Võrdsus

Võrdsus on kõigi kodanike õiguslik võrdsus.

Egalitarism on mõtteviis, teooria või ideoloogia, mille kohaselt on võrdsus ühiskonnas oluline ning väärib tähelepanu, käsitlemist ja/või rakendamist.

Egalitarismi vastand on elitarism.

Ajalugu 

Kõigi kodanike võrdsuse idee pärineb 18. sajandi valgustusajastust ning see sai eriti oluliseks Prantsuse revolutsiooni ajal, mil hakati eitama igasuguseid seisusi ja seisuslikke privileege.

Käsitlusi 

Kõigi inimeste või kõigi kodanike võrdsuse ideest on välja arenenud mitmesuguseid käsitlusi, teooriaid ja poliitilisi liikumisi. Peamiselt erinevad need käsitlused oma hinnangute poolest võrdsete õiguste ja võrdse vastutuse suhtes.

Õigusliku võrdsuse kohaselt on kõigil inimestel võrdsed õigused sõltumata päritolust, soost, eelistustest, vaadetest või arvamustest.

Võrdse vastutuse idee kohaselt on kõik inimesed üheskoos ja võrdselt vastutavad kõige suhtes, mis maailmas toimub. 

Mitmete käsitluste kohaselt on võrdsuse idee vastuolus vabaduse ideega ja vastupidi. Enamasti toetavad võrdsuse ideed vähem privilegeeritud, vaesemad ja nooremad inimesed, seevastu vabadust toetavad vanemad, rikkamad ja privilegeeritumad.

18. sajandi valgustuslike filosoofide jaoks oli vabadus eelduseks võrdsusele. 19. sajandi sotsialistidele oli aga võrdsus eelduseks vabadusele.

Vormid 

Egalitarism avaldub mitmesugustes vormides vastavalt sellele, milliseid võrdsuse aspekte peetakse erinevates liikumistes ja ideoloogiates olulisteks, nagu näiteks sotsiaalne võrdsus, võrdsed võimalused, võrdsus seaduse ees vm.

Võrdsus seaduse ees 

Kõigi inimeste õiguslikku võrdsust kinnitab ÜRO Inimõiguste ülddeklaratsiooni artikkel 7:  

Selle kohaselt on kõik inimesed, sõltumata nende rassist, soost, rahvusest, usust, maailmavaatest, võimetest, vanusest või muudest omadustest, seaduse ees võrdsed.

Sotsiaalne võrdsus 

Inimeste võrdsust ühiskonnas ehk sotsiaalset võrdsust on viimastel sajanditel tähtsustanud mitmed ideoloogiad, poliitilised liikumised ja režiimid nagu sotsialism, kommunism jmt, pidades sel puhul oluliseks eelkõige majandusliku võrdsust. 

Soolise võrdõiguslikkuse kohaselt on naistel ja meestel võrdsed õigused, kohustused, võimalused ja vastutus tööelus, hariduse omandamisel ning teistes ühiskonnaelu valdkondades.

Vaata ka 

demokraatia
elitarism
Prantsuse revolutsioon
süüdimatus
Vabadus, võrdsus, vendlus

Viited 

Poliitiline filosoofia