Karl Morgenstern

Johann Karl Simon Morgenstern (28. august 1770 Magdeburg – 15. september 1852 Tartu) oli saksa keeleteadlane. Ta oli keiserliku Tartu ülikooli esimene kõnekunsti, klassikalise filoloogia, esteetika, kirjandus- ja kunstiajaloo professor. Ta oli ka Tartu ülikooli raamatukogu esimene direktor ja ülikooli kunstimuuseumi rajaja. Ülikooli kunstimuuseumi direktorina õpetas ta antiikkunsti, numismaatikat ja mütoloogiat.

Elulugu 
Johann Karl Simon Morgenstern oli pere teine poeg. Tema isa oli omal ajal tunnustatud arst, loodusuurija ja kirjanik linnafüüsik Dr. Fr. S. Morgenstern. Isa suri, kui Morgenstern oli 12-aastane. 

Morgenstern sündis ja alustas haridusteed Magdeburgis. Ta õppis St. Ulrichi köstrikoolis, seejärel astus ta 1780. aastal Magdeburgi toomkooli, mille lõpetas 1788. aastal.

1788. aastal jätkas ta õpinguid Halle ülikoolis kuulsa klassikalise filoloogi ja antiigiuurija Friedrich August Wolfi ja tänapäeval peamiselt tänu oma Kanti-poleemikale ja Baumgartneri-käsitlustele tuntud filosoofiaprofessori Johann August Eberhardi juures. 1794. aastal kaitses ta Halle ülikoolis doktoriväitekirja ja sai doktorikraadi. Doktoritöös käsitles Morgenstern Platoni “Riiki”, keskendudes moraalifilosoofiale.

Sealsamas ülikoolis töötas ta ka õppejõuna: 1794. aastast eradotsendina ning aastatel 1797–1798 erakorralise professorina. 1798–1802 oli ta elokventsi ja poeesia professor Danzigi Athenaeumis. Morgenstern oli üks ülikooli põhikirja autoreid, ta kujundas koolikomisjoni ning oli haljastuskomisjoni liige, kellena ta aitas luua kesklinna ja Toomele ülikoolihoonete ansamblit.

1826. aastal valiti Morgenstern Peterburi Teaduste Akadeemia auliikmeks. 1844. aastal sai ta Õpetatud Eesti Seltsi auliikmeks.

Töö ülikoolis 
Humanistliku hariduse tähtsust rõhutas Morgenstern paljudes kõnedes, nii avalikel ülesastumistel kui ka kõnekunsti professorina peetud ülikooli tähtpäevakõnedes.

Oma kursuste aluskäsitlusena kasutas Morgenstern Herderi haridusalaseid ideesid, mis andsid edasi teoloog August Hermann Niemeyeri haridusalased teosed. Morgensterni tegevuse keskmes oli klassikaline filoloogia. Oma kursuse loomisel lähtus ta nii F. A. Wolfi kui ka talle järgnenute käsitlustest.

K. Morgensterni peatööks olid loengud esteetikast, kunstiajaloost, kreeka ja ladina autoreist. Pedagoogilis-filoloogilises seminaris juhtis ta üliõpilaste stilistikaharjutusi.

Looming 
Morgensterni peetakse kujunemisromaani žanri mõiste ja klassikalise filoloogia aine nimetuse esmakasutajaks.

Morgensterni esimesed trükitud kirjanduslikud katsetused "Die Menge des Lebens im Weltall" pärinevad Magdeburgis õppimise perioodist.

Olles Halles filosoofiadoktor, 1794. aastal käsitles Morgenstern “Commentationes tres de Platonis republica” (1978). Danzigis töötades ilmusid tähtsamate kirjutistena programmiline ametisseastumiskõne “De litteris humanis, sensum veri, honesti et pulchri excitantibus atque acuentibus” (trükitud 1800) ja filoloogiaalased “De fida historica Velleii Paterculi, inprimis de adulatione ei obiecta” (1798) ja “De satirae atque epistolae Horatianae discrimine” (trükitud 1799).

Lisaks avaldas ta kirjandus- ja kunstiküsimusi käsitlevaid aktusekõnesid ning kunstikirjutisi saksa ja baltisaksa ajakirjanduses. Rikkalikku kunstiteavet sisaldab Morgensterni reisiraamat "Reise in Italien im J. 1809 I-III" (Dorpat, Leipzig, 1811–13).

Morgensterni suureks saavutuseks on tema “Sissejuhatus esteetikasse” (Tartu 1815). Lisaks kirjutas ta artikleid paljudele välismaistele kirjandus- ja kunstiajakirjadele ja oli väljaande Dörptsche Beiträge für Freunde der Philosophie, Litteratur und Kunst väljaandja.

Morgensterni kunstikirjutiste temaatika ulatub antiikkunstist kaasaegse Lääne-Euroopa ja baltisaksa kunstini. Erilist huvi tundis ta Raffaeli loomingu ("Über Raffael Sanzio's Verklärung", Dorpat, Leipzig, 1822) ja kaasaegse kunsti vastu; kirjutistes põimuvad klassitsistlikud ja romantilised arusaamad. Oma rikkaliku käsikirjapärandi ning raamatu- ja kunstikogu kinkis Tartu ülikoolile. Morgensternil on suuri teeneid kunsti propageerijana Eestis. Joonistajana oli asjaarmastaja, visandas maastikuetüüde, portreid, kopeeris 16. sajandi meistrite teoseid.

Teosed 
 "De Platonis Republica commentationes tres" (1794)
 "Auszüge aus den Tagebüchern und Papieren eines Reisenden" (1811– 13)
 "Ueber den Geist und Zusammenhang einer Reihe philosophischer Romane" (1817)
 "Ueber das Wesen des Bildungsromans" (1820)
 "Zur Geschichte des Bildungsromans" (1824)

Tänapäev 
Morgensterni mälestuseks on Tartu Toomemäele endise Morgensterni aia alale paigaldatud monument, mis rajati 1851. aastal.

Tartu ülikooli muuseum on jaotatud viieks osaks, millest üks on Morgensterni saal. Sealne Tartu ülikooli ajaloo püsinäitus kannab pealkirja “Minu elu ülikool”.

2020. aastal tähistati Karl Morgensterni 250. sünniaastapäeva terve ürituste programmiga, sealhulgas kahe näitusega Tartu ülikooli kunstimuuseumis, näitusega „Morgenstern – Tartu klassik 250“ ülikooli raamatukogus ning illustreeritud artiklikogumikuga.

Morgensterni Selts 
11. märtsil 1999 asutati Tartus Morgensterni Selts, mis jätkab oma eelkäija, 6. novembril 1996 asutatud Karl Morgensterni Klassikaühingu tegevust. Seltsi eesmärkideks on edendada klassikalise filoloogia ning sellega külgnevate valdkondade – antiikajaloo, antiikfilosoofia, klassikalise arheoloogia, keskaja ladina filoloogia, bütsantinistika ja kogu antiigipärandi uurimist ning populariseerimist Eestis, ühendada vastavate valdkondadega tegelevaid isikuid ning arendada erialast koostööd sama ala viljelejatega mujal maailmas. Seltsi üks eesmärkidest on Karl Morgensterni teadusliku pärandi uurimine ja populariseerimine.

Seltsi tegevuse peamisteks vormideks on teaduslike ja üldharivate ürituste korraldamine, erialase kirjanduse hankimine, erialase kirjanduse väljaandmine ning klassikalistest keeltest tõlkimine.

Viited

Välislingid 

Johann Karl Simon Morgenstern
Johann Karl Simon Morgensterni elulugu
Karl Morgenstern Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA

Eesti klassikalised filoloogid
Tartu Ülikooli Raamatukogu direktorid
Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna professorid
Vana-Jaani kalmistule maetud
Sündinud 1770
Surnud 1852