detsember – Heino Mandri, eesti näitleja
8. detsember – Tadeusz Kantor, Poola lavastaja 
10. detsember – Armand Hammer, USA ettevõtja
14. detsember – Friedrich Dürrenmatt, Šveitsi kirjanik
23. detsember – Paula Palmeos, eesti keeleteadlane ja tõlkija
 31. detsember – Alfred Kongo, eesti kunstnik

Nobeli auhinnad 
füüsika – Jerome Isaac Friedman, Henry Way Kendall ja Richard Edward Taylor
keemia – Elias James Corey
meditsiin – Joseph Murray, Donnall Thomas
kirjandus – Octavio Paz
rahu – Mihhail Gorbatšov
majandus – Harry Markowitz, Merton Miller, William Forsyth Sharpe

Viited

1990