Rapla

Rapla (saksa ja vene keeles kuni 1935. aastani Rappel) on linn Kesk-Eestis, Rapla maakonna ja Rapla valla halduskeskus.

Linna läbib Vigala jõgi ehk Konuvere jõgi.

Ajalugu 
Vanimad kirjalikud andmed Raplast pärinevad 1241. aasta Taani hindamisraamatust – "8 adramaa suurune Rapala küla". Tollase Rapla küla suurus oli umbes 50–60 inimest.

13. sajandi lõpul sai Raplast kihelkonnakeskus. Samal ajavahemikul ehitati (ilmselt Padise kloostri tsistertslaste poolt) Konuvere jõe äärde Maarja Magdaleena kivikirik. Kirik kui asula keskpunkt põles Põhjasõjas müürideni maha ja renoveeriti uuel kujul 1738.

Rapla hoogsam kasv algas alles 19. sajandi lõpul, kui pärast teorendi kaotamist hakkas kirikukülla saabuma rohkelt käsitöölisi, kaupmehi ja ametnikke. 1866. aastal sai Rapla apteegi, 1868. aastal asutati külakool, 1888. aastal Rapla haigla. 1899. aastal rajati tellisetehas ja 1900. aastal pandi tööle Rapla–Viljandi kitsarööpmeline raudteeliin. Sajandi lõpus oli Raplas kokku 20 hoonet, millest pooled kuulusid asutustele. Sel ajal elas Raplas juba 120–130 inimest.

Sajandivahetusel Rapla vana kivikirik lammutati ja 1901. aastal valmis uus, kahe torniga uusromaani stiilis Rapla kirik (projekti autor Rudolf von Engelhardt). 1913. aastal oli Raplas 20 kivi- ja 60 puumaja, elanikke ligi 1000. Elavnes seltsielu: tegutsesid Vabatahtliku Tuletõrje Selts, Laulu- ja Muusikaselts, Põllumajandusühing, Vastastikune Tulekindlustusselts, Tarbijate Ühistu, Hoiukassa. 1931. aastal anti käiku Rapla–Virtsu kitsarööpmeline raudtee. See oli kasutusel 1968. aastani; Raikkülani käisid rongid kuni 1971. aastani

1945. aastal anti Raplale alevi õigused ning 1950 sai Raplast samanimelise rajooni keskus. Rapla rajooni piirid ühtisid praeguse Rapla maakonna piiridega. Rajooni loomine oli tarvilik tolleaegse piirkonna arenguks: mitmed riiklike asutuste esindused otsustasid koonduda Raplasse, kasvatades sealsete elanike arvu. Asukoha tõttu on Rapla tööstus siiski olnud väga tugevalt seotud lähedal asuva Tallinnaga. 1971. aastal ehitati Tallinna ja Rapla vahele laiarööpmeline raudtee ning 1981 ühendati raudtee ka Riiaga. 1993. aastal sai Rapla linnaõigused.

2002. aastal liideti Rapla linn teda ümbritseva Rapla vallaga ning uue haldusüksusena moodustati Rapla vald. Rapla linnast sai vallasisene linn. Elanike soovil on säilitatud senine linna nimi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Raplas 5202 inimest. Neist 4981 (95,75%) olid eestlased.

Sümboolika 

Rapla linna ja Rapla valla ühinemise järel võeti Rapla linna senine vapp kasutusele Rapla valla vapina.

Loodus 

Rapla linn asub lainjal tasandikul, mida läbib Vigala jõgi. Linna territoorium jääb põhiliselt jõest lõuna poole. Absoluutkõrgused linnas jäävad vahemikku 54,8–71,8 meetrit. Linna idaosas on endiste karjääride asemele tekkinud tiigid. Linna lõunaosas on madala segametsaga kaetud ala. Linna ümbritsevad põllumaad.

Majandus 
Rapla linn on Rapla maakonna ja Rapla valla ainus linn ning on valla kui ka maakonna peamine äriteenuste keskus. Raplas paikneb Rapla vallavalitsus ning ka paljud riigiasutuste esindused, nagu Lääne Prefektuuri Rapla politseijaoskond ning Maksu- ja Tolliameti Rapla büroo.

Äriteenused 
Rapla linnas paikneb suurem osa nii Rapla maakonna kui ka valla äriteenustest. Raplas on mitme kaupluseketi, nagu Rimi, Coop ja Maxima kauplused, turg, bussi- ja raudteejaam, postkontor, SEB ja Swedbanki esindused, tanklakettide Neste ja Olerexi tanklad ning paljud teised teenuseid osutavad asutused ja ettevõtted.

Tallinna-lähedus annab Rapla elanikele võimalusi kasutada ka selliseid äriteenuseid, mis Raplas puuduvad. Raplal on Tallinnaga nii bussi- kui ka rongiühendus.

Ettevõtlus 
Rapla ettevõtlus erineb nii Raplamaa omast kui ka Eesti keskmisest. Võrreldes Raplamaaga on Raplas vähem hankiva sektori ettevõtteid. Raplas kui ka Rapla vallas tegutseb rohkem ettevõtjaid tööstuses ja teeninduses. Juhtiv sektor on teenindav sektor ja enam-vähem samal tasemel on ka sekundaarsektor. Rapla vallas tegutsevad ettevõtjad moodustavad ligikaudu 27% kogu Raplamaa ja umbes 0,7% kogu Eesti ettevõtjatest.

2011. aastal oli Rapla vallas registreeritud 712 ettevõtet, millest 655-s töötas alla 10 töötaja, 50-s töötas 10–49 töötajat ja 7-s töötas 50–249 töötajat. Samal aastal oli Rapla linnas registreeritud 633 ettevõtet.

Palk ja tööhõive

Palk 
Rapla maakonnas oli 2018. aastal keskmine brutokuupalk 1150 eurot ja brutotunnipalk 6,65 eurot. 2018. aastal töötati maakonnas ühe töötaja kohta ligikaudu 1826 tundi, mis on ühe kuu kohta umbes 152 töötundi.

Tööhõive 
Rapla linnas baseerub oluline osa kogu Raplamaa kaubandus- ja teenindusettevõtetest. Rapla linn ja vald asuvad Tallinna tööjõuareaalis ja mõjuosas. Rapla maakonnas osaleb 2012. aasta seisuga tööjõus ligikaudu 67% kogu elanikkonnast. Tööhõive määr oli samal aasta ligikaudu 62%. 2012. aasta detsembri seisuga oli Rapla vallas Töötukassas registreerituid inimesi 309. Rapla vallas ja linnas oli ligikaudu 3320 töökohta ja 4100 maksumaksjat.

Rahvastik 
Elanike arvult on Rapla maakonna suurim linn. Rahvastikuregistri 2011. andmete järgi elas Raplas 5558 inimest ja samal aastal toimunud rahvaloenduse järgi 5202.

2011. aasta andmetel oli linna elanikest eestlasi üle 95%.

Transport

Maantee 
Rapla linna läbib Tallinna–Rapla–Türi maantee.

Bussitransport 
Raplas asuv bussijaam teenindab 30 bussiliini. 30 bussiliinist teenindab ainult üks (buss nr 25) transporti Tallinna ja Rapla vahel. Rapla bussijaama teenindab peamiselt ettevõte Hansaliinid, mille bussid veavad inimesi Raplast Tallinna ja Pärnusse. Lisaks väljuvad Rapla bussijaamast bussiliinid Tartusse, Paidesse, Türile, Haapsallu jne.

Raudteetransport 
Rapla linna läbib Tallinna–Viljandi rongiliin. Rapla raudteejaam kuulub piletihinnalt IV sektsiooni. Liini teenindab Elron.

Haldus 
Rapla omavalitsusorganid on Rapla vallavolikogu kui esinduskogu ja Rapla vallavalitsus kui volikogu moodustatud täitevorgan. 2023. aasta seisuga on Rapla vallavanem Gert Villard ja valla volikogu esimees Kalle Toomet.

Raplal olid kuni 2017. aasta haldusreformini linnaõigused. Vastavalt oli linnal ka linnapea ja linnavolikogu, mõlemad mis kaotati peale haldusreformi. Praegune Rapla vald kujunes Rapla linna ning Rapla, Kaiu, Juuru, Kohila ja Raikküla valla liitmisel.

Sport 

Raplas on palju spordiobjekte. Palliplatsid, staadionid ja võimlad paiknevad peamiselt Rapla Kesklinna Kooli ja Rapla Vesiroosi Gümnaasiumi juures. Rapla Vesiroosi Gümnaasiumi juures on ka ekstreemspordinõlv ja vert. Spordihoonetest on Raplas võimla ja Rapla Okta Centrumi spordisaal. Lisaks on Raplas ka terviserajad ja suusarajad. 2020. aastal valmis esimene kunstmuruväljak, millele saab vajaduse korral, näiteks aasta läbi kasutamiseks, paigaldada kupli.

Rapla lähistel asuvad kardirada, krossirada, ratsakeskusena Rapla Ratsakool ja Rapla lennuväli, mida kasutatakse peamiselt lennu- ja langevarjuspordiks.

Tervishoid 
Raplas asuvad maakonnahaigla, polikliinik, apteegid ja perearstikeskus. Lisaks asub Raplas ka Seli Tervisekeskus, mis on Kaitseministeeriumi hallatav riigiasutus, mis korraldab taastusravi vabadusvõitlejate, represseeritute ja sõjaveteranide organisatsioonide liikmetele, kaitseväelastele ja kaitseliitlastele.

Haridus

Ajalugu 
Esimesed teated haridusest Rapla piirkonnas pärinevad 17. sajandi lõpust, kui Forseliuse seminaristid käisid lapsi õpetamas. 18. sajandil ei soovinud talupojad oma lapsi kooli saata ning mõisnikud ei tahtnud lihtrahvast õpetada – toimus pidev koolide avamine ja sulgemine. 19. sajandi alguses käisid õpetlased taludest taludesse lapsi harimas. 19. sajandi lõpus rajati Raplasse kool, mis kaudselt töötab veel tänapäevani Rapla Vallakoolina. 1935. aastal koliti Paldiski Ühisreaalgümnaasium Raplasse, kus see nimetati ümber Harjumaa Progümnaasiumiks, mis hiljem ühendati tänapäevase Rapla Kesklinna Kooliga.

Rapla Kesklinna Kool 
1694. aastal mainitakse esimest korda mingi kooli olemasolu Raplas ürikutes, kuid kooli tegevus katkestatakse põhjasõja tõttu. Rapla Kesklinna Kooli ametliku ajaloo alguseks loetakse aga 1868. aastat, kui rajati Rapla Vallakool. Kooli kõrvale rajati 1914. aastal Rapla Riigialgkool, kuid 1918. aastal need kaks kooli liideti. 1924. aastal toimus vallakirjutaja Kristjan Tiilemanni korteris koosolek, kus alustati Raplasse uue koolimaja planeerimist. Projekt oli oluliselt vaevanõudvam, kui osati arvata: pidev muutuste läbiviimine ja laenutaotluste tagasilükkamine. 28. jaanuaril 1928 sai koolimaja valmis ja seal alustas tööd algkool. 1935. aastal avati selles majas Harjumaa Progümnaasium, mis ühendati 1940. aastal Rapla 7-aastase kooliga, andes Raplale täieliku keskkooli. Umbes sel ajal hakkasid koolil tekkima omased traditsioonid. 1988. aastal jagunes keskkool Rapla 1. Keskkooliks ja Rapla 2. Keskkooliks. Raplasse rajatud riigigümnaasiumi tõttu nimetati Rapla Ühisgümnaasium 2018. aastal ümber Rapla Kesklinna Kooliks.

Üldharidus 
Rapla linnas on neli lasteaeda (sh üks erilasteaed): Päkapikk, Kelluke, Naksitrallid, Pääsupesa, kaks põhikooli: Rapla Kesklinna Kool, Rapla Vesiroosi Kool ja kaks keskkooli: Rapla Täiskasvanute Gümnaasium, Rapla Gümnaasium.

2011. aasta andmete järgi Rapla õpilaste arv väheneb, ent nõudlus lasteaiakohtade järele suureneb. Väheneva õpilaste arvu tõttu hakati analüüsima ja tegema haridusasutuste võrgus muudatusi, näiteks 2018. aastal rajati riigigümnaasium ning senised gümnaasiumid (Rapla Ühisgümnaasium ja Rapla Vesiroosi Gümnaasium) muudeti põhihariduskoolideks.

Vaatamisväärsused 
 Rapla kirik, üks Eesti kahest praegusest kahe torniga luteri kirikust koos Tallinna Kaarli kirikuga (1901).
 Kirikuaias paiknev Jaan Koorti loodud kuue meetri kõrgune Saaremaa dolomiidist mälestusmärk Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas langenud Rapla kihelkonna meestele (1923, taastatud 1989).
 1816. aastal talupoegade isikuvabaduse auks istutatud Priiuse tamm.
 Kirikuaia paekiviristid 17. sajandist.
 Rapla kalmistu (asub Uuskülas; rajatud 1780) ja kabel, Krusensternide ja Tiesenhausenite hauakambrid.
 Kalevipoja luisukivi ehk Kõpsoni kivi – suur rändrahn (mõõdud 6,3×6×1,6 m; ümbermõõt 20 meetrit).
 Rapla kivisild (19. sajandi lõpp).
 1920.–1930. aastatel ehitatud ühiskondlikud hooned: ühisgümnaasiumi algklasside maja (1927), pangahoone (1928), haridusseltsimaja (1933).
 Rapla KEK-i haldushoone (1977, arhitekt Toomas Rein).

Vaata ka 
 Raplamaa Sõnumid
 Rapla mõis
 Rapla Kultuurikeskus

Viited

Välislingid 

 Rapla 360° aeropanoraam / aerofoto

Eesti linnad
Eesti endised alevid