Võru maakond

Võru maakond ehk Võrumaa (võru keeles Võro maakund, Võromaa) on 1. järgu haldusüksus Eesti kaguosas. See hõlmab ajaloolise Võrumaa lõunaosa ning Eesti piires olevat tükki Setumaast.

Maakond piirneb läänes ja loodes Valga maakonnaga, põhjas Põlva maakonnaga, idas Venemaa Pihkva oblastiga ja lõunas Lätiga.

Viimane Võru maavanem oli aastatel 2010–2017 Andres Kõiv.

Loodus 
 Engli järv
 Haanja kõrgustik
 Karula kõrgustik
 Piusa jõgi
 Rõuge Suurjärv
 Suur Munamägi
 Tamme-Lauri tamm
 Tsirgu mänd

Kohaliku omavalitsuse üksused 

2017. aasta haldusreformi tulemusel kuulub Võru maakonda viis omavalitsusüksust: Võru linn, Antsla vald, Rõuge vald, Setomaa vald ja Võru vald.

Rahvastik

Demograafilised näitajad 

Seisuga 1. jaanuar 2009 oli Võru maakonnas 37 888 elanikku. Neist 46,92% olid mehed ja 53,08% naised. Sündimuse üldkordaja oli 8,95‰, suremuse üldkordaja 14,20‰ ja loomulik iive −5,25‰. 2017. aastal olid 95,3% elanikest eestlased ja 3,3% venelased. Alaealisi (vanuses 0–14) oli 14,69%, tööealisi (vanuses 15–64) 65,88% ja pensioniealisi (65 ja vanemad) 19,43%. Töötuse määr oli 9,6%. Rahvastiku tihedus oli 16,4 in/km².

Asustusüksused 
Võru maakonnas on 2 linna (Antsla ja Võru), 11 alevikku ja 650 küla.

Alevikud:
Kobela – Kose – Misso – Parksepa – Rõuge – Sõmerpalu – Vana-Antsla – Varstu – Vastseliina – Väimela - Värska

Sõpruslinnad 
Endine Võru maavalitsus hoidis sõprussuhteid mitme Soome linna ja vallaga:
  Halsua, Soome
  Kaavi, Soome
  Kaustinen, Soome
  Nilsiä, Soome
  Perho, Soome
  Rautavaara, Soome
  Ullava, Soome
  Vehmaa, Soome
  Veteli, Soome

Majandus 
Võrumaa tähtsaimad majandusharud on tööstus, põllumajandus ja turism. Tööstustoodangu müük (üle 20 töötajaga ettevõtetes) oli 2005. aastal 1,8 miljardit krooni.

Peamine tööstusharu on puidu- ja mööblitööstus. Suuremate ettevõtete käive aastatel 2005–2006 (mln kr):

Toiduainetetööstusest on suurema käibega Valio Kontserni Võru Juust (rohkem kui 260 mln kr). Wõro Kommerts tootmine toimub aga Põlvamaal Ahjal.

Ajalugu 

Võrumaa loodi eraldiseisva maakonnana (kreisina) 1783. aastal senise Tartumaa lõuna- ja kaguosast ning sellisena säilis see kuni 1920. aastani. Maakond koosnes kaheksast kihelkonnast: Karula, Hargla, Urvaste, Rõuge, Kanepi, Põlva, Räpina ja Vastseliina kihelkond. Neis kihelkondades räägitakse võru keele mitmesuguseid murdeid.

Loodud uuel maakonnal puudus aga keskus. 7. oktoobril 1783 määras Riia kindralkuberner George von Browne rajatava maakonnalinna asukohaks Vana-Koiola riigimõisa. Keisrinna Katariina II andis nõusoleku Võru eramõisa ostmiseks maakonnalinna rajamise eesmärgil. Võru mõis osteti riigile 2. või 3. augustil 1784. 10. augustil (ukj 21. augustil) 1784 ilmus kindralkuberneri dekreet, milles teatati, et rajatava maakonnalinna asukohaks saab Võru mõis, ning linn hakkas kandma Võru nime.

12. aprillil (30. märts vkj) 1917 kinnitas Venemaa Ajutine Valitsus määruse "Eesti kubermangu administratiivse valitsuse ja kohaliku omavalitsuse ajutise korra kohta", millega seni Liivimaa kubermangu kuulunud Võru maakond liideti autonoomse Eestimaa kubermanguga.

1920. aastal, mil Valga maakonna eestlastega asustatud põhjapoolsed alad Eesti koosseisu arvati ja Eesti aladel uus Valga maakond moodustati, liideti osa Karula ja Hargla kihelkonnast Valga maakonnaga. 1925. aastal viidi osa Räpina kihelkonnast Tartu maakonna alla.

Maakonna esindus- ja valitsusasutused olid: Võru maakonnanõukogu, Võru maavolikogu ja Võru maavalitsus.

1922. aastal elas Võru maakonnas 76 372 inimest. 1934. aastal oli Võru maakonna pindala 4043 km² ja elanike arv 75 804.

1. aprillil 1939 moodustati 1939. aasta vallareformiga Võrumaal seniste valdade (Aleksandri, Kahkva, Karilatsi, Kiuma, Koiola, Krabi, Kärgula, Laitsna-Rogosi, Loosi, Nursi, Peri, Pindi, Põlgaste, Saru, Timo, Toolamaa, Tsooru, Vaabina, Vana-Antsl, Vana-Roos, Vastse-Antsl ja Viitina vald) asemel uued vallad: Antsla, Haanja, Kanepi, Kasaritsa, Kooraste, Kõlleste, Laheda, Lasva, Leevi, Lepistu, Linnamäe, Misso, Mooste, Mõniste, Orava, Põlva, Ruusmäe, Räpina, Rõuge, Sõmerpalu, Urvaste, Valgjärve, Varstu, Vastseliina, Veriora ja Võru vald.

1944. aastal Petseri maakond kaotati ja selle Eesti NSV-sse jäänud osa liideti Võru maakonnaga.

Võrumaa Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimeestena tegutsesid: Albert Ühtigi, Aleksander Mikal.

1950. aastal maakonnad ja vallad kaotati ning Võru maakonna alal moodustati Räpina, Võru ja Põlva rajoon. Võru rajoon sai oma lõplikud piirid 1960. aastate haldusreformi käigus. 

1990. aastal 1. jaanuarist moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega Võru rajooni piires Võru maakond.

1995. aastal kinnitatud Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu järgi kuulusid Võru maakonda järgmised haldusüksused:
 linnad: Antsla, Võru
 vallad: Antsla, Haanja, Lasva, Meremäe, Misso, Mõniste, Rõuge, Sõmerpalu, Urvaste, Varstu, Vastseliina ja Võru vald

1999. aastal ühines Antsla linn Antsla vallaga. 2017. aasta haldusreformiga moodustati Võru maakonnas seniste omavalitsusüksuste liitmise teel Antsla, Rõuge, Setomaa ja Võru vald. Haldusreformieelsetes piirides säilis Võru linn. Haldusreformi järel kuulub Võru maakonda Võru valla koosseisu ka endise Orava valla ala ning Setomaa valla koosseisu ka Värska ja Mikitamäe valla alad, mis seni kuulusid Põlva maakonda.

Vaata ka 
 Võrumaa vapimärk
 Võrumaa teenetemärk
 Võrumaa Arenguagentuur

Viited

Välislingid 

 Võru maakond statistikaameti piirkondliku statistika portaalis

Eesti maakonnad