Pühalepa

Pühalepa (hiiu keeles Pöhalepa) on küla Hiiumaa vallas Suuremõisast idas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda.

Pühalepa piirneb põhjas ja idas Hilleste, loodes Kerema, läänes Suuremõisa ja lõunas Valipe külaga.

Nimi
Kohanimi tuletub sõnadest "püha" ja "lepp", teiseks tõlgenduse variandiks on "põhi" ja "lõpp" (põhja lõpp). Eriarvamusi Pühalepa nime (häälduses Pöhalepa) etümologiseerimisel on tinginud asjaolu, et nii sõnast püha kui ka põhi võib olla hiiu keeles genitiivi vorm pöha, kuna Hiiumaal on murdekeeles toimunud muutus hj > h, samas on kõrged vokaalid võinud h ees madalduda. Paul Ariste arvas, et kohanimi on arvatavasti rahvaetümoloogia. Paul Johansen selgitas, et rootsi keeles märgib lõpp '-lep', '-lup' piirkonda või ala. Marja Kallasmaa peab kohanime tõenäolisemaks lähtumist eestikeelsest sõnast lõpp 'laht'. Kihelkonna nime on esmamainitud 1470 kujul Poilep.

Loodus 
Küla hõlmab Pühalepa hoiuala. Küla põhjaosas asub Papsi mets. Külas asuvad Vanapagana kivi, Pühalepa lagendikurahn ja Pühalepa migmatiidirahn.

Elanike arv 
Pühalepa külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 14 inimest. Kõik elanikud olid eestlased.

Talud 
Pühalepa ajaloolised talud 1939

Ajalugu 
Enamik tänapäeva Pühalepa küla aladest kuulusid ajalooliselt Pühalepa kirikumõisa alla. 1923 kujunes asundus ja 1945. aastal küla, mis sai nime Pühalepa kihelkonna järgi. Pühalepa koosseisu kuulus 1977–1997 Kerema küla.

Taristu 
Küla läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee, kust algab Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee, mille ääres asub Vahtrepa bussipeatus. Pühalepas algab Hilleste–Hellamaa tee. Küla loodeosa piirneb Pühalepa–Kerema tee ja Papsi teega, küla põhjaosas on Pärna tee.

Kultuur 
Külas asuvad Pühalepa kirik, kalmistu, postipunkt, Põlise leppe kivid ja Hiiu-Suuremõisa mõisa kõrtsi varemed..

Vaata ka
 Pühalepa palvemaja

Viited

Hiiumaa valla külad