Mindanao

Mindanao on Filipiinide suuruselt teine saar Luzoni järel.

Mindanao on maailmas suuruselt 19. saar. Rahvaarvult on ta maailma 8. saar.

Saare pindala 94 630 km². Saar on mägine. Apo vulkaan (kõrgus 2954 m) on saare ning ühtlasi ka Filipiinide kõrgeim tipp.

Saart ümbritsevad läänest Sulu meri, idast Filipiini meri ja lõunast Sulawesi meri.

Kõigist Filipiini saartest on Mindanaol kõige mitmekesisemad maastikud: kõrged sakilised mäed, peaaegu isoleeritud vulkaanitipud, kõrged platood, ürgmetsad ja laiad soised tasandikud.

Ajalugu 

Mindanao on nimetatud maguindanaode hõimu järgi, kes enne eurooplaste saabumist oli saare suurim ja võimsaim hõim.

Mindanao on olnud asustatud kümneid tuhandeid aastaid. Eelajaloolisel ajal saabusid saarele negriitod, umbes 1500 eKr austroneeslased.

13. sajandil levis piirkonda islam ja rajati Filipiini sultanaadid, näiteks Maguindanao ja Sulu sultanaat. Siiski oli eurooplaste saabumise ajaks islamisse pöördunud ainult osa saare elanikest. Enamik inimesi saare põhja- ja idaosas järgisid oma rahvuslikke religioone, kuni eurooplased nad lõpuks ristiusustasid. Tänapäeval on saare elanikkonnast 63% kristlased ja 32% muslimid.

16. ja 17. sajandi vahetusel toimus Mindanao elanikel esimene kokkupuude hispaanlastega, kes saare vallutasid.

Provintsid 

Saare territoorium on jagatud viieks piirkonnaks, mis koosnevad järgmistest provintsidest:
 Zamboanga Peninsula piirkond: Põhja-Zamboanga, Põhja-Zamboanga, Zamboanga Sibugay
 Põhja-Mindanao piirkond: Bukidnon, Camiguin, Ida-Misamis, Lääne-Misamis, Põhja-Lanao
 Davao piirkond: Compostela Valley, Ida-Davao, Lõuna-Davao, Põhja-Davao 
 Soccsksargeni piirkond: Cotabato, Lõuna-Cotabato, Sultan Kudarat, Sarangani
 Caraga piirkond: Dinagat Islands, Lõuna-Agusan, Lõuna-Surigao, Põhja-Agusan Põhja-Surigao

Filipiinide saared