Mõrtsuka järv

Mõrtsuka järv (ka Väärsi järv, Mõrtsukjärv) on põhja-lõuna suunas piklik järv Valgamaal Otepää vallas Otepääst 8 km põhja pool, ta kuulub Päidla järvestikku.

Mõrtsuka järv on 2,04 km pikk ja 470 m lai. Tema pindala on 23,4 ha ja suurim sügavus 6,5 m (keskmine 3,7 m). Järv asub 98 m kõrgusel merepinnast.

Järve sissevool toimub Uibujärvest, sinna suubub ka Kakkoja ning esineb allikaid. Väljavool toimub Ilusa oja kaudu.

Nimetus Väärsi järv pandi sealsamas asunud Väärsi talu järgi.

Nime päritolu 

Mõrtsuka järve nimi tekkis 17. sajandil talurühma järgi, mis sama sajandi lõpul külaks kujunes.

Herbert Ligi uuris välja, et lisanimi Martzug või Merzuck tuli Lõuna-Eestis kasutusele 1620. aastatel ja enamik selle kandjaid on sisse rännanud. Mujal tarvitati seda lisanime juba pool sajandit varem.

Enn Tarveli arvates tähendas sõna "mõrtsuk(as)" sõjameest, kelleks oli lihtsalt kohalik talumees. Seegi tähendus tuli keelde 17. sajandi algul. Teisalt võib nime aluseks olla mehenimi Mertsi(k) või Mertsin, mis tuleb Läti nimest Smerts. Näiteks 1756 oli Aiaste külas talupoeg Krisa Merzina Jurri. Soomeski on esinenud mehenime Mertti või Mertsi. Ajapikku muutusid sõjamehe tähendus ja mehenimi rahvale võõraks. Siis mugandati külanimi rahvale arusaadavamaks ja ilmekamaks – Mõrtsuka külaks.

Muistendid 

Mõrtsuka küla nimi on saanud paljude rahvajuttude allikaks. Üks neist on selline. Pärast sõdu käinud rüüstajate salk taludes röövimas ja tapmas. Rahvas põgenenud metsa peitu. Väärsi talu rahvas olnud aga kodus. Rüüstajad tulnud sinna ja vaadanud, et naised keedavad toas süüa. Selgunud, et need olid naisteriietes mehed. Nad piiranud röövijad sisse ja ajanud koos kõigi hobustega järve, kus kõik uppunud.

Ühe pärimuse järgi tapnud röövlid selle järve lähistel ühe ohvri ja järv saanud selle järgi nime. Teise pärimuse järgi saanud järv nime tapetud põdra järgi. Järves olevat ka kulda, mille Rootsi väepealik olevat sõja ajal sinna uputanud.

Viited

Välislingid
 
 

Otepää valla järved