Doktorikraad

Doktorikraad on kõrgeim teaduskraad paljudes riikides, sealhulgas Eestis.

Sellele võivad eelneda litsentsiaat (näiteks Rootsis), magister, bakalaureus.

Sõltumatult teadusharust on tihti kasutusel doktorikraadi nimetusena filosoofiadoktor, lühendina PhD.

Mõnes riigis (näiteks Saksamaal) võib doktorikraadile järgneda habilitatsioon.

Doktorikraadi andmise õigus on peamiselt tunnustatud ülikoolidel. Doktorikraadi saamiseks peab tavaliselt selle taotlejal olema sellest madalama astmega teaduskraad (tavaliselt magistrikraad). Doktorikraadi saamisele eelneb doktorantuur, mis võib kesta kuni 3 aastat, paljudes maades aga ka kauem. Doktorantuuri käigus kirjutab doktorant (doktorikraadi taotleja) vajalikud teadustööd (avaldab teadusartikleid, valmistab ette doktoriväitekirja), sooritab vastavad eksamid jmt. Doktorantuur lõpeb doktoriväitekirja kaitsmisega vastava ülikooli teadusnõukogu ees. 

Doktorikraad pärineb keskaegsetest ülikoolidest (doctor – ladina keeles "õpetaja"). Eri maades ja mõnikord ka eri ülikoolides või koguni erialati esitatakse doktorikraadi saamisel erinevaid nõudmisi. Tavaliselt annab doktorikraad õiguse kandideerida ülikoolides õppejõu kohale – näiteks peab Eestis bakalaureuseõppe õppejõududest 50% olema doktorikraad. Mõnel maal võivad professeerumisel lisanduda eritingimused nagu näiteks habilitatsioon.

Eestis on doktorikraadi nimetus enamikul erialadel "filosoofiadoktor" (dr. phil., inglispärane lühend PhD.), millele lisatakse sulgudes täidetud õppekava nimetus või kitsam õppekavajärgne spetsialiseerumine. Eraldi kraadinimetused on teoloogiadoktor (ladina lühend dr. theol.) ja õigusteaduste doktor (dr. jur.). Paljudes maades on kasutusel kraadid nagu meditsiinidoktor (dr. med.), majandusteaduste doktor (dr. rer. oec.) jne.

Doktorikraadile vastavaks loetakse Eestis ka NSV Liidu haridussüsteemis omandatud kvalifikatsioon, mida tõendab:
 kandidaadikraadi tõendav diplom Κандидат наук (teaduste kandidaat);
 doktorikraadi tõendav diplom Доктор наук (teaduste doktor).

Doktorikraad võib olla väga erineva kvaliteediga. Doktorikraade annavad ka teadus- ja õppeasutustena tunnustamata ülikoolid või müüvad vastavaid diplomeid tegelikult mitteeksisteerivad ülikoolid. Sellised nimetatakse ka diplomiveskiteks. Tarvidusel hindab doktoridiplomite sisu ja väärtust Eestis Akadeemilise Tunnustamise Infokeskus (Eesti ENIC/NARIC).

Vaata ka
 Doktor
 Doktorantuur
 Audoktor
 Arstikraad
 Juubelidoktor

Viited

Välislingid

 Tartu ülikooli õppekorralduseeskiri
 Teadlased: milleks doktorikraad, kui teadlasi rakendada ei osata? ERR Novaator, 5. august 2017

Teadus
Akadeemilised kraadid