Andres Ehin

Andres Ehin (13. märts 1940 Tallinn – 10. detsember 2011) oli eesti luuletaja, proosakirjanik ja tõlkija.

Haridus
1958. aastal lõpetas ta Tallinna 21. Keskkooli ja 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina soome-ugri keelte erialal.

Töökohad 
 1964–1965 saksa keele, kehalise kasvatuse ja ajaloo õpetaja sölkuppide juures Ratta külas Jamali-Neenetsi rahvusringkonnas
 1965–1966 ajakirja Küsimused ja Vastused toimetaja
 1966–1969 ajalehe Sirp ja Vasar peatoimetaja asetäitja
 1969–1972 ajakirja Kultuur ja Elu osakonnajuhataja
 1969–1972 ENE toimetaja
 1974–2011 vabakutseline kirjanik
 2007 Tartu Ülikooli vabade kunstide professor

Poliitiline tegevus
Andres Ehin oli aastail 1968–1989 NLKP liige. 1990. aastal astus ta Eesti Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Samal aastal oli Ehin Raplamaa Rahvarinde esimees. Ta kandideeris 1995 Eesti Roheliste ja Eesti Rojalistliku Partei (valimisliidu Neljas Jõud) nimekirjas Riigikokku (kandidaat nr 1366), aga ei osutunud valituks.

Looming

Eesti luuletajatest mõjutasid Andres Ehinit enim Artur Alliksaar, Ilmar Laaban ja Jaan Kaplinski. Sõprus viimasega avardas tunduvalt Ehini silmaringi. Inspireeriv oli ka kokkupuude sölkuppidega. Ehinit peetakse Ilmar Laabani kõrval teiseks eesti sürrealistlikuks luuletajaks. Peale sürrealismi on tema luulele impulsse andnud hispaania modernism, ekspressionism, imažinism ja vanaida luule.

Andres Ehin esines korduvalt rahvusvahelistel luulefestivalidel, sealhulgas Lõuna-Ameerikas. 24. oktoobril 2001 esines ta luulekavaga Tallinnas Kirjanike majas.

Andres Ehin tõlkis proosat ja luulet inglise, vene, soome, prantsuse, saksa, hispaania, iiri, itaalia, rootsi, sloveeni ja sölkupi keelest ning Ly Seppeli abiga ka türgi keelest, ungari keelest ja vanausbeki keelest ja Amiran Kaladze abiga gruusia keelest ja Knut Skujenieksi abiga läti keelest. Tema luuletõlkemeetodiks on "hingemaastiku" edasiandmine.

Ehini luuletusi on tõlgitud vene, läti, leedu, islandi, soome, rootsi, inglise, saksa, taani, galeegi, prantsuse, ungari, gruusia, hollandi, jaapani, makedoonia, norra, tšehhi, shetlandi, slovaki, sloveeni, ukraina ja hispaania keelde.

Andres Ehini luuletusi on jaapani keelde tõlkinud Ülemaailmse Haikuassotsiatsiooni president Natsuishi Ban'ya. Aastal 2008 andis ta Jaapanis välja Ehini haikukogumiku "Sitikas suudleb kuud. The Chafer Kisses The Moon. Koganemushi ga tsukini kisu suru". Luuletuste teine tõlkija on Jaapani üks hinnatuimaid modernistlikke luuletajaid Fujitomi Yasuo, kellega koostöös anti 2010. aastal Eestis välja kahe luuletaja vastastikku tõlgitud vabavärsside kogu "Kuitund. The If Hour. Shiroi hi".

Veljo Tormis, Aleksander Müller, Rein Rannap, Kaarel Kilvet, Jakob Juhkam ja Vaiko Eplik on kirjutanud Andres Ehini tekstidele laule.

Teosed

Luulekogud 
 "Hunditamm" (1968)
 "Uks lagendikul" (1971)
 "Luba linnukesel väljas jaurata" (1977)
 "Vaimusõõrmed" (1979)
 "Tumedusi rüübatan" (1988)
 "Täiskuukeskpäev" (1990) 
 "Teadvus on ussinahk" (1995)
 "Paluteder ja mutrikorjaja" (2004, sisaldab ka tõlkeluulet)
 "Udusulistaja. Luuletusi 2004–2007" (2008) 
 "Sitikas suudleb kuud : haikukogu" – "A Chafer Kisses The Moon : Haiku Collection" [Jim Kacian]. – "黄金虫が月にキスする" [tlk Ban’ya Natsuishi] (2008) (Tekst eesti, inglise ja jaapani keeles)
 "Kuitund = The If Hour" /autorid Andres Ehin ja Fujitomi Yasuo; tlk Ricard Dadell jt (2010)
 "Pilvest ja varesest : Luulet 2010–2011" (2012)
"Kimbuke sinilolli" (2020)

Valikkogu 
 "Täiskuukeskpäev. Valitud luuletusi 1959–1988" (1990)  
 "Igavik vannitoas : Valikkogu" (2010)

Koondkogu 
 "Alateadvus on alatasa purjus" (2000)

Romaanid 
 "Rummu Jüri mälestused" (1996)
 "Seljatas sada meest" (1998)

Lühipalade kogumik 
 "Ajaviite peerud lähvad lausa lõkendama" (1980)

Näidendid 
 "Karske õhtupoolik" (Lembit Vahaku varjunime all, koos Enn Mikkeri ja Rein Siimuga, Loomingu Raamatukogu 1972, nr 27)
 "Kalevipoja lood" (lavastatud Eesti Nukuteatris, 1988)
 "Tagaaetav. Lugu Rummu Jürist" (etendatud Lelle mõisapargis suvelavastusena 2000)
 "Volquin Varbola all ehk saatuslik kihlvedu" (etendatud Varbola linnuses suvelavastusena, 2007)

Tõlked 
 Juri Oleša. "Kadedus" (1971)
 Arkadi ja Boriss Strugatski. "Tigu nõlvakul" (1971)
 Fjodor Dostojevski. "Ülestähendusi põranda alt" (koos Lembe Hiedeliga, 1971, 2. trükk 2004)
 Roald Dahl. "Musi mopsti" (1975)
 Leonid Sobolev. "Kapitaalremont" (koos Peet Lepikuga 1976)
 Pu Songling. "Libarebased" 1977
 Ivan Nikitin, Fjodor Tuttšev, Afanassi Fet. "Ilmsi ja ulmsi" (koos Ly Seppeli ja Peeter Ilusaga; 1977)
 "Üheksateist ööd" (koos Ly Seppeliga, 1979, valitud lugusid araabia jutukogust "Tuhat üks ööd")
 Rahim Essenov, Anatoli Šalašov. "Turaani pisarad" (koos Ly Seppeliga 1979)
 "Unesnõiduja" (1981, tšuktši muinasjuttude ümberjutustused)
 Heinrich Hoffmann. "Kolumats" (1982)
 "Tuhat üks ööd" (koos Ly Seppeliga, I-II, 1984; üheköiteline uusväljaanne 2005)
 Yunus Emre. "Olen algus ja lõpp" (koos Ly Seppeliga; 1986)
 Pu Songling. "Libarebased ja kooljad : hiina armu- ja hirmujutud" (1986 ; 2008)
 Wilhelm Busch. "Lugusid" (1987)
 Alistair Maclean. "Põrguspisilane" (1994)
 Desmond Bagley. "Vaenlane" (1996)
 "Isahirve öö : XX sajandi türgi luulet" (koos Ly Seppeliga; 1997)
 "Kaarsild". Soome luulet 1920–1950 (koos Ly Seppeli ja teistega; 1997)
 Clarissa Pinkola Estés. "Naised, kes jooksevad huntidega : müüte ja pajatusi ürgnaise arhetüübist" (koos Ly Seppeliga 1997 ; 2010)
 James Oldham, Tony Key, Igor Yaro Starak. "Risk olla elus. Sissejuhatus gestaltteraapiasse" (1998)
 Carol Shields. "Kivist päevaraamatud" (1999) 
 P. Mustapää. "Linnupüüdja. Valik luuletusi" (koos Ly Seppeliga; 2000)
 Robert Bly. "Ürgmees" (koos Kristiina Ehini ja Taavi Tatsiga; 2001) 
 Terri Morrison, Wayne A. Conaway, George A. Borden. "Maailma äri ja kultuuri käsiraamat" 1–3 (2002)
 Robert Bly. "Ürgmees : Raamat meestest" (koos Kristiina Ehini ja Taavi Tatsiga; 2002)
 Kaksainus : maailma armastusluulet" (koos Ly Seppeliga; 2004)
 Eeva-Liisa Manner. "Hüüd tuulde : valik luuletusi" (koos Ly Seppeliga; 2007)
 Svetlana Aleksijevitš. "Tšernobõli palve" (2007)
 Tommy Hellsten. "Olla lapsevanem : Võimu vastutustundlikust kasutamisest" (2008)
 Pär Hansson. "Valguseraasud" (koos T. Arnoveriga; 2010) 
 "Lind tulemäe kohal : valik XX sajandi teise poole türgi luulet" (koos Ly Seppeliga; 2010)

Ekraniseeringud 
2007. aasta mais valmis filmikassett "Must lagi", milles 7 eesti joonisfilmitegijat olid animeerinud ühe eesti kirjaniku luuletuse, igaüks erineva luuletaja oma. Igaüks valmistas sedasi kaheminutilise joonisfilmi. Priit Tender oli animeerinud Andres Ehini luuletuse "Taimne direktor", mida esitab autor.

Tunnustus
 1994 – Loomingu aastaauhind
 1996 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (luulekogu "Teadvus on ussinahk")
 1998 – Ponkala Fondi preemia (soome luule valimiku "Kaarsild" tõlge eesti keelde)
 2001 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia (koondkogu "Alateadvus on alatasa purjus")
 2002 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
 2003 – Juhan Liivi luuleauhind ("***sügaval maa all elavad...")
 2011 – Salme Ekbaumi ja Minni Nurme koduluulepreemia (Loomingus (2001, nr 9, lk 1192) ilmunud koduluuletus "Õnnis videvik")

Mälestuse jäädvustamine 

 2013 – Kobarpingid Rapla keskraamatukogu õuealal

Isiklikku 
Andres Ehini vanemad olid Venemaal sündinud ning seal saksa luterlikus gümnaasiumis hariduse saanud eestlased, kes olid 1921 opteerunud Eestisse. Nad valdasid vene ja saksa keelt sama hästi kui eesti keelt. Kodus valitses kosmopoliitlik õhkkond. Isa Alfred Ehin oli maksuameti asedirektor ja ema Alice Ehin oli välisministeeriumi tõlk. Nad tundsid hästi vene, saksa ja prantsuse luulet. Andres Ehini ema õde oli Ida Käsper (Ida Keerdo), Paul Keerdo abikaasa.

Andres Ehini sugulane Kalev Ehin (USA-s vahel Charles Ehin) oli USA-s kõrge sõjaväetegelane, kelle ülesandeks oli kontrollida, et USA presidendi tuumakohvri ja tuumarakettide väljalaskeplatsdarmi vahel oleks alati olemas elektrooniline side. Vietnami sõjas oli Kalev Ehin USA õhuluure ülem, USA sõjaväebaasi asejuhataja Taiwanil ja Iraani šahhi lendurite (nii hävitus- kui ka luurelendurite) väljaõppe ülem. Hiljem oli ta management'i professor Utah' ülikooli Westminster College'is.

Andres Ehin oli 3. oktoobrist 1975 abielus Ly Seppeliga. Neil on tütred Piret, Kristiina ja Eliisa. Esimesest abielust komiga on Ehinil poeg Ivar ja tütar Anne. Alates 1974. aastast elas ta Ly Seppeli isalt päritud majas Raplas.

Viited

Kirjandus 
 Eesti kirjanduse ajalugu, V köide, 2. raamat, Eesti Raamat, Tallinn 1991, lk 527–530 (autor Toomas Liiv) ja bibliograafia lk 544–545
 Eesti kirjanike leksikon, Eesti Raamat, Tallinn 2000, lk 72, autor Sirje Olesk
 Sven Vabar, "Käib ära ja toob luuletusi. Intervjuu Andres Ehiniga" – Looming 2005, nr 6, lk 920–928
 "Täiskui: Andres Ehin" (tõlgenduskogumik). Koostaja Arne Merilai, toimetaja Ele Süvalep. Sari "Studia litteraria Estonica" nr 12, Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu 2012, 440 lk, ISBN 9789949321612; autorid: Andres Ehin, Ly Seppel, Kristiina Ehin, Valdur Mikita, Ain Kaalep, Madis Kõiv, Marju Lauristin, Jaan Kaplinski, Jüri Arrak, Peeter Tulviste, Patrick Cotter, Mathura, Erkki Luuk, Hellar Grabbi, Alice Ehin, Hasso Krull, Tiit Hennoste, Arne Merilai, Mart Velsker, Aare Pilv, Taimi Paves, Peet Lepik, Tuuli Kaalep, Märten Rattasepp; sisaldab lk 349–438 Jaan Malini koostatud Andres Ehini bibliograafia

Välislingid

Andres Ehini loengud Ööülikoolis
Ehin Paul Aristest
Ehin P. Mustapääst
Ehin Andres Vanapast
Ehin Artur Alliksaarest 
Ehini ettekanne: Uku Masingu ideoloogia põlisrahvaste kultuuri küsimuses
Artikkel: "Eestlus mahub eurooplusesse küll", 1999
Euroopa luuletajad Maastrichtis; Ehini luuletõlked
Intervjuu Ehiniga 2000
Rein Veidemann Ehinist
Rein Veidemann Ehinist
Janika Kronbergi kommentaar Juhan Liivi luuleauhinna puhul
Jaan Pehk. "Täna õhtul Ehin ennast Sulle", EPL, 7. november 2008
Mathura. "Alateadvus ja mütoloogia", Sirp, 19. märts 2010
Külliki Kuusk. "Mul keha ei ole, kuid hommikul tõuseb mu vari. Ekstaatiline Ehin", Looming 2013, nr 7, lk 1032–34
Lühipala "Surm ja kahvel" kogumikust "Ajaviite peerud lähvad lausa lõkendama"

Eesti kirjanikud
Eesti luuletajad
Eesti tõlkijad
Tartu Ülikooli vabade kunstide professorid
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Metsakalmistule maetud
Sündinud 1940
Surnud 2011