Ploom

Ploom on ühe emakasuudmega ja ülemise sigimikuga õiest arenenud luuviljaliste paljasvili. Viljas on üks seeme, mida katab viljakesta
siseosadest arenenud tugev luu. Luud ümbritseb mahlane vahekest ning õhuke väliskest. 

Ploomi väliskesta värvus varieerub rohelisest ja kollasest punase ning mustjassiniseni. 
Viljaliha varieerub värvuselt punasest ja oranžist kollase või kollakasroheliseni. Viljaliha on sõltuvalt sordist kas luu küljes kinni või mitte.

Kasutamine
Ploome võib süüa värskelt, kuumtöödelda ja konservida. Ploomidest keedatakse moosi ja marmelaadi. Neid lisatakse küpsetistesse ja jäätisesse. Ploome konservitakse, suhkrustatakse, kuivatatakse ja marineeritakse. Neist tehakse mahla, brändit (slivovits), nalivkat (paalinka) ja veini.

Sordirühmad
 Renklood
 Säilisploom

Eesti ploomisorte 
Liivi kollane munaploom
Suur Tõll

Välismaa ploomisorte 
Emma Leppermann

Ploom sümbolina 
Ploomid on kujutatud Noarootsi valla vapil. Kolm punast ploomi sümboliseerivad ühelt poolt Noarootsis aretatud ploomisorti ("Noarootsi punane"), teiselt poolt ka kolme valla ajaloolist piirkonda – Noarootsi, Sutlepa ja Riguldi (1920.–1930. aastatel iseseisvad vallad).

Toodang, toiteväärtus ja biokeemiline koostis 
2012. aastal toodeti maailmas 10,7 miljonit tonni ploome ja laukapuu vilju ning istandike kogupindala oli 2,53 miljonit hektarit. Aminohapetest sisaldavad ploomid kõige rohkem aspartaamhapet (100 g kohta 0,35 g).

Vaata ka 

 Ploomisortide loend

Viited 

Puuviljad