Hargla kihelkond

Hargla kihelkond (lühend Har; võru keeles Harglõ, saksa keeles Kirchspiel Harjel) oli ajalooline kihelkond Võrumaa lääneosas jaTartu ja Võru kreisis Liivimaa kubermangus.

Piirkonna ajalugu 
Kihelkond asutati 1694. aastal Urvaste ja Koivaliina kihelkonna (Gaujiena) äärealade baasil.

Hargla kihelkonna mõisad 
Kihelkonnas paiknes 8 mõisat – 1 kirikumõis ning 6 rüütlimõisast peamõisat koos 1 kõrvalmõisaga. Lisaks veel 9 karjamõisat.
Hargla kirikumõis (Pastorat Harjel)
Koikküla (Adsel-Koiküll, Koiküll) rüütlimõis
Laanemetsa (Lannemetz) rüütlimõis
Mõniste (Menzen) rüütlimõis
Saru (Saara) rüütlimõis
Taheva (Taiwola) rüütlimõis
Tidriküla (Didriküll), Taheva kõrvalmõis
Vastse-Roosa (Neu-Rosenhof) rüütlimõis.

Hargla kihelkonna pärand 
Eesti Rahva Muuseumi kogudes on Hargla kihelkonnast umbes kolmsada eset, millest enamik on tekstiilid ja ehted. On ka majapidamistarbeid, tehnikat ja mõned veo- ja liikumisvahendid. Hulgaliselt on etnograafilisi jooniseid ja fotosid. Esimesel kogumisretkel käidi kihelkonnas 1913. aastal.

Hargla kihelkonna vallad 
1922. aastal kuulusid Hargla kihelkonda Laanemetsa, Taheva, Mõniste, Saru ja Vastse-Roosa vald.

Kihelkonna alad tänapäeval 
Hargla kihelkond on tänapäeval jaotunud umbes pooleks Võru ja Valga maakonna vahel. Kihelkonna Valgamaa osa moodustab Valga valla.

Vaata ka 
Hargla Eesti Kodanike Komitee

Viited

Kirjandus 

Haruldasi muinasleide Eestis. Kaja, 17. september 1935, nr. 219, lk. 3.
Alfred Kivirähk. Hargla kihelkonnast 1927. a. suvel kogutud ajalooline traditsioon [Eesti Kirjandusmuuseum]. 2007.

Võrumaa kihelkonnad