16. veebruar

16. veebruar on Gregoriuse kalendri 47. päev. Juliuse kalendri järgi 3. veebruar (1901–2100).

Sündmused

Eestis
 1270 – leedulaste väge, mis oli Saaremaa rüüsteretkelt Läänemaa poole liikunud, ründas sakslaste sõjavägi eesotsas ordumeister Otto von Lutterbergiga ning tema juhitud Tartu ja Saare-Lääne piiskopi ning Harju-Viru vasallidega kaotas kokkupõrke: Lutterberg langes.
1889 – Tartu ülikoolis alustati venestusreforme. Kõigepealt kehtestati venekeelne õppetöö õigusteaduskonnas.
 1917 – politsei viis Tartus läbi laiaulatusliku haarangu, mille käigus arreteeriti suur osa VSDTP Põhja-Balti organisatsioonide Büroo liikmetest. Aktsiooniga nurjati liikmete üle-eestilise parteikonverentsi kokkutulek.
 1918 – algas Balti riikide iseseisvumine: esimesena kuulutas vabariigi välja Leedu.
 1919 – Vabadussõda: algas Punaarmee suurpealetung. Tähtsaimaks löögisuunaks sai Pihkva-Irboska-Petseri.
 1919 – Kuivastu mõisas toimus Vabadussõtta mobiliseeritud saarlaste vastuhakk, mis kasvas üle 21. veebruarini kestnud ning suuremat osa Saaremaast haaranud Saaremaa mässuks.
 1924 – Varssavis algas 17. veebruarini kestnud Soome, Eesti, Läti ja Poola välisministrite nõupidamine, kus arutati üldise rahvusvahelise olukorra, omavaheliste suhete ja Rahvasteliiduga seotut.
1928 – liikluseks avati Lelle-Papiniidu kitsarööpmeline raudtee. Nüüd sai Tallinnast Pärnu varasema 14 tunni asemel 6 tunniga.
 1934 – Karl Innus valiti tagasi Erra vallavanemaks, palgaga 20 krooni kuus.
 1935 – Tallinnas avati Meremuuseum.
 1936 – Eesti Jalgpalli Liidu esindajatekogu aastakoosolek: muu hulgas loobuti Eesti jalgpallikoondise saatmisest Berliini olümpiamängudele, samuti nimetati Jalgpalli olümpiafond ümber kasvatusfondiks.
 1947 – toimusid esimesed Eesti NSV Ülemnõukogu nn valimised pärast sõda.
 1957 – Johannes Oskar Lauri valiti Eesti Komitee esimeheks.
 1989 – asutati Eesti Kirikute Nõukogu.
 1994 – välisminister Jüri Luik kohtus Riias Suurbritannia välisministri Douglas Hurdiga.
 1995 – Tallinna jõudis Eesti-Vene läbirääkimiste Venemaa delegatsiooni viitseadmiral Viktor Ovtšinnikov.
 1995 – meditsiiniõed piketeerisid Sotsiaalministeeriumi ees madalate palkade pärast.
 1997 – Kristina ja Katrin Šmigun saavutasid Kanadas Canmores toimunud juunioride MM-il 15 km vabatehnikas kaksikvõidu.
 1998 – Tallinna vanalinnas langes peksmise ohvriks näitleja Rednar Annus.
 1999 – Saksamaa ja Eesti vahel sõlmiti viisavabaduse kokkulepe.
 2005 – avalikustati, et Tallinna Ülikool alustab sisulist tegevust 15. mail. Uude ülikooli asusid üliõpilased sama aasta septembri algusest. Riigikogu võttis vastu ülikooliseaduse muudatuse, millega legitimeeriti Tallinna Ülikool avalik-õigusliku ülikoolina.
 2005 – Reformierakond esitas uueks välisministri kandidaadiks Rein Langi.
 2006 – Kristina Šmigun võitis XX taliolümpiamängudel kuldmedali naiste 10 kilomeetri klassikasõidus.

Maailmas

1666 – Holland ja Brandenburg sõlmisid liidulepingu.
1785 – Antoine Laurent Lavoisier eraldas veest hapniku ja vesiniku.
1804 – Tripoli sadamas piraatide poolt vallutatud Ameerika Ühendriikide fregatt Philadelphia süüdati ameerika mereväelaste poolt.
1808 – Prantsuse sõjavägi tungis Hispaaniale kallale.
1871 – Prantsuse-Preisi sõda lõppes Prantsusmaa lüüasaamisega.
1885 – Šveitsis Sankt Moritzis toimusid esimesed skeletoni eelkäija Cresta Runi võistlused.
1918 – Lietuvos Taryba kuulutas Leedu iseseisvaks nii Saksamaast kui Venemaast.
1918 – Esimene maailmasõda: Saksa allveelaevad ründasid torpeedodega Doveri sadamat Inglismaal.
1932 – Iirimaa üldvalimised võitis Fianna Faili Partei, mille eesotsas oli Éamon de Valera.
1933 – Tšehhoslovakkia, Rumeenia ja Jugoslaavia, kes kartsid Saksamaa ähvardusi, taasasutasid Väikese Entente'i.
1936 – Rahvarinne võitis Hispaania üldvalimised: peaministriks sai Manuel Azana, kes kehtestas taas 1931. aasta põhiseaduse.
1937 – Wallace Carothersi juhitud orgaanilise keemia uurimisrühm sünteesis esimest korda nailoni.
1942 – Teine maailmasõda. Saksa allveelaevad ründasid Hollandi Indoneesias asuvaid naftatöötlustehaseid.
1944 – Teine maailmasõda: liitlased pommitasid Jaapani Chuuki mereväebaasi, ründe käigus hävitati 201 lennukit.
1945 – Teine maailmasõda: Venezuela kuulutas sõja Saksamaale ja Jaapanile.
1945 – Teine maailmasõda: USA alustas ulatuslikke pommirünnakuid Tōkyōle.
1953 – Lõuna-Aafrika Vabariigis loodi Rahva Julgeolekuseadusega erakorralised võimuorganid.
1959 – Fidel Castro sai Kuuba peaministriks.
1960 – USA tuumaallveelaev USS Triton alustas ümbermaailmareisi vee all.
1962 – Georgetownis puhkes valitsusvastane mäss.
1970 – Moskva teatas, et lubab Araabia riikidele, kes on konfliktis Iisraeliga, mitmekülgset abi.
1978 – Jaapan ja Hiina kirjutasid Pekingis alla kaubanduskokkuleppele.
1983 – Lõuna-Austraalias Victorias toimus mitu metsatulekahjut, kus hukkus üle 70 inimese.

Sündinud 

1848 – Octave Mirbeau, prantsuse kirjanik
1893 – Mihhail Tuhhatševski, Nõukogude Liidu marssal
1901 – Enn Kippel, eesti kirjanik
1902 – Gunnar Hultgren, rootsi vaimulik
1906 – Vera Menčik, tšehhi maletaja
1920 – Artur Vader, Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees 1970–1978
1921 – Hua Guofeng, Hiina Rahvavabariigi partei- ja riigitegelane
1922 – Lilli Promet, eesti kirjanik
1935 – Sonny Bono (Salvatore Phillip Bono), ameerika laulja, produtsent ja poliitik
1939 – Czesłav Niemen, poola muusik
1941 – Kim Jong-il, Põhja-Korea riigijuht
1949 – Toivo Kurmet, eesti muusik
1951 – Ike Volkov, eesti arhitekt ja muusik
1954 – Iain Banks, šoti kirjanik
1956 – Siiri Lauk, eesti filoloog ja raamatukogundusterminoloog
1958 – Ice-T (Tracy Morrow), ameerika räppar ja näitleja
1959 – John McEnroe, USA tennisist
1960 – Pete Willis, inglise kitarrist (Def Leppard)
1961 – Andy Taylor, inglise kitarrist (Duran Duran)
1963 – Dave Lombardo, kuuba trummar (Slayer)
1970 – Marika Korolev, eesti näitleja
1972 – Taylor Hawkins, ameerika trummar (Foo Fighters)
1973 – Cathy Freeman, austraalia kergejõustiklane
1974 – Fánis Katergiannákis, kreeka jalgpallur
1979 – Valentino Rossi, itaalia mootorrattur

Surnud 

 1631 – Thomas von Ramm, Riia linnapea
 1917 – Octave Mirbeau, prantsuse kirjanik
 1937 – Erkki Melartin, soome helilooja ja dirigent
 1992 – Charles Carnegie, üheteistkümnes Southeski krahv
 2018 – Heli Lääts, eesti laulja

Pühad 
 Leedu iseseisvuspäev (1918)
 Särava Tähe päev (Kim Chŏng-ili sünniaastapäev) Põhja-Koreas

Ilmarekordid 
Tallinna maksimumtemperatuur +8,7 °C (2019)
Tallinna miinimumtemperatuur –25,5 °C (1865)
Tartu maksimumtemperatuur +8,2 °C (2019)
Tartu miinimumtemperatuur –32,5 °C (1979)

Viited 

Veebruar 16