1914

1914. aasta (MCMXIV) oli 20. sajandi 14. aasta.

Sündmused Eestis 
 Jaanuaris hakkas Noor-Eesti eestvõttel ilmuma kuukiri Vaba Sõna.
 4. jaanuar – Tallinnas toimus Baltimaade maadlustšempionaat naistele
 11. veebruar (vkj 29. jaanuar) – Viljandimaal Kõo mõisas avati Eesti Aleksandri Alampõllutöökool, mis oli esimene põllumajanduskool Eestis.
 26. veebruar (vkj 13. veebruar) – Tartus esilinastus esimene eesti mängufilm "Karujaht Pärnumaal" (operaator Johannes Pääsuke).
 31. mai – Tallinnas toimusid suured kergejõustikuvõistlused. Neist võttis osa ka 17 soomlast.
 14. juuni – Tallinnas Gonsiori aias toimusid rahvusvahelised kergejõustikuvõistlused.
 2. august – Esimene maailmasõda: keiser Nikolai II kuulutas osades kubermangudes, s.h Liivi- ja Eestimaal, välja sõjaseisukorra. Kehtestati sõjatsensuur.
 Ööl vastu  sattus Saksa ristleja Magdeburg Osmussaare lähedal karile.
 30. oktoober (vkj 17. oktoober) – avati Tallinna Linna Kunstitööstuskool, millest loeb oma algust Eesti Kunstiakadeemia.
 Asutati Abja toorlinavabrik.

Sündmused maailmas

Jaanuar 
 ...

Veebruar 

 ...

Märts 

 ...

Aprill 

 ...

Mai 

 29. mai – reisilaev Empress of Ireland põrkas Kanadas Saint Lawrence'i jõel kokku Norra kaubalaevaga ning läks põhja. Laeval viibinud 1477 inimesest hukkus vähemalt 1012.

Juuni 

 28. juuni – Serbia natsionalistide ühinguga Must Käsi seotud üliõpilane Gavrilo Princip mõrvas Sarajevos Austria troonipärija Franz Ferdinandi ja tema naise.

Juuli 
 Mõni nädal enne I maailmasõja puhkemist kirjutas Frederick Joseph Ricketts (Kenneth J. Alford) Invernessi lähedal Fort George'is „Kolonel Bogey marsi” ("Colonel Bogey March").
 7. juuli – Robert Goddard sai oma esimese patendi vedelkütusel töötavale rakettseadmele. 
 23. juuli – pärast ertshertsogi Ferdinandi tapmist Serbias esitas Austria-Ungari Serbiale ultimaatumi.
 28. juuli – Austria-Ungari kuulutas Serbiale sõja, algas Esimene maailmasõda.

August 

1. august – Saksamaa kuulutas Venemaale sõja.
4. august – Saksamaa kuulutas Prantsusmaale sõja ja tungis Prantsusmaale ja Belgiasse. Suurbritannia kuulutas Saksamaale sõja. USA president Woodrow Wilson kuulutas välja USA neutraliteedi Euroopas toimuva sõja suhtes.
6. august – Austria-Ungari kuulutas sõja Venemaale. Serbia ja Montenegro kuulutasid sõja Saksamaale.
10. august – Prantsusmaa kuulutas sõja Austria-Ungarile.
12. august – Suurbritannia kuulutas sõja Austria-Ungarile.
15. august – avati Panama kanal.
23. august – Antandi poolel astus sõtta Jaapan
28. august – Austria-Ungari kuulutas sõja Belgiale.

September 

 22. september – Saksa allveelaev uputas Põhjameres Briti laevad Aboukiri, Hogue ja Cressy, hukkus üle 1400 inimese.

Oktoober 

 11. oktoober – Saksa allveelaev lasi Soome lahe suus põhja Vene ristleja Pallada. Hukkus ligi 600 meest.

November 

2. november – Venemaa kuulutas sõja Türgile.
5. november – Prantsusmaa ja Suurbritannia kuulutasid sõja Türgile.

Detsember 

 ...

Sündinud 

 4. jaanuar – Jean-Pierre Vernant, prantsuse klassikaline filoloog, religiooni- ja kultuuriloolane ning antropoloog
 5. veebruar – William S. Burroughs, USA kirjanik 
 25. veebruar – John Tenniel, inglise kunstnik
 31. märts – Octavio Paz, mehhiko kirjanik ja diplomaat, Nobeli kirjandusauhind 1990
 31. mai – Edmund Valtman, eesti karikaturist
 11. juuni – Walter Rand, eesti tehnikateadlane ja publitsist
 27. juuli – August Sang, eesti luuletaja ja tõlkija
 31. juuli – Josette Day, prantsuse filminäitleja
 9. august – Tove Jansson, soomerootsi kirjanik
 5. september – Nicanor Parra, Tšiili luuletaja ja füüsik
 20. september – Johannes Hint, eesti tehnikateadlane ja kirjanik
 6. oktoober – Thor Heyerdahl, Norra maailmarändur
 19. november – Valve Kikas, eesti ehitusinsener
 21. november – Henri Laborit, Prantsuse neuroloog ja kirjanik
 25. november – Joe DiMaggio, USA pesapallur
 15. detsember – Paul Kard, eesti füüsik, akadeemik

Surnud 

 13. veebruar – Alphonse Bertillon, prantsuse kriminalist
 11. juuni – Adolf Friedrich VI, Mecklenburg-Strelitzi suurhertsog
 1. november – Christopher Cradock, Briti mereväelane
 10. oktoober – Carol I, Rumeenia kuningas

Nobeli auhinnad 
füüsika – Max von Laue
keemia – Theodore William Richards
meditsiin – Robert Bárány
kirjandus – auhinda välja ei antud 
rahu – auhinda välja ei antud

Viited