Sörkimine

Sörkimiseks kutsutakse aeglase või rahuliku tempoga jooksmist. Sörkimise peamine eesmärk on tõsta füüsilist vormi, samal ajal koormates keha vähem kui kiire jooksmise puhul, kuid rohkem kui kõndimisel. Sörkimisel püütakse säilitada ühtlast kiirust pikema aja jooksul.

Määratlus 

Sörkimine on jooksmine aeglase tempoga, kuid see määratlus, võrreldes jooksmise määratlusega, ei ole standardne. Üldiselt jääb sörkimise kiirus vahemikku 6 kuni 10 kilomeetrit tunnis. Jooksmise puhul peab pärast igat äratõuget kindlasti olema hetk, kui mõlemad jalad on korraga maast lahti, kuid sörkimise puhul sellist nõuet ei ole.

Ajalugu 

Sörkjooksu kõige suuremaks populariseerijaks peetakse Uus-Meremaa jooksutreenerit Arthur Lydiard'i. Sörkjooksu kui organiseeritud tegevuse idee pakuti välja 1962. aasta veebruaris ajakirja The New Zealand Herald spordilehe artiklis, mis rääkis grupist endistest sportlastest ja fitnessihuvilistest, kes kohtusid kord nädalas, et joosta "fitnessi ja seltskondlikkuse nimel". Kuna nad tegelesid sörkjooksuga siis tegi ajaleht ettepaneku, et klubi võikski saada nimeks Auckland  Joggers' Club ehk Aucklandi sörgiklubi, mis arvatakse olevat nimisõna "jogger" esimene kasutus inglise keeles. Oregoni ülikooli jooksutreener Bill Bowerman asutas pärast koos Lydiardiga sörkimist Uus-Meremaal1962. aastal kohe järgmise aasta alguses sörgiklubi Eugene'is. Ta avaldas 1966. aastal ka raamatu Jogging, mis hakkas populariseerima sörkimist Ameerika Ühendriikides.

Sörkimine tippsportlaste jooksutreeningu osana 
Sörkimist võib kasutada ka jooksjate soojendamiseks või jahutamiseks enne või pärast treeningut või võistlust. Võistlussorti harrastavad jooksjad kasutavad sörki sageli aktiivseks taastumiseks intervalltreeningu ajal. Näiteks jooksja, kes läbib 400 meetrise ringi kiirusega alla 3 minuti kilomeetri kohta, võib taastumisringil sörkida tempoga 5 minutit kilomeetri kohta.

Sörkimist saab kasutada kas vastupidavuse suurendamiseks või siis kardiovaskulaarse treeningu vahendina, mis ei ole nii koormav liigestele ja vereringesüsteemile.

Kasu 

Stanfordi Ülikooli Meditsiinikooli (Stanford University School of Medicine) uuringu kohaselt pikendab sörkimine märgatavalt inimeste eluiga ja vähendab vananemise mõjusid ning millel on kasu südame-veresoonkonnale. Sörkimisest on kasu ka võtluses rasvumise vastu ja hea tervise säilitamisel.

Ameerika Ühendriikide Riiklik Vähiinstituut (The National Cancer Institute) on läbi viinud uuringud, mis näitavad, et sörkimine ja muud tüüpi aeroobsed treeningud võivad muu hulgas vähendada kopsu-, jämeoole-, rinna- ja eesnäärmevähi riski. Ameerika Vähiliit on soovitanud, et vähemalt 30-minutiline sörkjooks viis päeva nädalas võib aidata ennetada vähki.
Kuigi ka jooksulindil sörkimisest võib olla tervisele palju kasu, nagu näiteks vähktõve ennetamisel ja kehakaalu langetamisel, teatab ajakirjas BMC Public Health avaldatud uuring, et väljas värske õhu käes sörkimisest on veelgi rohkem kasu. Väljas värske õhu käes sörkimine on palju parem viis energiataseme tõstmiseks ja tuju parandamiseks kui jooksulindil jooksmine jõusaalis.

Sörkimine aitab samuti ära hoida lihaste ja luude kahjustusi, mis sageli kaasnevad vanusega, parandab südame tööd ja vereringet ning aitab hoida kehakaalu normis.

Taanis 2015. aastal avaldatud uuringust selgus, et "kerge" ja "mõõdukas" sörkimine olid seotud suremuse vähenemisega võrreldes nii mittesörkivatega kui ka "ülemäära pingutavate" sörkjooksjatega. Optimaalne kogus nädalas oli 1 kuni 2,4 tundi, optimaalne sagedus oli väiksem või võrdne 3 korraga nädalas ja optimaalne kiirus oli "aeglane" või "keskmine". Hiljutine jooksmise/sörkimise ja suremuse metaanalüüs, mis hõlmas enam kui 230 000 osalejat, leidis, et jooksjatel oli 5,5–35-aastase jälgimisperioodi jooksul 27% väiksem risk surra kui mittejooksjatel.

Vaata ka 
 5K jooks
 Aktiivne riietus
 Jim Fixx
 Ülemaailmne jooksupäev
 Maraton
 Jooksmise ülevaade
 Füüsiline treening
 Plogging

Viited

Lisalugemist 
 Bowerman, William J.; Harris, MEIE; Shea, James M. Jogging, New York: Grosset ja Dunlap, 1967. LCCN 67016154.
 Fixx, James . The Complete Book of Running (kõvas köites), Random House ; 1. trükk, 12. september 1977. .
 Fixx, James. Jim Fixx's Second Book of Running (kõvad köites), Random House; 1. trükk, 12. märts 1980. .
 

Sport