Riigi Julgeoleku Peaameti Julgeolekuteenistus

Riigi Julgeoleku Peaameti Julgeolekuteenistus (Amt VI des Reichssicherheitshauptamtes (SD-Auslandsnachrichtendienst)) oli natsionaalsotsialistliku Saksamaa Riigi Julgeoleku Peaameti poliitiline välisluureteenistus aastatel 1939–1945. 

Algselt Saksamaa natsionaalsotsialistliku partei luureteenistusest kujunes pärast 1939. aastal Saksa riiklike ja parteiorganisatsioonide liitumist ühine riiklik poliitiline välisluureorganisatsioon.

Juhid, juhtimine ja organisatsioon
Reinhard Heydrich, 1931 – NSDAP, sõjalise tiiva SSi parteisisese opositsioonivastase Julgeolekuteenistuse ja Julgeolekupolitsei ühendorganisatsiooni Sicherheitsdienst(SD) ülem;
Reinhard Heydrich, 1938–1942, RSHA koosseisus olevate Julgeolekuteenistuse ja Julgeolekupolitsei ülem;
Walter Schellenberg, 1942. aasta juuni – 1945. aasta mai, RSHA Julgeolekuteenistuse ülem;

Julgeolekuteenistus, Ausland-SD, 1936–1939

Julgeolekuteenistus, 1939–1942

Julgeolekuteenistus, 1942–1945
VI A, üldine luure organiseerimine ja kontroll, kuni 1941. aastani kontrollis ka SD sektsioonide tööd;
VI A I, kõigi allosakondade töö järelevalve;	
VI A II, välismaal läbiviidava luuretöö järelevalve
VI A III, SD Läänepiirkonna allosakondade töö järelevalve;
VI A IV, SD Põhjapiirkonna allosakondade töö järelevalve;
VI A V, SD Idapiirkonna allosakondade töö järelevalve;
VI A VI, SD Lõunapiirkonna allosakondade töö järelevalve;
VI A VII, SD Keskpiirkonna allosakondade töö järelevalve;
VI B, luuretöö juhtimine Saksa ja Itaalia mõjusfäärides Euroopas, Aafrikas ja Lähis-Idas	
VI B I, luure Prantsusmaal
VI B II, luure Hispaanias ja Portugalis
VI B III, luure Põhja-Aafrikas
VI luure Idas, NSV Liidu ja Jaapanis mõjupiirkonnas
VI C XIII, luure Araabia sektsioon		
Sonderreferat VI C		
VI D, luure Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide mõjusfääris
VI D I, luure Ameerikas
VI D II, luure Suurbritannias
VI D III, luure Skandinaavia maades
VI D IV, luure Põhja-Ameerikas
VI E, luure Ida-Euroopas	
VI F, tehnilised vahendid, mis olid vajalikud kogu VI osakonnale	
VI G, loodi 1942. aastal, et kasutada teaduslik-tehnilise luure abil saadud andmeid	
VI W, poolt viidi läbi valuuta võltsimist Sachenhauseni koonduslaagris, kasutades erioskustega kinnipeetute tööd;

Zeppelin
Julgeoleku Peaameti VI Ametile allus ka 1942. aasta märtsis moodustatud Unternehmen Zeppelin (de), mis tegeles Idarindel luure-, diversiooni ja propagandaga ning Venemaa rahvaste Nõukogude Liidu vastase võitluse koordineerimise ja organiseerimisega, mille koosseisu värvati vangilangenud Punaarmee sõjaväelasi ning okupeeritud alade elanikke.

Juhid ja organisatsioon, 1941–1942
SS-Sturmbannführer Walter Kurreck 
SS-Sturmbannführer Rudolf Oebsger-Röder

Nõukogudevastase NSV Liidu rahvaste poliitiliste keskustena moodustati Zeppelini juures aastatel 1941–1942 "Rahvuskomiteed": 
Gruusia, juhid Mihhail Kedija, Givi Gablijani;
Armeenia, juhid Artašes Abegjan ja Vartan Sarkisjan;
Azerbadžaani, juhid Abo Falalibekov ja Israfailov Magomed Oglõ Israfil-Bei;
Turkestani, juhid Vali Kajum-Han, Baimirza Haitov ja Karie Kanatbajev;
Põhja-Kaukaasia, juhid Ahmed Nabi Magomedov ja Alihan Kantemirov;
Volga-Tatari, juhid Abdarahman Šafejev ja Šakir Alkajev;
Kalmõki Rahvuskomitee, juhid Šamba Balinov.
Vene (rahvus)komitee, juht Andrei Vlassov
Eelpool nimetatud komiteedest moodustati 1944. aasta novembris "Venemaa Rahvaste Vabastamise Komitee" («Комитет освобождения народов России» (КОНР)), mille juhiks oli Andrei Vlassov.

1942. aastal liideti seni iseseisev Organisatsioon Zeppelin Julgeolekuteenistuse Referaat IV allosakondade IV C 1, IV CII ja IV CIII alluvusse.

Juhid ja organisatsioon, 1942–1945
SS-Obersturmbannführer Heinz Gräfe, 1942–1944
SS-Standartenführer Karl Gengenbach, 1944–1945
SS-Obersturmbannführer Albert Rapp, 1945

Osakond ZI tegeles allosakondade komplekteerimise ja operatiivjuhtimisega ning agentuuri tehnilika ja varustusega varustamisega
Allosakond, Z IA, tegeles alluvate üksuste tegevuse jälgimise ja koordineerimisega ning isikkoosseisu komplekteerimisega;
Allosakond, Z IB, tegeles sõjavangilaagrite, kust valiti värvatavaid luureagente juhendamise ja agentuuri arvestusega;
Allosakond, Z IC, tegeles agentuuri valve ja toimetamisega vaenlase tagalasse. Allosakonna koosseisus oli ka konvoikommandod.
Allosakond, Z ID, tegeles agentuuri materiaalse kindlustamisega.
Allosakond, Z IE, oli autoteenistus.
Osakond Z II, tegeles agentuuri väljaõppega.
Allosakond, Z IIA, tegeles vene rahvusest agendikandidaatide valikuga ning väljaõppega.
Allosakond, Z IIB, tegeles kasakate seast agendikandidaatide valikuga ning väljaõppega.
Allosakond, Z IIC, tegeles kaukaasiast pärit agendikandidaatide valikuga ning väljaõppega.
Allosakond, Z IID, tegeles Kesk-Aasia rahvaste seast agendikandidaatide valikuga ning väljaõppega.
Osakonnas oli kokku 16 töötajat.
Osakond Z III, tegeles materjalide töötlusega, mis puudutasid rindekommandode erilaagreid ja NSV Liidu tagalapiirkondadesse saadetud agentuuri.
Osakonnas oli kokku 17 töötajat.

Välislingid
George C. Browder, Foundations of the Nazi Police State: The Formation of Sipo and SD, books.google.ee/books

Riigi Julgeoleku Peaamet