Fyn

Fyn on Taanile kuuluv saar Läänemeres. Ta moodustab Fyni maakonna koos lähedal asuvate Langelandi, Ærø, Tåsinge ja teiste väiksemate saartega. Saare kaldad on madalad. Moreenküngastik ulatub kuni 131 meetri kõrguseni.

Kirjeldus
Fyni eraldab Jüütimaast Väike-Belt ja Sjællandist Suur-Belt. Üle kummagi väina on ehitatud sillad niihästi rongide kui autode jaoks. Õigupoolest on üle Suur-Beldi kaks silda: üks Sprogø saareni väina keskel ja teine sealt edasi. Sprogø ja Sjællandi vahel sõidab rong tunnelis. Jüüti poolsaarele ehitati esimene sild vahetult enne Teist maailmasõda ning seda kasutavad nii autod kui rongid. Teine sild ehitati 1970ndatel ja see on ainult autodele.

Saare pindala on 2976 km² on Taani kolmas Gröönimaa ja Sjællandi järel. Elanike arv 447 060 (1. jaanuari seisuga 2006) on Sjællandi järel Taani teine.

Ajalugu
Esimest korda mainis saart aastal 1075 Bremeni Adam nime Fune all. 1085. aastal on mainitud ka saare elanikke. 1231 nimetati saart Fyun, ladina keeles Fionia või Feonia, alamsaksa keeles Vüne. Taanlased ise kirjutasid saare nime keskajal Fjón. Alles Hans-Christian Andersen, kes sellelt saarelt pärit oli, hakkas kasutama nimekuju Fyn.

Suurimad asulad
Suurim linn on Odense, mis ei asu päris mere ääres ja on merega ühendatud kanali abil, mida tänapäeval küll vähe kasutatakse. Ülejäänud suured linnad asuvad kõik saare kaldal: kirdes Kerteminde, idas Nyborg, lõunas Svendborg, edelas Fåborg, läänes Assens, loodes Middelfart ja põhjas Bogense.

Suurimate linnade elanike arvud 2017. aasta 1. jaanuari seisuga:
 Odense: 176 683
 Svendborg: 27 281 
 Nyborg: 17 192 
 Middelfart: 15 202
 Fåborg: 7097
 Assens: 6231
 Kerteminde: 5903
 Ringe: 5851
 Bogense: 3815

Kuulsaid elanikke
Fyni saarel on sündinud kirjanik Hans Christian Andersen, helilooja Carl Nielsen ja Ameerika iseseisvussõja (1775–1783) kangelane kolonel Christian Febiger.

Taani saared
Lõuna-Taani piirkond