Rein Rannap

Rein Rannap (sündinud 6. oktoobril 1953 Tallinnas) on eesti helilooja ja pianist.

Haridustee
1965–1972 Tallinna Muusikakeskkool
1972–1977 Tallinna Riiklik Konservatoorium (Virve Lippuse klass), klaveri eriala
1977–1979 Moskva konservatooriumi aspirantuur (Lev Naumovi klass)
1991–1995 USA Lõuna-California Ülikooli magistri- ja doktoriõpe (Stephen Hartke klass), helilooming, doktorikraad.

Pianistikarjäär
Pianistina on Rein Rannap esinenud soolokontsertidega ja orkestrisolistina alates 14. eluaastast. Tema esituses koos Eesti Riikliku Sümfooniaorkestriga kõlas 1968. aastal George Gershwini „Rhapsody in Blue”. Ta jõudis finaali esimesel vabariiklikul pianistide konkursil 1968. aastal, võitis järgmise konkursi 1973. aastal ning jõudis finaali ka rahvusvahelisel Bachi-nimelisel konkursil Leipzigis 1976. aastal. Ta on andnud klaverikontserte paljudes endise Nõukogude Liidu piirkondades, Euroopa riikides, Austraalias ja Ameerika Ühendriikides.

1987. aastal põgenes Rannap Nõukogude Liidust Itaalia kontserdireisi ajal. Algul elas ta Itaalias, seejärel Ameerika Ühendriikides. Hiljem on Rannap öelnud, et poleks lahkunud, kui oleks NSV Liidu lagunemist ja Eesti iseseisvumist ette teadnud.

Ta on olnud mitme eesti helilooja, sealhulgas Arvo Pärdi, Jaan Räätsa, Raimo Kangro klaveriteoste esmaesitaja.

Aastatel 1997–2010 korraldas Rannap Eestis ka enda esinemisi, eeskätt ulatuslikke kontserdisarju (mõni neist koosnes koguni 30 kontserdist). Tema esinejanimi oli Klaveripoeg ja kaubamärk “Klaver tuleb külla” – selle raames korraldas ta kontserte Eesti maakirikutes, ühtlasi oma kontsertklaverit alati kaasa transportides.

Ta on esinenud kontsertidega Saksamaal, Venemaal, Jaapanisse ja mujal, eriti menukaks osutusid aga kontserdireisid Hiina suuremates linnades 2014. ja 2017. aastal.

Popmuusik
Popmuusikuna on Rannap tuntud kui ansambli Ruja asutaja ja juht. Esimest korda oli Ruja laval 1971. aasta sügisel. Esimesed Ruja lood, mis sama aasta 22. oktoobril Eesti Raadio stuudios salvestati, olid Rannapi loodud "Nii vaikseks kõik on jäänud" ning "Need ei vaata tagasi". 1972. aasta mais esines ansambel Vanemuise kontserdisaalis Jüri Lina korraldatud "Popsalongis", 1974. aastal ka Estonia kontserdisaalis. Okupatsioonivõimude arvates sobimatult läbi viidud kontsertide tõttu sai Ruja 1970. aastatel kaks esinemiskeeldu. 

Ansambli Ruja juhtliikmena ja heliloojana tegutses Rannap aastatel 1971–1975 ja 1981–1982. Ruja esituses on välja antud mitu heliplaati peamiselt Rannapi loodud pop- ja rokklugudega. Rein Rannap on öelnud: "Popmuusika oli midagi kõrvalist ja ajutist, aga 50 aastat hiljem tuleb tõele näkku vaadata ja endale aru anda, et vanuses 17–29 loodud laulud on just need, mille järgi inimesed mind tunnevad."

Helilooming
Rannapi isikupärane muusikaline käekiri on välja kujunenud juba varakult. Rannapi muusikat iseloomustab heakõlalisus ja meloodilisus. Suuremate mõjutustena on ta ise nimetanud rokki, varajast muusikat, rahvamuusikat. Hiljem ka elektroonilist seisundimuusikat (ambient) ja ameerika minimalismi.

Ooperid, muusikalid
 "Protsess" (rokkooper, 1975)
 "Muumimuinasjutt" (lastemuusikal 1986)
 "Nurjatu saar" (2017)

Klaveriteosed ja -tsüklid
"Naiivsed ja süütud palad" (1980–1982)
"Klaverikontsert" (1984)
"Cruise Control" (1991)
"Six-pack piano" (1997)

Orkestriteosed
"Sümfoonia" (1986)
"Umbrellas" (1991)
"Eleegia" (1995)
"Papagoid" (1998)
"TimeSculpture" klaverile ja suurele orkestrile (2000)
"Fanfaarid" (2003)
Kammersümfoonia "La Sagrada Família" (2012, festivali Klaaspärlimäng tellimus)
"Helisev Eesti" (2015)
"Concerto in Rock" (2015)
Kontsertmarss "Ülev Eesti" (2017)

Rein Rannap on kirjutanud ka kammermuusikat, džässmuusikat, filmimuusikat, rahvalikku muusikat, lastelaule, muusikat estraadietendustele ja kuuldemängudele.

Levilaulud
Kaaluka osa tema loomingust moodustavadki ligi 200 levilaulu. Rannap on kokku kutsunud ja juhtinud kolme ta enda loomingut esitanud rokkansamblit: Ruja (1971–1975 ja 1981–1982), Noor-Eesti (1977–1978) ja Hõim (1979–1981). Rein Rannap on kirjutanud laule nii oma ansamblitele kui teistele solistidele, aktiivsem periood oli aastatel 1971–1983. Mitmed tema laulud (ja katkend kantaadist “Ilus maa”) on ette kantud üldlaulupidudel.
 
Lisaks Rannapi enda ansamblitele on tema laule esitanud paljud Eesti juhtivad levilauljad Tõnis Mägi, Ivo Linna, Heidy Tamme, Marju Kuut, Maarja-Liis Ilus jpt.

Aastatel 1971 ja 1973 võitis Rannap oma lauludega Tippmeloodia lauluvõistluse lõppkontserdi ("Sa tule nüüd", "Mis küll saab") ning 1974 ja 1975 Eesti Raadio aastalõpu võistluskontserdi ("Keegi tulla võib", "Sinu hääl"). 

Rannapi loodud poplauludest on tuntud "Suudlus läbi jäätunud klaasi", "Vana vaksal", "Raagus sõnad", "Nii vaikseks kõik on jäänud", "Ühes väikses Eesti linnas", "Eesti muld ja Eesti süda", "Must lind", "Rahu", "Kel on laulud laulda" jt.

Diskograafia

Tunnustus
1987 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane
1997 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (idee "Klaver tuleb külla")
1999 – Suure Vankri auhind
2001 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
2001 – stipendium "Ela ja sära"
2003 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (aktiivne kontserttegevus)
2006 – Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium
2013 – stipendium "Ela ja sära"
2014 – Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia
2019 – Eesti laulu- ja tantsupidude kodarraha

Isiklikku
Ta on muusiku ja muusikapedagoogi Heino Rannapi ning viiulisolisti ja muusikakriitiku Ines Rannapi poeg. Tema onu on lastekirjanik Jaan Rannap. 

Kaur ja Pärt on Rein Rannapi pojad esimesest abielust. Abielust laulja Katre Kõivaga on tal poeg Ikevald-Kaspar Rannap (esinejanimega Ike Rann). Rannapi praegune elukaaslane on Eve Aus.

Vaata ka
 "Tantsib klaveril"
 Ruja (ansambel)
 "Ruja" (ooper)
 "Tango"

Viited

Välislingid

Eesti Muusika Infokeskuse ülevaade

 Rein Rannap raadiosaates "Kukul külas" 10. märtsil 2002, 1. osa, 2. osa
Andres Laasik. Rein Rannap: vajan helitöö kirjutamiseks tellimust EPL.ee, 29. aprill 2009
Rein Rannapi kantaat "Ilus maa". ERR-i videosalvestis, esmaeeter 24. veebruar 2008 
Dokumentaalfilm "Päris Rannap" Eesti Filmi Andmebaas, 2021

Eesti heliloojad
Eesti pianistid
Eesti muusikud
Ruja
Eesti otsib superstaari
Eesti NSV teenelised kunstitegelased
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1953