Anykščiai

Anykščiai (, poola Onikszty, saksa Onikschten või Anixen) on linn Leedu idaosas Utena maakonnas, Anykščiai rajooni ja Anykščiai valla keskus. Asub merepinnast 75 meetri kõrgusel Šventoji ja Anykšta jõe ühinemiskohas. Anykščiai on Leedu tähtsaim suusakuurort ja talispordikeskus, seal asub Anykščiai regionaalpargi halduskeskus.

Linnas asub kitsarööpmelise raudtee Anykščiai raudteejaam.

Aastal 2009 avati linnas kelgurada. Linnas on kvartsiitliiva karjäär, seal valmistatakse veini, linnas on ka puidutööstus.

Haridust annavad gümnaasium, progümnaasium, põhikool, spordikool, muusikakool ja kunstikool. Seal asuvas kutsekoolis koolitatakse kokkasid, sekretäre, ekspediitoreid, autoremondilukkseppasid, hotellitöölisi ja tislereid.

Anykščiai Püha Matteuse kiriku kaksiktornid on 79 meetriga Leedu kõrgeimad. Vaatamisväärsusteks on veel sealne vanalinn, mille tänavavõrgustik pärineb XV sajandist, vanalinna kalmistu kabel, aastal 1873 valminud õigeusu kirik ja aastal 2010 avatud inglite muuseum. Anykščiaist algab matkarada, mis viib Puntukase juurde.

Ajalugu

Anykščiaid on esmamainitud 1442. aastal. Toona asus seal Leedu suurvürstidele kuulunud Anykščiai mõis.

Aastail 1442–1452 ehitati sinna esimene puidust kirik. Sajandi teisel poolel sai asula alevi staatuse, aastal 1516 ka ajutiselt linna staatuse. Aastal 1566 põlesid nii alev kui ka kirik maha. Kirik põles taas aastal 1671. Asula sai taas linnaõigused aastal 1792, ent kaotas need aastal 1795.

Poola jagamisel läks asula Venemaa koosseisu. Tsaariajal olid asula kohta kasutusel venekeelsed nimekujud Оникшта ja Оникшты. XIX sajandi alguses ehitati sinna esimene kivikirik. Alevis oli ka juutide kogukond, seal oli kaks sünagoogi. Novembriülestõusu järel läks alev riigi omandisse. Aastal 1898 valmis Panevėžysi ja Švenčionėliai vaheline kitsarööpmeline raudtee, millel avati Anykščiai raudteejaam. Aastal 1900 elas linnas 2754 juuti. Aastal 1902 valmis Anykščiais hüdroelektrijaam. Aastal 1909 ehitati vana kiriku asemele uus, mille tornid olid algselt 84 meetri kõrgused, ent esimese maailmasõja tulemusel jäid need 79 meetri kõrgusteks.

Aastal 1929 asutati alevis veinitootmisega tegelev ühistu. Aastal 1938 sai Anykščiai linnaks. Aastal 1941 hukkasid linna vallutanud Saksa okupatsiooniväed 1500 linna elanikku; enamik neist olid juudid.

Teise maailmasõja järel tegutses linna ümbruskonnas viis leedu metsavendade rühmitust. Aastal 1962 hakati seal kaevandama kvartsiitliiva.

Linn oli aastal 2012 Leedu kultuuripealinnaks.

Elanikkond

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Anykščiai elanikest leedulasi 95,93%, venelasi 3,15%, poolakaid 0,26% ja ukrainlasi 0,11%.

Sõpruslinnad 

  Madona, Läti
  Sejny, Poola
  Nepomuk, Tšehhi
  Os, Norra
  Edeshege, Rootsi

  Olaine, Läti
  Heek, Saksamaa
  Castelforte, Itaalia
  Catonsville, USA

Tuntud elanikke 

Jonas Biliūnas – Leedu kirjanik
Antanas Vienuolis – Leedu kirjanik
Antanas Baranauskas – Leedu kirjanik, katoliku vaimulik ja matemaatik
Józef Abelewicz – Poola teoloog
Konstantinas Sirvydas –Leedu leksikograaf
Solomon Baruch Komaiko – USA ajakirjanik
Eivydas Musteikis – Leedu biatlonist
Giedrius Titenis – Leedu ujuja
Bronė Buivydaitė – Leedu luuletaja
Aloyzas Sakalas – Leedu poliitik
Vladas Butėnas – Leedu poliitik
Saulius Katuoka – Leedu õigusteadlane
Romualdas Inčirauskas – Leedu skulptor
Albertas Šimėnas – Leedu poliitik
Sergejus Jovaiša – Leedu korvpallur ja poliitik
Eugenijus Maldeikis – Leedu poliitik
Vytautas Galvonas – Leedu poliitik
Gediminas Grina – Leedu sõjaväelane
Linas Banys – Leedu laskesuusataja

Viited

Välislingid 
 Linn Poola geograafilises sõnastikus
 Linn portaalis vietoves.Lt

Leedu linnad
Anykščiai rajoon