Tallinna lennujaam

Lennart Meri Tallinna lennujaam (ka Tallinna lennujaam, varem Ülemiste lennujaam; ICAO: EETN, IATA: TLL) on Eesti suurim lennujaam. Lennujaamast, mis asub Tallinna kesklinnast nelja kilomeetri kaugusel Ülemiste järve idakaldal, toimuvad nii kodumaised kui ka rahvusvahelised lennud.

Lennujaamas on üks 3480 m pikkune ja 45 m laiune asfaltbetoonkattega lennurada, mis võimaldab maanduda ja startida sellistel laiakerelistel lennukitel nagu Boeing 747 ning Airbusi suurimal lennukil A380. Lennuväljal on viis ruleerimisrada ja 14 terminaliväravat.

29. märtsil 2009 nimetati lennujaam Eesti teise presidendi auks Lennart Meri nimeliseks.

Ajalugu

Ülemiste lennuvälja ajalugu 
Esimene tsiviillennukite lennuväli Tallinnas paiknes Lasnamäel, millel liinilende teenindas Aeronaut. Aeronaudi pankrotistumise järel 1928. aastal jätkas lende Nõukogude Venemaa – Saksamaa lennuliiklusettevõte Deruluft liinidel Königsberg-Tallinn-Helsingi ja Leningrad. Deruluft sõlmis sundolukorras lepingu Nehatu lennuvälja kasutamiseks, mis asus Tallinnast 12 kilomeetri kaugusel.

1932. aastal hakkasid Tallinna lendama ka Poola lennufirma LOT lennukid, liinil Varssavi-Vilno-Riia-Tallinn, mis maandusid Lasnamäe sõjaväelennuväljal.

1928. aasta augustis oli teedeministeerium välja valinud maatükki Dvigateli ja Pirita jõe – Ülemiste kanali vahel, lisaks oli vaja AS Dvigatelile ja Wagneri pärijatele kasutada antud maatükke. 26. märtsil 1929 võttis Eesti riik vastu sundvõõrandamise seaduse, et luua avalik lennuväli. Selle loomiseks võõrandati kümme hektarit maad Dvigatelilt ja 22 hektarit Wagneri järeltulijatelt, tasuks maksti neile üle kümne miljoni eurot.

Teedeministeerium otsustas Ülemiste järve kaldal Dvigateli vabriku ja endise Mõigu mõisa kanali vahel asuva maa (26 ha) anda tasuta Tallinna avalikuks lennuväljaks. Uus plaanitav lennuväli asus maa-alal, mida piiras lõunast endise Mõigu mõisa Mõigu kanal, põhjast Dvigateli tehased, ning mille ühe külje moodustab Ülemiste järv. Eraldatud maa tasandamine ja kordaseadmine läks lisaks maksma viis miljonit senti. Riigi poolt eraldatud hädaabitöödeks määratud summadest osa läks lennuvälja väljaehitamiseks. Lennuvälja maa-alal Ülemiste kaldal püstitati angaar ühes töökojaga, bensiinikelder, ja kavandati võimaluse korral ehitada ka administratiivhoone. Ülemiste järve kaldale ehitati lennusadama lennusild merelennukitele. Ülemiste järve äärde oli ehitatud esimene Ülemiste lennusadam aastail 1928–1929 teenindamaks Soome ja Tallinna vahet lendavaid lennukeid. Kui uus lennuväli oli sedavõrd korda saanud, kolis Deruluft Nehatu lennuväljalt Tallinnale lähemale riiklikule lennuväljale. Alates 1. juulist 1939 toimusid Derulufti lennud Ülemistelt. Pärast NSV Liidu korraldatud juunipööret Eestis, lõppesid alates 17. juunist 1940 Ülemiste lennuväljal tsiviillennud. Ülemiste lennuvälja hõivasid Nõukogude lennuväeüksused. II maailmasõja ajal lõppesid reisilennukite lennud Ülemiste lennusadamasse.

Tallinna lennujaama hoonet hakati ehitama 1932. aastal. 20. septembril 1936 avati osaliselt valminud lennurajad. Kokku läks lennuvälja rajatiste ehitamine maksma 25 miljonit senti. Alguses olid lennurajad umbes 40 meetrit laiad ja 300 m pikad ning moodustasid kolmnurga, mis võimaldas lennukitel õhku tõusta ja maanduda kuues suunas. Enne II maailmasõda lendasid Tallinna lennujaamast lennufirmad Aerotransport (nüüd osa SAS Groupist), Lufthansa, LOT ja Aero (praegune Finnair).

Tallinna Lennujaama administratiivhoone projekti koostas juba 1938. aastal Arthur Jürvetson, maja valmis suuresti 1940, kuid ehitati lõpuni valmis alles 1955. aastal, sõjakahjustuste tõttu ehitati maja ümber. Hoone põhiplaan ja avad jäid enamasti samaks, küll aga sai maja selgelt stalinistliku fassaadi ja ootesaalilahenduse. Muinsuskaitseamet on hinnanud Tallinna Lennujaama vana reisijatehoonet kui Eesti kontekstis erilist hoonet, osa kirevast lennundusajaloost. Lisaks kroonulikule välisilmele on hoones iseloomulik stalinistlikus stiilis interjöör, hoone on säilinud autentsena.

Nõukogude okupatsiooni periood 

22. juulil 1940 kell 12.00 võttis Ülemiste lennuvälja üle Nõukogude Liidu lennuvägi, kõik sealsed Eesti lennukid suunati esmalt Lasnamäe lennuväljale, seejärel Jägala lennuväljale. 

Aastatel 1945–1989 sai Tallinnast lennata ainult NSV Liidu piires ning seda ainult Aerofloti lennukitega. 1962. aastal väljus Tallinnast esimene reaktiivlennuk, reisilennuk oli Tu-124. 1970. aastate lõpus ehitati seoses Moskva olümpiamängude purjeregati korraldamisega Tallinna lennuvälja uus reisijate terminal (arhitekt Mihhail Piskov, sisekujundaja Maile Grünberg) ja pikendati lennurada.

Vaatamata sihtkohtade piirdumisega ainult NSV Liidu linnadega, oli lennujaamas palju reisijaid. 1980. aastate lõpul oli Tallinna lennujaamal lennuliiklus 30 Nõukogude Liidu sihtkoha vahel ning aastas teenindati umbes 800 000 reisijat.

Esimene lennu Tallinnast Läände pärast aastakümneid tegi 25. novembril 1989 Stockholmi väljunud SAS-i reisilennuk. Uuenevas NSV Liidus moodustati 1. aprillil 1990. aastal Eesti NSV Transpordiministeeriumi koosseisus Eesti NSV Lennuamet.

Taasiseseisvumine 
1991. aastani allus Eesti tsiviillennundus NSV Liidu Tsiviillennunduse Ministeeriumile, mille territoriaalseks organiks oli Eesti Tsiviillennunduse Valitsus, mille alluvuses olid kõik tsiviillennujaamad ja lennuväljad ning kõik lennukid kandsid Aerofloti logot ja NSV Liidu registritunnust. Eesti taasiseseisvumise järel 1991. aastal reorganiseeriti Aerofloti Eesti filiaal Eesti Vabariigi Transpordi- ja Sideministeeriumile alluvaks riigiettevõtteks Eesti Lennuliinid ning 1992. aastal moodustati sellest iseseisvad üksused riigiettevõte Eesti Lennujaamad ja riiklik aktsiaselts Eesti Lennuliinid".

1. juulil 1997 võttis vabariigi valitsus vastu korralduse, mille alusel moodustati riigiettevõtte Eesti Lennujaamad jagunemiskava teel: aktsiaseltsid Kuressaare Lennujaam, Kärdla Lennujaam, Pärnu Lennujaam, Tartu Lennujaam ja Tallinna Lennujaam. Ühtlasi lõpetas sellega oma tegevuse riigiettevõte Eesti Lennujaamad.

2000. aastad 

Esimest kaubaterminali (Cargo 1) ehitati septembrist 1997 märtsini 1998. Reisijate terminal uuendati täielikult 1999. aastal, sellega kasvas lennujaaama reisijate läbilaskevõime 1,4 miljoni reisijani aastas. 2008. aastal laiendati lennujaama veelkord, tõstes reisijate läbilaskevõime 2,3 miljoni reisijani aastas. Suurenenud nõudlus kaubapindade järele tekitas vajaduse laiendada kaubaterminali, mistõttu ehitati kaubaterminal Cargo 2. 2012. aastal avati lennukihoolduse angaar ja täitus kahe miljoni aastase reisija piir. 11. jaanuaril 2013 võttis Rahvusvaheline Lennuväljade Nõukogu (ACI) Tallinna lennujaama lennujaamade süsinikualase akrediteerimise programmi liikmeks. Peale selle võeti kasutusele automaatne piiriületussüsteem ja ärilennukite angaaridekompleks.

2010. aastal tellis Eesti Pank Helsingist Tallinna kolmemootorilise Finnair Cargo MD-11F-i, et Eestisse eurosid tuua.

2008. aasta laienemine 
Jaanuarist 2006 septembrini 2008 läbis lennujaam suure laiendusetapi. Terminali laiendati kolmes suunas. Ehitustööde tulemus oli T-kujuline laiendatud lennujaamahoone, 9 reisijasilda, 18 uut väravat, Schengeni ja mitte-Schengeni alade eraldamine, kümme registreerimisletti ning uued söögikohad ja kohvikud. Ehitatud terminaliala võimaldab rahvusvahelistele reisijatele kahetasandilist liiklust. Väljaspool hooneid renoveeriti ja laiendati perrooni ning ehitati uus ruleerimistee. Uus terminal, mis avati 19. septembril 2008, suurendas lennujaamas reisijate läbilaskevõimet kaks korda.

Ümbernimetamine 
Pärast kunagise Eesti presidendi Lennart Meri surma 14. märtsil 2006 käis ajakirjanik Argo Ideon Eesti Ekspressist välja idee nimetada lennujaam president Lennart Meri auks temanimeliseks. Ideon tõi mitmeid näiteid lennujaamadest, kus nii on toimitud: John F. Kennedy rahvusvaheline lennujaam, Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam, Istanbuli Atatürki lennujaam jt.

Nimemuutust arutati lennujaama juhatuse koosolekul 29. märtsil 2006. Uue terminali avamisel 19. septembril 2008 teatas peaminister Andrus Ansip ametlikult, et nimi vahetatakse märtsis 2009.

Läänemere pööringud 
Aastal 2011 sõlmiti koostööleping Tallinna lennujaama, Tallinna sadama ja Happy Cruisesi vahel. Kruiisireisijad toimetati lennukitega Tallinna, kust nad saadeti kruiisilaevade peale puhkust veetma. Puhkusereisi lõpetanud said lennukitega tagasi Hispaaniasse lennata. Esimesel, 2011. aastal reisis üle 7000 hispaania turisti tšarterlendudega Tallinna lennujaama ja tagasi. Kuna lennujaam asub sadamast ainult viie kilomeetri kaugusel, kulus turistidel selle vahemaa läbimiseks alla tunni.

2012. aastal alustas tšarterlende Madridi-Barajase lennujaamast kolme Airbus A321 ja kahe-kolme Boeing 747-ga Pullmantur Air. 2012. aasta suvega toimetati Tallinna ja tagasi umbes 16 000 turisti. Ka järgmisel aastal jätkati tšarterlende ning viie pööringuga lennutati 25 000 turisti. Samuti toimus üks osaline pööring kruiisilaevaga MS Deutschland, mida haldas Peter Deilmann Cruises.

2020. aastad 
25. novembril 2020 hakati Tallinna lennujaamas ehitama päikeseparki. Need plaaniti rajada kõikidesse lennujaamadesse eesmärgiga vähendada elektritarbimisest tuleneva süsiniku kogust ning liikuda taastuvenergia kasutamise suunas. Eesti oli koroonapandeemia ajal Hiinast saabuvatele lennukitele teekonnal Euroopasse esimene Euroopa Liidu riik.

Tuleviku laiendusplaanid 

Tallinna lennujaama juhatuse liikme Erik Sakkovi andmetel plaanitakse lennuraja pikendamist 600–700 meetri võrra, et teenindada kaugmaalende, uue ruleerimisraja, ladude, odavlennufirmade terminali ehitamist ja olemasoleva terminali laiendamist. 21. veebruaril 2013 algatati lennuliiklusala arendusprojekti keskkonnamõjude hindamisprojekt, milles uuritakse muutusi, mida põhjustaksid olemasoleva lennuraja rekonstrueerimine ja pikendamine 720 meetri võrra ning sademevee- ja kuivendussüsteemide ehitamine ja laiendamine idas ja lõunas; põhjapoolse ruleerimisraja pikendamine ja lõunapoolse paralleelse ehitamine; lennurajaga ristuvate ruleerimisteede pikendamine; CAT II navigatsioonisüsteemide paigaldamine; lõunapoolsete lennukite perroonide ehitus koos vajalike kommunikatsioonide rajamisega; perimeetriaia rajamine ja tehniliste valvesüsteemide paigaldamine; osaline patrull- ja hooldetee ehitus, lumekogumise platside, jäätõrje tegemise ala, rajahooldustehnikale manööverdusala vabastuse platsi ja mootorite testimise ala rajamine. Need muudatused võimaldavad lennukitel Tallinna kohalt kõrgemalt üle lennata ja vähendavad sellega mürataset. Avalik arutelu lennuraja pikendamise keskkonnamuutuste projekti kohta toimus 16. detsembril 2013, lennuraja laiendustööd pidid algama 2015. aasta alguses. 12. juunil 2013 kinnitas Tallinna linnavalitsus detailplaneeringu, millega lubati Tallinna lennuväljal ehitada 0,91 hektari suurusele maa-alale lennukiremondihoone. Lennujaama viie aasta pikkuse investeerimisplaani kogumaksumus on üle 100 miljoni euro. See hõlmab peale lennukiremondihoone ehitamise ka 2,5 miljoni euro eest lennujaamahoones ümberehitusi ja laiendusi ning turvalisuse, mahutuse ja VIP-alade suurendamist.

Aastatel 2016–2022 plaanib Tallinna lennujaam arendada lennuliiklusala, laiendada reisiterminali ja sealset julgestusala ning ehitada 1200-kohalise parkimismaja.

Terminalid 

Lennujaamas on üks reisiterminal ja neli kaubaterminali. Tallinna lennujaamas on iga aastaga järjest rohkem reisijaid, terminali on raske aastas mahutada rohkem kui 2 500 000 reisijat.

Reisijate asutused lennujaamas 
Lennujaam avas 9. mail 2013 raamatukogu värav 1 juures. Kõik raamatud raamatukogus annetati avalikult, osa raamatutest annetasid endine Eesti president Toomas Hendrik Ilves ja tema abikaasa Evelin Ilves. Raamatukogus on raamatuid kümnes keeles, peamiselt eesti, vene ja inglise keeles. Seal on ka valik lasteraamatuid. 16. augustil 2013 avas Tallinna lennujaam kunstigalerii, mida saavad kõik saabuvad ja lahkuvad reisijad näha.

Septembris 2013 avati Tallinna lennujaamas automaatne piiriületussüsteem, mis on kasutusel Schengeni alast väljalendamisel.

Nordea Lounge on äriklassi ootesaal Tallinna lennujaamas. Nordea Lounge on mõeldud Aerofloti, Air Balticu, Finnairi, LOT Polish Airlinesi, Lufthansa, Nordica ja Turkish Airlinesi äriklassi reisijatele. Maailma suurim sõltumatu lennujaamade ootesaalide liikmesust pakkuv programm Priority Pass hääletas Tallinna lennujaama äriklassi ootesaali Euroopa parimaks 2017. aastal.

Tallinna lennujaamas on alates 2017. aasta oktoobrist kõigile reisijatele avatud jõusaal. Jõusaali eesmärk on inimesi rohkem liigutama panna.

Lennufirmad ja sihtkohad

Regulaarlennud 

Lennufirmad, mis teenindavad regulaarlende Tallinna lennujaamast.

Liinilendude sihtkohad täpsemalt 

Siin on kuvatud osa Tallinna lennujaamast toimunud liinilendude andmetest 2023. aasta suvise seisuga.

Tšarterlennud

Kaubalennud

Magnetic MRO lennukihoolduses käivad lennufirmad 
Magnetic MRO on Tallinna lennujaamas asuv lennukite hooldusfirma. Allpool on loetletud lennufirmad, kes kasutavad Magnetic MRO teenust.

Tallinna lennujaama sihtkohtade soovinimekiri

TOP lühi- ja keskmaa lennuliinid

TOP kaugmaa lennuliinid

Statistika 
Aastast 1998 on lennujaama läbinud reisijate arv kasvanud igal aastal 14,2%. 20. septembril 2005 Tallinna Lennujaamast sai miljoni-jaam. 16. novembril 2012 ületati Tallinna lennujaamas esimest korda tegutsemisajal aastas kahe miljoni reisija piir. 31. detsembril 2018 Tallinna Lennujaama aastane reisijate arv ületas kolme miljoni piiri.

2016. aasta populaarseimad sihtkohad olid Frankfurt ja Helsingi. Frankurti lendas 12% reisijatest, Helsingisse 12%, Riiga 10%, Oslosse 7%, Stockholmi 7%, Londonisse 5%, Moskvasse 5%, Amsterdami 4%, Milanosse 4% ja Kopenhaagenisse 4%. Need sihtkohad moodustasid 70% Tallinna lennujaama sihtkohtadest.

Reisijate statistika 

Baltimaade hõivatumad lennujaamad

Ühistransport 

Nii tramm kui ka bussid väljuvad lennujaamahoone põhjapoolse otsa juurest (trammiterminali eest), kuid kesklinna ja reisisadama suunas väljuva nr 2 bussi peatus asub Tartu maanteel, teisel pool ehitatavat parkimismaja ega ole ühistransporditerminalist (trammiterminalist) otse nähtav. Seetõttu on turistil lihtsam kasutada kesklinna sõiduks trammi kui bussi. Trammiterminali juurest väljuvad nr 2 liini bussid suunduvad Mõiku, mitte kesklinna/sadamasse. Liin nr 65 viib Lasnamäele.

Trammid väljuvad enamasti 6-minutilise intervalliga, nr 2 buss 20-minutilise intervalliga.

Rahvusvaheline tunnustus

Õnnetused 
 20. veebruaril 1993 kaaperdati Aerofloti Tu-134 Venemaa-sisesel lennul 2134 Tjumenist Peterburi. Kaaperdaja nõudis, et ta viidaks USA-sse, ent kuna polnud piisavalt kütust, soovis ta lennata Helsingisse, kuid nõustus lõpuks Tallinnaga. Pärast Tallinna lennujaamas maandumist ning viis ja pool tundi kestnud läbirääkimisi vabastati 30 reisijat. Seejärel lendas lennuk Stockholmi Arlanda lennujaama, kus kaaperdaja koos oma abikaasa ja lapsega alistus Rootsi võimudele.
 24. novembril 1994 kaaperdasid kolm reisijat Aerofloti Tu-134 Venemaa-sisesel lennul Sõktõvkari lennujaamast Peterburi ning nõudsid lennuki lendamist Taani. Nad andsid alla Tallinna lennujaamas tundidepikkuste läbirääkimiste järel.
 10. veebruaril 2003 kukkus alla Enimexi Helsingisse startiv Antonov An-28 tüüpi ES-NOY. Kolmest kaubalennuki pardal olnust hukkus kaks, kapten ja piloot; lennuki mehaanik pääses vigastustega.
 27. märtsil 2006 süttis Tallinna lennujaamas seisev Airesti lennuk Let L-410UVP-E20C ES-LLG. Lennuk sai palju kannatada, kuid hiljem see parandati. Õnnetuses ei saanud keegi viga.

 18. märtsil 2010 sooritas Helsingist tulev Exini Antonov An-26 SP-FDO hädamaandumise Ülemiste järve jääle. Lennukil oli probleeme maandumisrataste ja ühe mootoriga. Lennu tellis DHL. Kaks meeskonnaliiget kuuest said vigastusi.
 25. augustil 2010 tegi Exini Antonov An-26 tüüpi lennuk SP-FDP hädamaandumise. Tallinnast õhkutõusmisel purunes lennukil telik, mistõttu lennuk maandus otsekohe. Lend pidi suunduma Helsingisse. Õnnetuses ei saanud keegi viga.
 8. veebruaril 2013 libises maandumisjärgsel värava poole liikumises rajalt välja Istanbuli Sabiha Gökçeni lennujaamast startinud ULS Airlines Cargo lennuk Airbus A300B4 TC-KZV. Kõik õhkutõusud ja maandumised tühistati kaheks ja pooleks tunniks, startida ja maanduda said ainult lennukid, mis ei vajanud täispikkuses lennurada. Lennukid suunati Helsingisse ja Riiga. Juhtunus inimesed viga ei saanud.
 14. augustil 2014 sooritas hädamaandumise Estonian Airi lend 473 lennuk Bombardier CRJ900NG ES-ACC, sest õhkutõusul kell 18.10 purunes rehv. Lennuk 86 inimesega pardal maandus kell 20.30, selleks ajaks oli ära kasutatud enamik kütusest. Lennu sihtkoht oli Amsterdami Schipholi lennujaam. Juhtunus keegi vigastada ei saanud.
 11. juulil 2015 kell 5.12 lõhkesid Novosibirski Tolmatševo lennujaamast tulnud Aviastar-TU lennukil Tupolev Tu-204 pärast maandumist Tallinna lennujaamas rehvid. Vigastatuid polnud.
 28. veebruaril 2018 kell 17.11 tegi Tallinna lennujaamas hädamaandumise SmartLynxi Airbus A320. Hädamaandumise ajal sõitis lennuk lennurajalt välja. Lennuki pardal oli seitse meeskonnaliiget: kaks pilooti, neli lennuõpilast ja üks inspektor. Lennujaama rada oli esialgu suletud maandumiseks kuni kella 22.00 ning lennujaam võimaldas lennuvedajatel vajaduspõhiselt õhku tõusta lühendatud lennurajalt.

Vaata ka 
 Nokakivi

Viited

Välislingid 

 Koduleht
 Tallinna lennujaam Eesti lennundusteabe kogumikus
 Tanel Veenre "Lennart Meri lennujaamas tunned end koduselt". Eesti Päevaleht, 4. aprill 2009
 Sakkov: nüüd saab Tallinn endale lõpuks normaalse lennujaama 2. august 2011
 Andmed lennundusohutuse lehel
 Lasnamäe unustatud sõjaväelennuvälja lugu, jaakjuske.blogspot.com.ee
 Tallinna lennujaam rajab linnaku ja laiendab reisiterminali ERR, 10. aprill 2019

Eesti lennujaamad
Ülemiste
Tallinna transporditaristu