Olev Remsu

Olev Remsu (sünninimi Olev Remsujev; sündinud 1. novembril 1947 Tartus) on eesti kirjanik, dokumentaalfilmide režissöör ja filmidramaturgia õppejõud.

Haridus

 1955– 1958 Tartu 1. Keskkool, 1958 - 1966 A. H. Tammsaare nim Tartu 1. Keskkool (Hugo Treffneri Gümnaasium);
 1966–1972 Tartu Riiklik Ülikool, ajaloo-keeleteaduskond, eesti keele ja kirjanduse osakond, žurnalistika eriharu;
 1979–1982 kõrgemad stsenaristide ja režissööride kursused (Higher Courses for Scriptwriters and directors; Высшие курсы сценаристов и режиссеров) Moskvas.

Tal on ajakirjaniku (1972) ja komöödiafilmide stsenaristi (1982) diplomid.

Teenistuskäik
Olev Remsu on olnud Tallinnfilmi toimetaja; kultuurilehe Sirp ja Vasar ning Sirp publitsistikaosakonna toimetaja; professionaalne loomavedaja (ešeloni ülem); Vabadusraadio kommentaator; ERSP häälekandja Nädalaleht peatoimetaja; Eesti esimese ja ainukese erakultuurilehe "Kultuurimaa" peatoimetaja; OSCE ja Esindamata Rahvaste Organisatsiooni rahvusvaheline vaatleja konfliktikolletes ning valimistel Venemaal ja Balkanil; giid reisidel Lääne-Euroopasse, Siberisse, Kaukaasiasse, Moskvasse, Peterburi, Krimmi, Aasiasse ja Okeaaniasse (saartele ning Austraaliasse ja Uus-Meremaale); Eesti Romaaniühingu direktor; filmidramaturgia õppejõud Eesti Kunstiakadeemias, Tallinna Ülikoolis ja Viljandi Kultuuriakadeemias; Eesti Karskusseltsi endine esimees; Haapsalu rahvakohtunik; ajalehtede Postimees ja Eesti Päevaleht kolumnist.

Ta oli kirjandusrühmituse Wellesto liige ja üks selle asutajaid.

Protsessimine Urmas Otiga

1990. aastatel leidis meedias laialt kajastust Remsu hagi teleajakirjanik Urmas Oti vastu. Ott vastas intervjuus Nädalale ühe Remsu artikli kohta, milles teravalt Toomas Uba kritiseeriti, et tema "ei taha sellise s...peaga nagu Remsu üldse midagi tegemist teha." Kohus mõistis Urmas Oti solvamises süüdi.

Looming

 "Tšingis-khaan on Ungern-Sternberg", LRi kordusväljaanne e-raamatuna, 2023

* "Džiinimusketärid." Üliõpilasromaan. Lääne Elu 14. X 2021 kuni 28. V 2022
 "Teekond maailm", (reisivesteid kogu maailmast), GO kirjastus, 2021
"Homne karikakar", 2021 (1976. aasta faksiimiletrükk)
"Buraševo hullud". Romaan Konstantin Pätsist, Tänapäev, 2019
"Tapjad". Romaan, Tänapäev, 2018
 "Okeaania, James Cook ja Uku Masing". Go kirjastus, 2017
 "Väikelinna baabad". Romaan, Tänapäev, 2017
 "Filmidraamatehnika. Filmide ülesehitusest". Tartu Ülikooli kirjastus, 2016
 "Aja kirju". Artiklid, Petrone Print, 2016
 "Ämblik ja kultuur". Romaan, Tänapäev, 2015
 "Inge ja Epp, kaks pruuti. Teekond Kamtšatka". Romaan, Tänapäev, 2014
 "Supilinna armastajad II". Romaan, Tänapäev, 2014
 "Supilinna armastajad I". Romaan, Tänapäev, 2013
 "Püha Baikal". Reisikiri, Go Group, 2013
 "Supilinna surmad". Romaan, Tänapäev, 2012
 "München. Hitler ja Dostojevski". Essee, Go Group, 2012
"Supilinna poisid". Mälestusromaan, Tänapäev, 2012
 "Bussiga Poolas II". Juudi-Poola. Reisikiri, Go Group, 2011
 "Elitaarne mees Harry Männil". Essee, Tänapäev, 2011
 "Minu Neenetsimaa". Reisikiri, Petrone Print, 2010
 "Bussiga Poolas". Reisikiri, Go Group, 2010
 "Liiviküla ehk Lifljandia". Reisikiri, Eesti Raamat, 2010
 "Islam ja diktatuurid"; Venemaa ja Kesk-Aasia. Reisikiri, Go Group, 2010
 "Mälestused: Moskva. Tartu. Praha". Memuaarid, Eesti Keele Sihtasutus, 2009
 "Rongiga maailma lõppu: Tallinn-Moskva-Vladivostok". Reisikiri, Go Group, 2009
 "Musketäride muundumised". Romaan, Eesti Keele Sihtasutus, 2008
 "Kodunt kaugemal: reisikirjad laiast maailmast", Eesti Raamat, 2008
 "Toronto, New York, Los Angeles". Reisikiri, Go Group, 2008
 "Juuditar ja idasakslanna". Jutustus, Wellesto, 2007
 "Rudimoisi isa: Tartu-romaani esimene osa". Jutustus, Wellesto, 2006
 "Päästke mind, palun, päikese eest, päästke". Jutustus, Wellesto, 2004
 "Kalad kõnniteel". Jutustus, Wellesto, 2004
 "Kevad Hiinas. Valitud reisikirjad," Eesti Keele Sihtasutus, 2002
 "Valitud reisikirjad 1", Eesti Keele Sihtasutus, 2001
 "Valitud teosed 2". Jutustused, Wellesto, 2001
 "Paradiisisaared Tahiti ja Tonga". Reisikiri, Eesti Keele Sihtasutus, 2001
 "Margit Puusaag ja tema mehed". Romaan, Wellesto, 2001
 "Juhan Liivi armastuse valu". Romaan, Wellesto, 2001
 "Artur Magnussoni suur sõjasuvi ning Moskva ja Tartu mälestused", Eesti Keele Sihtasutus, 2000
 "Haapsalu tragöödia III". Romaan, Virgela, 2000
 "Haapsalu tragöödia II". Romaan, järjejutt ajalehes Lääne Elu, 2002
 "Haapsalu tragöödia I". Romaan, Virgela, 2000
 "Kindralleitnant Ungern-Sternberg". Romaan, Wellesto, 2000
 "Ungern-Sternberg – sõjajumal II". Romaan, Virgela, 1999
 "Ungern-Sternberg – sõjajumal I". Romaan, Virgela, 1999
 "Kindralleitnant Robert Roman Ungern-Sternberg: Hiiumaa parun, kellel oli maailma suurim varandus ning kes tahtis vallutada Euroopa". Biograafia, V. Pinn, 1999
 "Tšingis-khaan on Ungern-Sternberg". Näidend, Loomingu Raamatukogu, Perioodika, 1997
 "Artur Magnussoni suur sõjasuvi". Romaan, Eesti Raamat, 1997
 "Kuidas rikkuda piiri". Esseed, Virgela, 1997
 "Pariisi linnas Londonis, ehk, Euroeesti hääled". Romaan, Eesti Raamat, 1996
 "Poeet&Jeesus". Jutustused, UMARA 1994, Sankt-Peterburg
 "Liikuja autoportree". Romaan, Kupar, 1995
 "Tartu- &Praha-mälestused", Wellesto, 1992
 "Elu Moskvas". Memuaarid, Wellesto 1991 (teine trükk 2009, Eesti Keele Sihtasutus)
 "Armastusega Oxfordi". Jutustused, Eesti Raamat, 1991
 "Kurbmäng Paabelis". Romaan, Eesti Raamat, 1989
 "Lapsepõlvest Malleta". Romaan, Eesti Raamat 1981, teine trükk 2010, Pegasus
 "Homne karikakar". Jutustus, Loomingu Raamatukogu, Perioodika, 1976

e-raamatud
 "Rudimoisi isa". Jutustus
 "Margit Puusaag ja tema mehed". Romaan
 "Valge ja must. La Puertas, Andides". Jutustus

Ta on kirjutanud paljude anima- ja dokumentaalfilmide stsenaariumid ning on kolme dokumentaalfilmi režissöör. Samuti kirjutab ta filmi- ja kirjanduskriitikat ning arvamusartikleid.

Tunnustus
 1991 – aasta parim teos "Moskva-mälestused" (taastrükk 2009)
1998 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Haapsalu tragöödia")
2001 – ajalehe Sirp laureaat rubriigi Euroopa esindamata keeled ja muu publitsistika eest
 2011 – Eesti Genealoogia Seltsi aasta teos (Olev Remsu koostatud ja osaliselt kirjutatud raamat Riiveste-Ve(e)berite-Klaoste hõimkonnast "Kõik, kes kunagi olid. Kõik, kes täna on")
 2013 – A. H. Tammsaare nimeline kirjanduspreemia ("Supilinna poisid")
2017 – Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistluse äramärgitud töö ("President")

Isiklikku

Tema vanemad olid Antti Remsujev (1917–1972, karjalane, vedurijuht) ja Lilli Remsujev (1914–2004, eestlane, Tartu Ülikooli Botaanikaaia aednik).

Viited

Välislingid 

 Олев Ремсу: Я был хиппи и бродягой... / интервьюировала Вера Копти День за Днём, ISSN 1736-5201. (2013) 5-11 апр., с. 18-19 : фото.
Новые Витражи. Международный литературный журнал. Москва, нр 9 (15) 2019. Интервью. 
 Astrid Reinla: „Põgenege Paabelist ja igaüks päästku oma hing …“ (Jeremija 51,6), in: Looming 4/1990, S. 569–570.
 Voldemar Pinn: Orwelli Loomade farmi kõrval Remsu Paabel, in: Keel ja Kirjandus 7/1990, 436–438.
 Maarius Mehu, Rein Tootmaa: Ikkagi, in: Vikerkaar 7/1990, S. 90–91.
 Seileri poisid (Olev Remsu kui akadeemiline sõudja), Eesti Sõudja 1/1995
 Teet Kallas, Olev Remsu: Räägi endast, 50-aastane Remsu, in: Looming 11/1997, S. 1548–1560
 Raul Kalev. Literaat maailma avastamas, Postimees, 12. detsember 1998
 Mart Laar. Olev Remsu kirjutab Eesti tragöödiast, postimees.ee, 5. veebruar 1999
 Vaapo Vaher. Proosa ei põe, Luup, 1999, nr 4
 Jüri Pino. Olev Remsu: eestlased on küllaltki rassistlikud, ohtuleht.ee, 12. august 2000
 Peeter Künstler. Realism a la Remsu, ekspress.ee, 6. veebruar 2002
 Jüri Aarma. Olev Remsu: Iga rahvas ei ole oma valitsejat väärt (intervjuu). Maaleht, 1. november 2007
 Raimu Hanson.  Kirjanik rikastab tartlaste mälu Postimees, 5. veebruar 2009
 Teet Korsten. Rahutu rändaja viib lugejad maailma otsa, Põhjarannik, 27. aprill 2013
Mullikatega, aidaa! Olev Remsu kui loomavedaja. GO reisiajakiri 6. 2014
 Aivo Paljasmaa. Demokraat jalgrattal. Lääne Elu, 22. mai 2016
 Alvar Loog. Tean, mida tähendab, et nostalgia võib tappa. Postimees, 1. november 2017
 
 Remsu, Olev, ESTER
 Riina Tobias. Olev Remsu - Ma ei talu rutiini, Lääne Elu, 11. november 2017
Tõnu Virve. Paraadpool ja töö. Intervjuu Olev Remsuga, TMK nr 12, 2018.
 http://rus.postimees.ee/1209108/olev-remsu-ja-byl-hippi-i-brodjagoj
Anne Metsis. Iseendaga identne isane. Intervjuu Olev Remsuga. Eesti Naine, aprill, 2019.
Olev Remsu. Tänutunne. Juhan Peegli 100.juubeliks.  Postimees, 18. mai 2019.
Olev Remsu. Enne ülikooli. Memuaarikatkend. Looming, detsember, 2019.
Olev Remsu: targalt, vaeselt ja lõbusalt läbi sajandite. Hommage alma mater’ile. Kirjanik ja Tartu Ülikooli vilistlane Olev Remsu teeb läbilõike kõrgkooli aastasadadepikkusest ajaloost. https://leht.postimees.ee/6838462/olev-remsu-targalt-vaeselt-ja-lobusalt-labi-sajandite-hommage-alma-mater-ile. 30. november 2019.
Juhan Mellik. Nõukogude sõidujagamine: autostopiga Riiga, Jaltasse ja Moskvasse, Eesti Ajalugu, aprill, 2020
. Krister Kivi. Kaldale uhutud, Arter (ajalehe Postimees lisa) Koduarestis maailmarändurid ihkavad teele.  5. IX 2020
Olev Remsu. Ülo Parbus, Linda Eringson ja Boris London. Memuaarikatkend, Looming nr 1, jaanuar, 2021
Juhan Mellik. Loomavedajana reisihimu rahuldamas. Eesti Ajalugu nr 5, 2021
Juku-Kalle Raid. Raadio Kuku, Jukuraadio, 2. sept, 2021
Juku-Kalle Raid. Mullikatest  rongis ja Leninist, kes osutus Frank Sinatraks. Postimees. Arvamus, elu, 7. sept, 2021
Jürgen Rooste. Kirjutada ja avaldada võivad kõik... Maaleht, 9. sept, 2021
Kalle Mälberg. Remsujev keelatud. KesKus, sept, 2021
Seitse küsimust. Olev Remsu: "Mitukümmend riiki on veel käimata", Reisile, Postimees, 3. dets 2021
Tiia Kõnnussaar, "Õnnis tunne..." Suur intervjuu supilinlase Olev Remsuga. Supilinna Tirin, aprill, 2022
UTLIB. Topeltpüha paik peahoones - seminarka. Tartu Postimees, 27. aprill, 2022
Meenutusi kafedra’st ja podgotovka’st. Looming nr 6, 2022
Tiit Pruuli. Juubeliintervjuu. Olev Remsu reisidest ja reisimisest. GO reisiajakiri 5/2022
Alvar Loog. Juubeliintervjuu. Vaikimine ei ole alati kuld. Postimees, 29. okt 2022
Tiit Pruuli. Reisikirjanik Remsu tõde. Looming nr 11, 2022

Eesti kirjanikud
Eesti kirjanduskriitikud
Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei poliitikud
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased
Tallinna Ülikooli õppejõud
Tartu Ülikooli õppejõud
Sündinud 1947