Steiermargi liidumaa

Steiermark (horvaadi ja sloveeni Štajerska, ungari Stájerország) on Austria liidumaa. Steiermark on pindalalt Alam-Austria järel suuruselt teine Austria liidumaa. Steiermark külgneb lõunas Sloveeniaga ning päripäeva edelast alates Austria Kärnteni, Salzburgi, Ülem-Austria, Alam-Austria ja Burgenlandi liidumaadega. Selle pealinn on Graz.

Steiermargi nimi tuletati valitseva Otakari dünastia algsest asukohast: Steyr tänapäeva Ülem-Austrias. Iidne Steyri ja Steiermargi vaheline side ilmneb ka nende peaaegu identsetes vappides, valge panter rohelisel taustal.

Eristatakse Ülem-Steiermarki (Obersteiermark) liidumaa põhja- ja loodeosas (Liezeni, Murau, Murtali, Leobeni ja Bruck-Mürzzuschlagi ringkond) ning Lääne-Steiermarki (Weststeiermark) Grazist läänes (Voitsbergi ja Deutschlandsbergi ringkond ning Leibnitzi ringkonna lääneosa). Ringkondi Grazist idas (Weizi, Hartberg-Fürstenfeldi ja Kagu-Steiermargi ringkond) on nimetatud Ida-Steiermargiks (Oststeiermark).

Graz-Umgebungi ringkonna ('Grazi ümbrus') lääne- ja idaosi võib või ei või pidada vastavalt Lääne- ja Ida-Steiermargi osadeks. Steiermargi hertsogkonna lõunaosi, mis moodustasid osa endisest Jugoslaaviast ja hiljem Sloveeniast (välja arvatud Teise maailmasõja ajal), viidati (ja mõnikord kõnekeeles viidatakse ka praegu) kui 'Alam-Steiermarki (Untersteiermark, sloveeni Štajerska).

Ajalugu 

Steiermarki asustasid keldi hõimud. Pärast roomlaste vallutust oli praeguse Steiermargi idaosa Pannoonia osa, samas lääneosa kuulus Noricumi. Barbarite sissetungide ajal vallutasid või läbisid seda läänegoodid, hunnid, idagoodid, rugid ja langobardid. Avaaride võimu all olevad slaavlased asusid orgudesse 600. aasta paiku. Samal ajal hakkasid frankide võimu all olevad baierlased oma piirkonda lõuna ja ida poole laiendama, neelates lõpuks slaavi elanikkonna.

1180. aastal eraldati Steiermark Kärnteni hertsogkonnast ja sellest sai omaette hertsogkond; 1192. aastal sai Austria hertsog Leopold V ka Steiermargi hertsogiks. Hiljem moodustas Steiermark Sise-Austria keskse osa.

Steiermark arenes kultuuriliselt ja majanduslikult ertshertsog Johann von Österreichi ajal aastatel 1809-1859.

1918. aastal pärast Esimest maailmasõda jaotati see põhjaosaks (praegune Austria liidumaa) ja lõunaosaks, mida kutsuti Alam-Steiermargiks, nüüd sloveenidega asustatud, ja mis annekteeriti Jugoslaaviasse ja sai hiljem Sloveenia osaks. Kahe maailmasõja turbulentsi tagajärjel Alam-Steiermargi saksakeelne elanikkond, mis oli linnadesse koondunud, kolis või saadeti piirkonnast välja.

Haldusjaotus 
Eraldiseisev linn:
 Graz

Ringkonnad:
 Bruck-Mürzzuschlagi ringkond
 Deutschlandsbergi ringkond
 Graz-Umgebungi ringkond
 Hartberg-Fürstenfeldi ringkond
 Leibnitzi ringkond
 Leobeni ringkond
 Liezeni ringkond (koos alaringkonna Gröbmingiga)
 Murau ringkond
 Murtali ringkond
 Kagu-Steiermargi ringkond
 Voitsbergi ringkond
 Weizi ringkond

Elanike arv 
 1 183 303 (2001)
 1 207 800 (2009)
 1 243 052 (2019)

Tuntud inimesi 

 Palman Bracht (1290–1363), rüütel ja Serbia tsaaririigi palgasõdurite juht
 Johann Joseph Fux (1660–1741), helilooja ja muusikateoreetik, kirjutas Gradus ad Parnassumi – kompositsioonijuhendi, mida kasutasid Beethoven ja Mozart
 Johann von Österreich (1782–1859)
 Peter Rosegger (1843–1918), austatud luuletaja
 Johann Puch (1862–1914), asutas 1899. aastal Grazis Johann Puch - Erste steiermärkische Fahrrad-Fabriks-Actien Gesellschaft
 Robert Stolz (1880-1975), helilooja
 Karl Böhm (1894-1981), dirigent
 Erik von Kuehnelt-Leddihn (1909-1999), politoloog
 Bert Isatitsch (1911–1994), Rahvusvahelise Kelgutamisföderatsiooni esimene president
 Frank Stronach (* 1932), Magna Internationali asutaja, miljardär
 Jochen Rindt (1942–1970), Vormel 1 maailmameister
 Helmut Marko (* 1943), endine võidusõitja
 Dietrich Mateschitz (* 1944), Red Bulli asutaja ja tegevjuht, miljardär
 Klaus Maria Brandauer (* 1944), näitleja ja lavastaja
 Elfriede Jelinek (* 1946), Nobeli kirjandusauhinna laureaat
 Arnold Schwarzenegger (* 1947), kulturist, filminäitleja ja endine California kuberner
 Getty Kaspers (* 1948), Hollandi bändi Teach-In juhtiv vokaal, kes võitis 1975. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse
 Eva Rueber-Staier (* 1951), Miss Austria 1969, Miss World 1969
 Wolfgang Muthspiel (* 1965), džässhelilooja ja kitarrist
 Ulla Weigerstorfer (* 1967), Miss Austria 1987, Miss World 1987
 Thomas Muster (* 1967), tennisist, endine maailma esireket
 Renate Götschl (* 1975), mäesuusatamise maailmameister
 Elisabeth Görgl (* 1981), mäesuusataja
 Christoph Strasser  (* 1982), meisterultrajalgrattur
 Conchita Wurst (* 1988), laulja ja 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võitja

Vaata ka 
 Štajerska (Sloveenia Steiermark)

Viited 

Austria liidumaad