Lemming

Lemming (Lemmus) on näriliste seltsi hamsterlaste sugukonda kuuluv perekond.

Teaduslikult kirjeldas lemminguid esimesena saksa botaanik Johann Heinrich Friedrich Link 1795.

Lemmingute perekonda kuulub viis liiki, kellest kolm on levinud Euraasia tundrates ja metsatundrates ning kaks liiki Põhja-Ameerikas. 

Lemmingute tüvepikkus on 10–13,5 cm, saba on 18–26 mm pikk. Lemming kaalub 40–112 g. Karvastik on hall või pruun. Erinevalt kabilemmingutest ei vaheta nad talveks karva.

Lemmingu tiinus kestab 16–23 päeva. Pesakonnas on 1–13, tavaliselt 7 poega. Noored saavad suguküpseks juba 14 päeva vanuselt. Soodsate tingimuste korral võib see tekitada demograafilise plahvatuse.

Eluviisilt sarnanevad lemmingud kabilemmingutega . Hulgipaljunemise aastatel sooritavad nad ulatuslikke rändeid, mille käigus võivad nad ujuda üle jõgede ja isegi üle kitsaste väinade . See on pannud aluse müüdile, justkui sooritaksid lemmingud kogu karjaga enesetapu.

Lemmingud ja kabilemmingud moodustavad polaarrebase põhitoidu.

Liigid 
Tänapäeval loetakse siia perekonda 5 liiki:
Lemmus amurensis
norra lemming (Lemmus lemmus)
Lemmus portenkoi
siberi lemming (Lemmus sibiricus)
Lemmus trimucronatus

Viited 

Hamsterlased