Muhu

Muhu on saar Saare maakonnas. Pindalaga 204,86 km² on see suuruselt kolmas saar Eestis.

Muhu saar kuulub koos teda ümbritsevate laidudega Muhu valla koosseisu.

Saaremaaga ühendab Muhu saart Väikese väina tamm. Kuivastu sadama ja mandri vahel liiguvad parvlaevad, kuid talvel võib üle Suure väina viia ka jäätee.

Suuremad laiud Muhu kõrval on Kõinastu laid, Kesselaid ja Viirelaid.

Saare järgi on nime saanud siluri Jaagarahu lademe Muhu kihistu.

Loodus

Muhu saar on suur kaljuvoor. Aluspõhi koosneb valdavalt Jaagarahu lademe dolomiidist, põhjarannikul avaneb Jaani lademe dolomiitmergel. Aluspõhjalised lavad ja kõrgendikud küündivad kuni 25 m üle merepinna. Taimkatet ilmestavad lootaimekooslused, rohkesti esineb põõsastikke, eelkõige kadastikke, vähem sarapikke. Leidub lagedaid looniite, suhteliselt vähe on säilinud loometsi. Saare metsasus on umbes 31%.

Muhu põhjaosas asuvad Seanina (saare põhjatipp) ja Tammiski nukk (loodetipp). Nende vahele jääb väiksem Lepanina. Kõinastu laiu poole eendub Võrgusääre nukk, mis madala veetaseme korral jätkub Kõinastu leena. Kesselaiu vastas asub Püssinina. Muhu lõunatipp asub Ahenda poolsaarel Suurlaiu juures. Teised neemed on Vanasillanukk, Luutsenukk, Villema nina, Paljaslao nukk, Koeranina, Adjanina, Üllissaare nina, Kalama nina.

Ajalugu

Muhu saare kujunemine algas 440 miljonit aastat tagasi korallkaljude kerkimise tulemusena.

Esimesed inimesed asusid sinna elama 2500 aastat eKr.

13. sajandi alguses vallutasid Muhu saare mandrilt üle jää tulnud ristirüütlid. Kuni 16. sajandi keskpaigani kuulus saar Saare-Lääne piiskopkonnale. Liivi sõja alguses kuulus saar koos teiste endiste piiskopkonna aladega Taanile. Pärast Liivi sõda jäi saar Rootsi võimu alla, pärast Põhjasõda aga Venemaa keisririigile ja kuulus Kuressaare kreisiga Liivimaa kubermangu.

1894. aastal hakati ehitama Muhu saart Saaremaaga ühendavat Väikese väina tammi. Tamm avati 27. juulil (vkj 15. juulil) 1896. Algul nimetati see Liivimaa kuberneri Mihhail Zinovjevi auks Zinovjevi tammiks (Sinowjewi tamm). 

1918. aastast kuulub saar Eesti Vabariigile. Teise maailmasõja ajal ja pärast seda oli see okupeeritud Nõukogude Liidu poolt. Lühikest aega teise maailmasõja ajal oli ka Saksamaa võimu all. 1991. aastal Nõukogude okupatsioon lõppes.

Pilte

Muhu popkultuuris
Saksa 1932/1933. aasta filmis "Das Meer ruft" toimub tegevus Muhu saarel.

Vaata ka
 Muhu kihelkond
 Muhu murrak
 Muhu Muuseum
 Muhu radaripost

Viited

Kirjandus 
 Ago Rullingo, "Muhumaa: loodus, aeg, inimene" (ülevaateteos). Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2001, 664 lk

Välislingid 

 Muhu Turismi Assotsiatsioon
 Suur reisiväljaanne valis Eesti saare üheks maailma rahustavaimaks paigaks, Postimees, 7. august 2017

Saare maakonna saared