Teoloogia summa

"Teoloogia summa" (ladina keeles "Summa theologica" 'teoloogiline summa' või "Summa theologiae" 'teoloogia summa') on Aquino Thomase tähtsaim teos. See on mõeldud  teoloogiaõpikuks algajatele ning sisaldab oma aja katoliikliku teoloogia kõiki tähtsamaid õpetusi.

Ta töötas selle kallal aastatel 1267–1273 (mõnedel andmetel alustas ta tööd 1265 või 1266). Ta ei jõudnud seda täielikult lõpuni viia.

Erinevalt Aquino Thomase teisest mahukast teosest "Summa paganate vastu" ei ole Teoloogia summa mõeldud mittekatoliiklaste veenmiseks (ei ole apologeetilise iseloomuga). Sellegipoolest on ta suurelt jaolt nimetatud teose süstemaatilisem edasiarendus.

Teose ülesehitus  
Kuigi teos koosneb nimeliselt kolmest osast, jaguneb ta tegelikult viieks osaks:

Prima pars ('esimene osa'):

See jaguneb järgmisteks traktaatideks ja küsimusteks:

1. Püha õpetuse (teoloogia) loomus ja ulatus

Traktaat Jumalast

Küsimus 2. Jumala olemasolu
Küsimus 3. Jumala lihtsusest 
4. Jumala täiuslikkus 
5. Headusest üldse 
6. Jumala headus 
7. Jumala lõpmatus 
8. Jumala olemasolu asjades 
9. Jumala muutumatus 
10. Jumala igavesus 
11. Jumala ühtsus 
12. Kuidas Jumal meile teada on 
13. Jumala nimed 
14. Jumala teadmisest 
15. Ideedest 
16. Tõest 
17. Väärusest 
18. Jumala elu 
19. Jumala tahe 
20. Jumala armastus 
21. Jumala õiglus ja arm 
Küsimus 22. Jumala ettehoole 
Küsimus 23. Predestinatsioonist 
Küsimus 24. Eluraamat 
25. Jumala vägi 
26. Jumala õndsusest 
27. Jumala Isikute pärinemine 
28. Jumalikud suhted 
29. Jumalikud Isikud 
30. Isikute mitmesus Jumalas 
31. Sellest, mis kuulub Jumalas ühtsuse või mitmesuse juurde 
32. Jumalike Isikute teadmine 
33. Isa Isikust 
34. Poja Isikust 
35. Kujust 
Küsimus 36. Püha Vaimu Isikust 
37. Püha Vaimu nimest Armastus 
38. Püha Vaimu nimest Annina 
39. Isikutest olemuse suhtes 
40. Isikutest võrreldes suhete või omadustega 
41. Isikutest mõisteliste aktide suhtes 
42. Jumalike isikute võrdsusest ja sarnasusest 
43. Jumalike Isikute missioon

Traktaat loomisest

44. Loodute pärinemine Jumalast, ja kõikide asjade algpõhjusest 
45. Viis, kuidas asjad algpõhjusest välja voolavad 
46. Loodute kestuse algusest 
47. Asjade erinevusest üldse 
48. Asjade erinevusest iseäranis 
49. Kurja põhjus

Traktaat inglitest

50. Inglite substantsist absoluutselt vaadelduna 
51. Inglitest võrreldes kehadega 
52. Inglitest koha suhtes 
53. Inglite liikumisest koha suhtes 
54. Inglite teadmisest 
55. Inglite teadmise meediumist 
56. Inglite teadmisest mittemateriaalsete asjade kohta
57. Inglite teadmisest materiaalsete asjade kohta 
58. Viisist, kuidas inglid teavad 
59. Inglite tahe 
60. Inglite armastusest 
61. Inglite esiletulemisest loomuliku olemise järjekorras 
62. Inglite täiuslikkusest 
63. Inglite kurjus patu seisukohalt  
64. Deemonite karistud

Traktaat kuue päeva tööst

65. Kehaliste loodute loomise töö 
66. Loomise järgust eristamise poole 
67. Eristamistööst iseeneses 
68. Teise päeva tööst 
69. Kolmanda päeva tööst 
70. Ehtimistööst neljanda päeva puhul 
71. Viienda päeva tööst 
72. Kuuenda päeva tööst 
73. Asjadest, mis kuuluvad seitsmenda päeva juurde 
74. Kõigist seitsmest päevast koos

Traktaat inimesest

75. Inimesest, kes koosneb vaimsest ja kehalisest substantsist; ja esiteks sellest, mis kuulub hinge loomuse juurde 
76. Keha ja hinge ühendusest
77. Asjadest, mis kuuluvad hinge võimete  juurde üldiselt 
78. Hinge spetsiifilistest võimetest
79. Arulistest võimetest 
80. Himulistest võimetest üldse
81. Meelelisuse võimest 
82. Tahtest 
83. Vabast tahtest 
84. Kuidas hing kehaga ühenduses olles saab aru kehalistest asjadest endast madalamal
85. Arusaamise viisist ja järjekorrast
86. Mida meie aru teab materiaalsetes asjades  
87. Kuidas aruline hing teab iseennast ja kõike iseendas 
88. Kuidas inimese hing teab endast kõrgemal olevat  
89. Lahutatud hinge teadmisest 
90. Inimese hinge valmistamisest
91. Esimese inimese keha valmistamisest 
92. Naise valmistamisest  
93. Inimese valmistamise lõpp  
94. Esimese inimese seisundist ja olukorrast aru poolest 
95. Esimese inimese tahtesse puutuvatest asjadest, nimelt armust ja õiglusest
96. Valitsusest, mis inimesele kuulus süütuse seisundis 
97. Induviidi säilimisest algseisundis
98. Liigi säilimisest
99. Järglaste olukorrast keha poolest 
100. Järglaste olukorrast õigluse poolest  
101. Järglaste olukorrast teadmise suhtes
102. Inimese eluasemest, mis on paradiis

Traktaat Jumala juhtimisest
103. Asjade juhtimisest üldiselt  
104. Jumala juhtimise eritoimed 
105. Loodute juhtimisest Jumala poolt  
106. Kuidas üks loodu paneb teist liikuma 
107. Inglite kõne 
108. Hierarhiate ja järkude ingellikest astetest 
109. Halbade inglite järjestus 
110. Kuidas inglid toimivad kehadele 
111. Inglite toimimine inimesele 
112. Inglite missioon 
113. Heade inglite eestkostest
114. Deemonite rünnakutest 
115. Kehalise loodu toimimisest 
116. Saatusest 
117. Asjadest, mis käivad kehalise toimimise juurde 
118. Inimese tekkimisest inimesest hinge poolest 
119. Inimese paljunemisest keha poolest

Prima secundae partis ('teise osa esimene'):

Inimese lõppeesmärk. Inimeste teod. Kired. Harjumused. Käsuõpetus. Arm. '

See jaguneb järgmisteks küsimusteks:

Küsimus 1. Inimelu viimne eesmärk.

Secunda secundae partis ('teise osa teine'):

Usk. Lootus. Armastus. Tarkus. Õiglus. Vaprus. Mõõdukus. Teod, mis on kohased teatud inimestele.

Tertia pars ('kolmas osa'):

Inkarnatsioon. Kristuse elu. sakramendid. Ristimine. Konfirmatsioon. Armulaud. Patukahetsus.

Supplementum tertiae partis ('kolmanda osa täiendus' [pärast Thomase surma])

Patukahetsus (jätk). Pühad ordud. Abielu. Ülestõusmine. Lisad.

Iga osa jaguneb küsimusteks (quaestio), mis omakorda jagunevad artikliteks (articulus).

Artikli kompositsioon

Iga artikkel algab küsimuse asetusega, näiteks: "Kas Jeesusel oli kohane olla vaene."

Järgneb rida vastuväiteid. Üks vastuväide meie näites kõlab nii: "Filosoof [ Aristoteles ] ütleb, et parim elu on keskmine vaese ja rikka vahel."

Edasi tuleb lühike põhjendus neile vastuväidetele vastupidisele seisukohale: "Piibel ütleb, et Jumal teeb alati õigesti, aga Jeesus oli Jumal, järelikult ta pidi tegema õigesti."

Järgneb tõe esitus, mis selgitab kogu küsimuse. Näiteks nii: "Kuigi on tõsi, et parim viis elada on kesktee vaese ja rikka vahel, on selle põhjendiks, et see teeb võimalikuks, et inimest ei häiri tema eesmärgi teostamisel ei vaesus ega luksus. Aga Jeesuse eesmärk oli levitada oma sõnumit nii palju kui võimalik ja nõnda oli maksimaalse mobiilsuse huvides parem mitte midagi omada."

Vajaduse korral järgneb alguses toodud vastuväidete ümberlükkamine.

Autoriteedid
Peale Piibli on "Teoloogia summas" tsiteeritud Thomase ajal au sees olnud mõtlejaid, kusjuures paljudel juhtudel Thomas polemiseerib nendega.

Aristotelest nimetab Thomas Filosoofiks. Teda peeti parimaks filosoofiks, kes oli jõudnud tõele kõige lähemale. Skolastiliste teoloogide põhieesmärk oli kasutada Aristotelese mõisteid ja loogikat teoloogia esitamiseks.

Petrus Lombardus, keda Thomas nimetab Meistriks, oli kirjutanud tolle aja populaarseima teoloogiaõpiku "Sententsid" (Sententiarum libri IV), mis põhines karkenditel Kiriku doktorite kirjutistest.

Augustinust peeti suurimaks teoloogiks. Tema töid tsiteerib Thomas tihti.

Dionysios, keda praegu tuntakse Pseudo-Dionysios Areopagita nime all, oli Thomase ajal populaarsuselt teine kirikuisa.

Vaata ka
Skolastiline meetod

Välislingid 
Summa Theologica. Inglise keeles
SUMMA THEOLOGICA. ANGELICI DOCTORIS SANCTI THOMAE AQUINATIS

Aquino Thomas
Teoloogia
Keskaja filosoofia
Teoloogiateosed
Filosoofiateosed
Metafüüsika