2-eurone münt

Kaheeurone münt on euroalal käibel olev suurima väärtusega münt. See on käibel alates 2002. aastast. Euromündi avers ehk esikülg on kõigil riikidel ühine, revers ehk tagakülg on riikidel erinev.

Kujundus 
Münt koosneb kahest sulamist. Sisemine ring koosneb kolmest kihist: nikkelpronks, nikkel ja nikkelpronks ning välimine osa kuproniklist. See annab mündile kaks värvi, hõbedase ja kuldse. Mündi läbimõõt on 25,75 mm, paksus 2,20 mm ja kaal 8,5 grammi. Servad on peenelt rihveldatud, kuid serva kujundus varieerub riigiti. Mõni riik on servale pannud mündi üldnimetuse või oma riigi nime.

Ühine külg
Mündi pealmise külje on kujundanud Luc Luycx. Sellel kujutatakse Euroopa kaarti, kus pole peal Islandit, Küpros on rohkem läänes kui peaks ja Maltat on suurendatud, et seda näha oleks. Kaarti läbivad mere kohalt 6 põhja-lõunasuunalist joont, mis katkevad maa kohalt. Kõige läänepoolsem joon kulgeb umbes Oslo-Elba meridiaanil, kõige idapoolsem umbes Laadoga-İstanbuli joonel. Joonte mõlemas otsas on täht, kokku on tähti 12 ja need on sellised kui Euroopa Liidu lipul. Risti üle kaardi on idas suurelt sõna EURO ja läänes number 2. Küprose kõrval on disaineri initsiaalid LL.

Rahvuslik külg
Austria mündil kujutatakse patsifisti Bertha von Suttnerit, kes sümboliseerib Austria jõupingutusi võitluses rahu eest paljude aastakümnete vältel.

Belgia euromündid on kujundanud Turnhouti kunstiakadeemia direktor Jan Alfons Keustermans. Mündil kujutatakse kuninga Albert II portreed. Mündil on veel kuninga monogramm ja siseosas mündi väljalaskeaasta. Mündi 1. seeriat vermiti 2002–2007 ja 2. seeriat alates 2008.

Eesti euromüntide kujundamise konkursi, mis korraldati 2004. aasta detsembris, võitis rahvahääletuse teel Lembit Lõhmuse kujundus. Sellel kujutatakse Eesti kaarti ja sõna "EESTI".

Hispaania mündil kujutatakse kuninga Juan Carlos I portreed. Mündi kujundas Luis José Díaz. Mündi 1. seeriat vermiti 1999–2009 ja 2. seeriat alates 2010.

Iirimaa valitsus otsustas kasutada kõigi nimiväärtustega Iiri müntidel ühesugust rahvuslikku kujundit. Müntidel kujutatakse traditsioonilist Iiri sümbolit keldi harfi, mündi väljalaskeaastat ja sõna "Éire", mis tähendab iiri keeles Iirimaad. Harfi kujundas Jarlath Hayes.

Itaalia mündil kujutatakse Raffaeli tehtud portreed Dante Alighierist. Alighieri oli keskaja poeet, keda peetakse itaalia keele isaks, ning Raffael oli renessandiajastu kunstnik ja arhitekt.

Kreeka mündil kujutatakse stseeni Sparta mosaiigilt 3. sajandist eKr, kus sõnni kuju võtnud Zeus röövib Europe. Europe on tegelane vanakreeka mütoloogiast, kelle järgi Euroopa nime sai.

Küprose mündil kujutatakse pronksiajast pärinevat 5 tuhande aasta vanust ristikujulist jumalakuju. See iseloomustab saare eelajaloolist kunsti ning osutab Küprose tähtsusele tsivilisatsiooni ja antiikaja tekkes. Euro võeti Küprosel kasutusele 1. jaanuaril 2008.

Luksemburgi mündid kujundas Yvette Gastauer-Claire Luksemburgi suurhertsogi ja valitsuse tellimusel. Kõigil Luksemburgi müntidel on suurhertsogi Henri portree. Lisaks on müntidel väljalaskeaasta ja sõna "Luksemburg" letseburgi keeles.

Hollandi müntidel kujutatakse kuninganna Beatrixi portreed profiilis ja sõnu „Beatrix, Madalmaade kuninganna” hollandi keeles. Beatrixi ametist tagasiastumise ja uue kuninga ametisseastumise tõttu 2013 on oodata uue kujundusega euromünti.

Malta mündil kujutatakse Sõltumatu Malta Ordu embleemi. 1530–1798, mil ordu Maltal valitses, hakati kaheksatipulist risti seostama saarega ja tänapäeval nimetatakse seda Malta ristiks. Malta liitus eurotsooniga 1. jaanuaril 2008.

Monaco esimesel mündiseerial kujutati vürst Rainier III-t. Tema surma järel 2005 asendati see järgmise vürsti Albert II portreega. Mündi 1. seeriat vermiti 2002–2005 ja 2. seeriat alates 2006.

Portugali müntidel kujutatakse Portugali kindlusi ja vappe, mida ümbritsevad Euroopa Liidu tähed. Need sümboliseerivad dialoogi, väärtuste jagamist ja Euroopa ülesehitamise dünaamikat. Müntide keskel kujutatakse Portugali kuninglikku pitsatit 1144. aastast.

Prantsusmaa mündil kujutatakse Joaquin Jimeneze joonistatud puud, mis sümboliseerib elu, järjepidevust ja kasvu. Puud ümbritsevad kuusnurk ja riigi moto "Liberté, Egalité, Fraternité"  ('vabadus, võrdsus, vendlus').

Saksamaa mündil kujutatakse Saksamaa vappi ehk suveräänsuse traditsioonilist sümbolit kotkast ümbritsetuna 12 Euroopa tähest. Motiivi kujundasid Heinz ja Sneschana Russewa-Hoyer.

San Marino mündil kujutatakse valitsushoonet (Palazzo Pubblico). Vasakul on müntimisaasta ja paremal nimi San Marino.

Slovakkia mündil kujutatakse Slovakkia riigivapi motiivi: kahekordset risti kolmel mäel. Kujunduse autor on Ivan Řehák.

Sloveenia mündil kujutatakse luuletaja France Prešereni portreed ja sõnu „Shivé naj vsi naródi” ('Jumal õnnistagu kõiki rahvaid') luuletusest „Zdravljica”, mida kasutatakse ka riigi hümnis.

Soome mündil kujutatakse rabamurakaid ja rabamurakaõisi. Mündi kujundas Raimo Heino. Mündi 1. seeriat vermiti 2002–06 ja 2. seeriat vermitakse alates 2007.

Vatikani müntide kujundus on muutunud kaks korda. Esimesel mündiseerial kujutati paavsti Johannes Paulus II ja nime CITTA DEL VATICANO ('Vatikani linnriik'). Paavsti surma järel loodi uus münt, millel kujutati Camera Apostolica embleemi ja Camerlengo vappi. Kui ametisse valiti Benedictus XVI, siis hakati tema näopildiga münte vermima. Mündi 1. seeriat valmistati 2002–05, 2. seeriat 2005–06 ja 3. seeriat alates 2006. Paavsti tagasiastumise järel 2013 ja uue paavsti ametisseastumise tõttu on oodata uue kujundusega euromünti.

Serv

2-eurose mündi serv oleneb selle välja lasknud maast.

Mälestusmündid

Kõik euroala liikmesriigid tohivad kord aastas emiteerida 2-eurose nimiväärtusega mälestusmündi. Sellistel müntidel on samad tunnusjooned ja omadused ning sama ühine külg nagu tavalisel 2-eurosel mündil. Eriliseks muudab need mündid mälestust jäädvustav motiiv rahvuslikul küljel. Mälestusmüntide nimiväärtus tohib olla ainult 2 eurot. Need kehtivad seadusliku maksevahendina kogu euroalal ja on kasutusel võrdselt kõigi ülejäänud euromüntidega.

Enamik mälestusmünte tähistab ajaloolisi või kaasaegseid sündmusi. Esimese 2-eurose mälestusmündi emiteeris 2004. aastal Kreeka Ateena olümpiamängude auks.

Müntide kujunduse ja väljaandmise eest vastutavad euroala liikmesriigid. Euroopa Keskpanga ülesandeks on kinnitada nii mälestusmüntide kui ka kõigi teiste väljaantavate müntide maksimaalne emissioonimaht.

Erinevalt pangatähtedest kuuluvad euromündid liikmesriikide, mitte Euroopa Keskpanga pädevusse. Kui liikmesriik soovib emiteerida 2-eurost mälestusmünti, tuleb sellest eelnevalt teavitada Euroopa Komisjoni ja teisi Euroopa Liidu liikmesriike. Euroopa Keskpanka teavitada ei ole vaja. Komisjon kontrollib uue kujunduse vastavust suunistele ja avaldab seejärel teate oma veebilehel. Komisjon on usaldusväärne allikas, millele tuginedes keskpank ajakohastab euromünte puudutavat teavet oma veebilehel. Keskpank ajakohastab oma veebilehte niipea, kui komisjon teatab uue 2-eurose mälestusmündi emiteerimisest.

Viited 

Euromünt