Eesti Ornitoloogiaühing

Eesti Ornitoloogiaühing (lühend EOÜ) on vabaühendus, mille eesmärk on Eesti linnustiku uurimine, kaitsmine ja tutvustamine.

Ajalugu 

 1. mai 1921 – asutati EOÜ.
 12. mai 1921 – EOÜ liitus Eesti Looduseuurijate Seltsiga ja tegutses 1991. aastani Eesti Looduseuurijate Seltsi ornitoloogiasektsioonina. Alates 1. maist 1991 tegutseti taas Eesti Ornitoloogiaühingu nime all ning 1998. aastast iseseisva mittetulundusühinguna.
 1991 – kehtestati ühingu liikmetele liikmemaks.
 1994 – EOÜ-st sai rahvusvahelise organisatsiooni BirdLife International liikmekandidaat. Täieõiguslikuks liikmeks sai EOÜ aastal 2000.
 1998 – EOÜ kolis Tartus Veski 4 asuva Baeri maja ruumidesse.
 2002 – EOÜ-st sai Eesti Keskkonnaühenduste Koja (EKO) liige.

EOÜ on vabaühenduste kliimavõrgustiku liige.

EOÜ ingliskeelne nimi on BirdLife Estonia.

Organisatsiooni struktuur

Juhatuse liikmed 
 1997–2000 Arne Ader, Andres Kuresoo (esimees), Aivar Leito, Vilju Lilleleht, Raivo Mänd (1997–1998), Kaja Peterson (aseesimees), Tiit Randla, Jaanus Elts (direktor).
 2000–2003 Jaanus Elts (esimees), Andres Kalamees ja Leho Luigujõe.
 2003–2004 Andres Kalamees (esimees), Jaanus Elts ja Riho Kinks.
 2004–2005 Andres Kalamees (esimees), Jaanus Elts ja Maaria Semm.
 2006–2009 Andres Kalamees ja Jaanus Elts (esimees).
 2010–2018 oli juhataja Andres Kalamees.
 2018–2020 oli juhataja Margus Ots.
 2020–... on juhataja Kaarel Võhandu.

Nõukogu 
EOÜ nõukogusse kuuluvad augustist 2021 Leho Luigujõe, Marko Mägi, Art Villem Adojaan, Antti Karlin, Olev Lüütsepp, Tiiu Tali, Elle-Mari Talivee, Indrek Tammekänd, Aarne Tuule, Tarvo Valker, Peep Veedla. Nõukogu on valitud kolmeks aastaks.

Komisjonid ja töörühmad 
EOÜ juures tegutseb neli komisjoni (Eesti linnuharulduste komisjon, Eesti linnunimetuste komisjon, linnukaitsekomisjon, seirekomisjon) ja kaks töörühma (röövlinnutöörühm, kahlajatöörühm).

Eesti linnuharulduste komisjon loodi 1977. aastal, sisuline töö algas 1980. aastal. Komisjon kinnitab Eestis kohatud uute ja haruldaste linnuliikide vaatlused ning peab Eesti linnuliikide nimekirja.

Liikmed 
EOÜ-s on 2021. aasta lõpu seisuga 649 liiget.

Auliikmed 
EOÜ auliikmeteks on valitud Mait Zastrov (1991), Lemming Rootsmäe (1991), Johannes Lepiksaar (1991), Ilse Rootsmäe (1991), Eduard von Toll (1991), August Mank (1991), Olav Renno (1992), Joann Kallas (1992), Aino Kumari (1992), Linda Metsaorg (1997), Fred Jüssi (1997), Lars Arvid Aksel von Haartman (1998), Jānis Vīksne (1998), Endel Edula (1998), Vilju Lilleleht (1999), Ruth Ling (1999), Tiit Randla (2000), Pertti Saurola (2003), Ilkka Stén (2003), Eet Tuule (2003), Johanna Elizabeth Winkelman (2005), Taivo Kastepõld (2011), Mart-Olav Niklus (2011), Jüri Keskpaik (2012), Eve Mägi (2013), Raivo Mänd (2015), Andres Kuresoo (2015), Aivar Leito (2015), Toomas Jüriado (2018), Mall Hiiemäe (2018), Ene Viht (2018), Asko Lõhmus (2021), Andres Kalamees (2021), Agu Leivits (2021).

Tegevus 
1983. aastal hakati tegema Eesti haudelinnustiku punktloendust.

1995. aastast valib EOÜ aasta lindu.

2002. aastal korraldas EOÜ koos Eestimaa Looduse Fondi ja Tele2-ga üleeuroopalise linnulaulude võistluse Birdeurovision 2002.

Väljaanded 
 1988. aastast annab EOÜ välja eestikeelset ajakirja Hirundo. Ajakiri ilmub kaks korda aastas.
 1993. aastal ilmus esimene "Eesti linnuatlas". Atlase ettevalmistustööd algasid 1976. aastal, välitöid tehti aastatel 1976–1980, rahastus saadi 1991. aastal tänu Hollandi linnukaitsjatele. Aastal 2018 ilmus "Linnuatlas. Eesti haudelindude levik ja arvukus", mille välitööd toimusid aastatel 2003–2009 ja kus osales üle 800 vabatahtliku.
 2008. aastal hakkas EOÜ välja andma teabelehte Tiirutaja, mis ilmub neli korda aastas.

Tunnustus 
 1994 – Eesti Vabariigi teaduspreemia: "Eesti linnuatlase" koostamine
 2007 – SA Keskkonnainvesteeringute Keskuse auhinna Aasta Sipelgas tänukiri: Eesti Ornitoloogiaühing
 2010 – SA Keskkonnainvesteeringute Keskuse auhind Aasta Sipelgas: Eesti Ornitoloogiaühingu projekt "Aasta lind 2009 – kodukakk", teose "Haudelindude levikuatlas" koostamine, ajakirja Hirundo ja linnuhuviliste teabelehe Tiirutaja väljaandmine
 2012 – aasta keskkonnategu: Eesti Ornitoloogiaühingu projekt "Linnuõpe loodusainete õpetajatele"
 2013 – aasta keskkonnategu: Eesti Ornitoloogiaühingu projekt "Talvine aialinnuvaatlus"
 2014 – aasta keskkonnategu: Eesti Ornitoloogiaühingu projekt "Aasta lind 2014 – jäälind"
 2015 – Keskkonnakäpp kategoorias "Tubli tegutseja" ja "Rahva lemmik": Eesti Ornitoloogiaühingu ja Tartu loodusmaja heategevuslik mälumäng
 2015 – aasta keskkonnategu, tänukiri: Eesti Ornitoloogiaühingu projekt "Nutikas linnumääraja"
 2019 – Keskkonnaameti koostööpartneri kuldmärk: Eesti Ornitoloogiaühingu esindaja Andres Kalamees

Viited

Välislingid 
 Eesti Ornitoloogiaühingu koduleht
 BirdLife Internationali koduleht

Eesti mittetulundusühingud
Eesti keskkonnakaitseorganisatsioonid
Eesti ornitoloogia
Eesti Looduseuurijate Selts