1900

1900. aasta (MCM) oli 19. sajandi 100. aasta.

Sündmused Eestis 
10.–12. veebruar (vkj 29.–30. jaanuar) – Viljandis toimus V karskuskongress, kus uueks karskusseltside kesktoimkonna esimeheks valiti Villem Reiman. Reiman juhtis Eesti ala karskusliikumist 1917. aastani.
 18. aprill (ukj) – kinnitati Peterburi Eesti Jõukarastuse Seltsi "Kalev" põhikiri.
13. mai (vkj 30 aprill) – Tallinnas Toompeal pühitseti sisse Aleksander Nevski katedraal.
 25. juuni (ukj) – toimus Tartu-Riia jalgrattavõistlus, mille pikkus oli 226 versta (u 241 km).
30. juuni (vkj 18. juuni) – Tallinna saabus Viljandist esimene rong.
 14. juuli (vkj 1. juuli) – hakkas kehtima riigi viinamonopol. Selle tagajärjel hakati kinni panema paljusid mõisakõrtse.
 6. august (ukj) – Narvas toimus esimene jõumeeste võidutõstmine, kus kuuest osalejast võitis Mihkel Neelus.
2. detsember (vkj 19. november) – Tartus toimus Aleksander Lätte sümofooniaorkestri esimene kontsert.
 17. detsember (ukj) – spordiselts Taara tähistas esimest aastapäeva.
 Pärnus hakkas tööle tselluloosivabrik Waldhof.
 Aleksander Läte asutas esimese sümfooniaorkestri.

Sündmused maailmas  
 14. jaanuar – Roomas esietendus Giacomo Puccini ooper "Tosca" .
 14. märts – USA-s võeti kasutusele kullastandard.
 14. aprill – Pariisis asutati Rahvusvaheline Jalgratturite Liit (Union Cycliste Internationale; UCI).
 1. mai – toimusid suured pidustused seoses Pariisi maailmanäitusega.  
 14. mai – avati teised kaasaegsed olümpiamängud Pariisis (1900. aasta suveolümpiamängud).
 24. juuni – Venemaa nõudis vene keele kasutuselevõtmist riigikeelena Soomes.
 19. juuli – õnnistati sisse Pariisi metroo.
 21. august – Pariisis kinnitati RHK-1
 2. september – Suurbritannia annekteeris Transvaali.
 14. oktoober – ilmus Sigmund Freudi raamat "Unenägude tõlgendamine". 
 3. november – Moskvas esietendus Nikolai Rimski-Korsakovi ooperi "Tsaar Saltaan".
 7. november – William McKinley valiti teist korda USA presidendiks.
 12. november – Pariisis suleti maailmanäitus, mida külastas 50 860 801 inimest.
 30. november – väljastati patent nr 3183 esisillaveole. Sõiduk Carl-Gräf-Wagen asub praegu Viini tehnikamuuseumis.
 1. detsember – Saksamaal toimus 1900. aasta Saksamaa rahvaloendus; rahvaarvuks saadi 56 miljonit.
 9. detsember (vkj 26. november) – Riias asutati ametlikult korporatsioon Vironia, esimene eestlaste üliõpilaskorporatsioon. 
 14. detsember – Max Planck tegi Berliinis Saksa füüsikaühingu istungil ettekande. Seda päeva peetakse kvantteooria sünnipäevaks.
 Reginald Fessenden kandis esimesena raadio teel üle inimhäält.

Sündinud 

4. jaanuar – Mihkel Hurt, Eesti kohtunik
22. veebruar – Luis Buñuel, hispaania filmirežissöör
7. märts – Evald Aav, eesti helilooja ja koorijuht
29. märts – Erni Hiir, eesti luuletaja
30. märts – Herbert Must, Eesti kohtunik
10. mai – Cecilia Payne-Gaposchkin, Briti ja USA astronoom ja astrofüüsik
20. mai – Ferdinand Ilves, Puurmani ja Kursi vallavanem 
23. juuni – Hugo Kolk, Eesti sõjaväelane
29. juuli – Antoine de Saint-Exupéry, prantsuse kirjanik ja lendur
13. august – Valfried Gutmann, Eesti sõjaväelane
3. september – Urho Kaleva Kekkonen, Soome 8. president
4. oktoober – August Mälk, eesti kirjanik
23. oktoober – Karl Jürison, Rohuteadlaste Koja esimees
5. november – Philip MacDonald, inglise stsenarist ja kirjanik
16. detsember – Ida Urbel, eesti ballettmeister ja lavastaja
19. november – Anna Seghers, Saksa kirjanik 
27. detsember – Hans Stuck, saksa-austria autovõidusõitja

Surnud 

 20. jaanuar – John Ruskin, inglise kirjanik, kunsti- ja ühiskonnakriitik
6. märts – Carl Bechstein, Saksa klaverivabrikant
6. märts – Gottlieb Daimler, Saksa insener ja leidur, esimesi autotööstureid
19. aprill – Ivan Aivazovski, Vene maalikunstnik
26. juuni – Jaan Jung, Eesti koolmeister, helilooja ja harrastusajaloolane
4. august – Issaak Levitan, Vene maalikunstnik
12. august – Wilhelm Steinitz, Austria/USA maletaja
12. august – Vladimir Solovjov, Vene filosoof, luuletaja, publitsist ja kirjanduskriitik
25. august – Friedrich Nietzsche, Saksa filosoof
30. november – Oscar Wilde, iiri päritolu inglise kirjanik

Varia 

 1900. aastal oli riikide rahvaarv miljonites järgmine: 
Hiina – 350
India – 294
Venemaa – 146; (Euroopa osas – 106,1)
USA – 76,1
Saksamaa – 56,3
Jaapan – 45,4
Suurbritannia ja Iirimaa – 41,4
Prantsusmaa – 38,9
Itaalia – 32,4
Austria – 26,1
Belgia – 6,7
Holland – 5,1
Rootsi – 5  
Šveits – 3,3   
Taani – 2,2  
Norra – 2,2

Pariisi Montmartre'i linnaosas tegutses 127 bordelli.

Viited