Sirtslased

Sirtslased (Tetrigidae) on sugukond sihktiivaliste putukate seltsist ja alamseltsist tirtsulised (Caelifera), kuhu kuuluvad veel ka tirtslased (Acrididae). Eestis on sirtslasi kolm liiki perekonnast Tetrix. Sirtslased on taimtoidulised ja elavad langenud lehtede ja teiste taimejäänustega kaetud maapinnal. Nad on üsna nõudlikud niiskuse suhtes. Erinevalt tirtslastest neil siristamisvõimet ega tümpanaalelundeid pole.

Sirtslased elavad peamiselt troopikas ja neid on rohkem kui tuhat liiki.

Sirtslastele on iseloomulik tahapoole pikenenud, tagakeha kattev eesselg. Kattetiivad on väga lühikesed või puuduvad hoopiski, tagatiivad on normaalselt arenenud. Tagajalad on ka selle sugukonna liikidel tugevad hüppejalad. Eestis elavad liigid on tumedalt värvunud, mullakarva; troopikas aga esineb palju selliseid vorme, kes on üleni rohelised ja meenutavad taimelehti. Sel juhul on eesselja see osa, mis ulatub keha kohale, tugevasti lamendunud, seal on isegi märgatavad soonekesed, mis meenutavad leheroodusid.

Alamsugukonnad 
 Batrachideinae
 Cladonotinae
 Cleostratinae
 Discotettiginae
 Lophotettiginae
 Metrodorinae
 Scelimeninae
 Tetriginae
 Tripetalocerinae

Eesti liigid
Eestis on leitud 3 liiki sirtslasi. Need kõik kuuluvad alamsugukonda Tetriginae.
Ahassirts (Tetrix subulata)
Peenetundlane sirts (Tetrix nutans)
Täpiksirts (Tetrix bipunctata)
On tõenäone, et Eestis esinevad veel kaks sama alamsugukonna liiki, keda siiski pole veel leitud.
Tume sirts (Tetrix fuliginosa)
Läänesirts (Tetrix undulata)

Vaata ka
Eesti sihktiivaliste nimestik

Viited

Sihktiivalised