Friedrich Wilhelm von Sivers

Friedrich Wilhelm von Sivers (26. mai 1716 Tallinn – 3. jaanuar 1781 Õisu mõis) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväe major, Liivimaa maanõunik, Pärnu kreisi maanõunik, Pärnu maakonna kiriku ülemkirikueestseisja.

Friedrich Wilhelm von Sivers kanti Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 172 all 1747. aastal.

Siversi mõisa- ja maavaldused
Friedrich Wilhelm von Sivers teenis Venemaa keisririigi sõjaväes kuni 1759. aastani, mil ta läks majorina erru ning hakkas tegelema perekonnale kuuluvate mõisate majandamisega. Talle kuulusid Soome Hiitola, Liivimaa Õisu, Kurvitsa (hilisem Heimtali) ja Rencēni (eestipäraselt Rantsna mõis) mõis. 

Mõisate keskuseks olnud Õisu mõisakeskusse rajati tema juhendamisel uued hooned praegusse asukohta, ajaloolise Viljandi–Halliste maantee äärde Õisu järvest idas. 

Ta pärandas poeg August Friedrichile Õisu ja poeg Peter Reinholdile Kurvitsa (hilisema Heimtali) mõisa maad.

Teosed
Friedrich Wilhelm v. Sivers, Öppetus kuida wisi pölle wiin tehhakse. Ilmunud Põltsamaa : W. J. v. Lauw, 1772 (Põltsamaa : W. J. v. Lauw)

Isiklikku
Friedrich Wilhelm von Siversi vanemad olid taani-hollandi päritolu Venemaa keisriririigi Admiraliteedikolleegiumi viitsepresident admiral Peter von Sivers (1674–1740) ja Sophia Elisabeth (sündinud von Numers). 

Tema esimene abikaasa (alates 28. jaanuar (vkj) 1746) oli Kokora mõisast pärit Leonette Wilhelmina von Rehbinder (1729–1753). Sellest liidust sündisid seitse last:
Otto Peter (1746–1748)
Karl Gerhard (1747–1806), Prantsusmaa ja Poola sõjaväelane, alamkorrakohtu president Liivimaal, jalaväekindrali Frommhold von Siversi (1789–1862), polkovnik Karl Gerhard von Siversi (1783–1812) ja kindralleitnant Ferdinand Ludwig Wilhelm von Siversi (1791–1831) isa
Friedrich Wilhelm (1748–1823), Venemaa sõjaväe polkovnik, Liivimaa kasakapolgu šeff 1812. aasta Vene-Prantsuse sõjas, Liivimaa maanõunik ja Liivimaa aadlimarssal (1792–1797), Kuramaa tsiviilkuberner, senaator, Rantsna mõisnik
Sophia Elisabeth (1749–1807)
Georg Johann (1750–1796), Venemaa keisririigi mereväekapten, riigitegelane Viiburis, Hiitola mõisnik (1793); abiellus 1773 paruness Dorothea Charlotta Pilar von Pilchauga
Bernhard Gustav (1752–?) 
August Gideon (1753–1753)

Teist korda naitus ta 1754. aastal Soosaare mõisa pärija Anna von Schulzega, kes oli Preisimaa päritolu ülemsekretäri Wilhelm Schulze ja Sophie Elisabeth von Ficki tütar, Venemaa salaagendi ja riigitegelase Heinrich von Ficki tütretütar. Sellest abielust sündisid:
Anna Sophia (1747–1777), Uue-Põltsamaa mõisniku Karl von Lilienfeldi (1754–1835) abikaasa
Helene Wilhelmine (1755–?), Reastvere mõisniku Magnus Wilhelm von Bruemmeri (suri 1803) abikaasa
Anna Aurora Christina (1759–1795), Käru mõisniku Reinhold von Staudeni (1755–1815) abikaasa
Peter Reinhold (1760–1835), Kurvitsa (hilisema Heimtali) mõisnik, Pärnu ja Viljandi kreisikohtunik, Liivimaa krediidisotsieteedi ülemdirektor, Liivimaa maanõunik
Wilhelm August (1761–hukkus lahingus 1788), Venemaa keisririigi alampolkovik
Hedwig Dorothea (1762–1830), alampolkovik Christian Wilhelm von Bergi ja jalaväekindrali ning Tallinna sõjakomandandi Gregor von Bergi abikaasa
Karl Magnus Adolph (1765–1830), Venemaa keisririigi major, Soosaare ja Jeŗi mõisnik
August Friedrich (1766–1823), kreisisaadik, maakohtunik, Õisu, Morna ja Valguta mõisnik, kelle poeg Friedrich von Sivers (1792–1869) jätkas Õisu mõisnikuna;
Reinhold Heinrich (1768–1820), Venemaa keisririigi rittmeister, Soosaare mõisnik, advokaat Viljandis

Sugupuu

Vaata ka
Sivers

Viited

Välislingid
Person Sheet: Friedrich Wilhelm von Sivers

Friedrich Wilhelm
Liivimaa maanõunikud
Liivimaa mõisnikud
Baltisaksa sõjaväelased
Sündinud 1716
Surnud 1781