GRU Spetsnaz

GRU Spetsnazi üksused olid NSV Liidu relvajõudude (NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaabi Luure Peavalitsuse) ja on Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi GRU eriettevalmistusega spetsialiseeritud luure- ja diversiooniväeosad.

NSV Liidu relvajõudude koosseisus 24. oktoobril 1950 loodud NSV Liidu Kindralstaabi Sõjaväeluure Peavalitsuse (GRU) alluvusse NSV Liidu relvajõudude eriettevalmistusega ja eriülesannetega – Spetsnazi Подразделения специального назначения relvaüksused.

Moodustatud 46 GRU Spetsnaz roodu olid ametliku versiooni kohaselt mõeldud NATO riikide tuumapeadega varustatud liikuvate raketiseadeldiste (MGR-3 Little John, MGM-1 Matador, MGM-52 Lance, MGM-29 Sergeant ja MGM-31 Pershing) hävitamiseks ning luure- ja diversioonioperatsioonideks vaenlase tagalas.

NSV Liidu õitsengu tippajal oli NSV Liidu relvajõududes 24 eriotstarbelist ründeüksust, kuhu kuulus ligi 25 000 eriettevalmistusega sõjaväelast, kes oma ettevalmistuse poolest ületasid NSV Liidu õhudessantvägesi (VDV) kvaliteedilt.

Eriotstarbelised brigaadid 
NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaabi Luure Peavalitsuse Eriotstarbelised brigaadid (отдельные бригады СпН ГРУ).
Eriotstarbeline brigaadi koosseisu kuulusid järgmised allüksused:
Brigaadi staap
4 luurepataljoni, 
1 sidepataljon, 
autorood
materiaaltehnilise kindlustamise rood (PMO)
õhudessantteenistus (ВДС).

Luurepataljoni koosseisus oli 3 luureroodu ja 1 siderood. Luureroodus (рота разведки) oli 4 jagu (отделения), milles 9 inimest igaühes. Lahingu ja õppeülesannete täitmisel moodustati luurediversioonigrupid, kuhu kuulusid rühmaülem, 2 inimest sideroodust ja jao isikkoosseis. Brigaadi isikkoosseisust oli võimalik moodustada 48 ja pataljoni isikkoosseisust 12 luurediversioonigruppi.

NSV Liidu eriotstarbelised sõjaväelised ja paramilitaarsed üksused ja Eesti 

Eesti NSV-s Viljandi kesklinnas asus NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaabi Luure Peavalitsusele alluv 4. Üksik eriotstarbeline brigaad, (moodustati 1962. aastal Riias). Brigaad saadeti laiali 1. oktoobril 1992.aastal; 
Komandörid: polkovnik Aleksandr Sergejevitš Žižin (Жижин Александр Сергеевич) 1962–1968;
polkovnik Nikolai Mihhailovitš Jatsenko (Ятченко Николай Михайлович) 1968–1971; 
polkovnik Nikolai Vassiljevitš Borjakov (Боряков Николай Васильевич) 1971–1975;
polkovnik Vladilen Nikolajevitš Tjuhhov (Тюхов Владилен Николаевич) 1975–1984;
polkovnik Aleksandr Jurjevitš Zavjalov (Завьялов Александр Юрьевич) 1984–1987;
Pavel Aleksejevitš Davidjuk (Давидюк Павел Алексеевич) 1987–1992.
1989. aastat toodi pärast Nõukogude vägede väljaviimise algust Saksa DV-st Eestisse Võru maakonda Nursi strateegiliste rakketide baasi 1185. Üksik dessantrünnakpataljoni allüksus s/o 11665.

Venemaa Föderatsiooni sõjaväeluure Eriotstarbelised brigaadid (отдельные бригады СпН ГРУ) 
<table>
2. Üksik eriotstarbeline brigaad. Asukoht: Pihkva obl Pihkva rajoon Promežitsa asula/, Leningradi sõjaväeringkond; 
Koosseis:Brigaadi juhtkond, asukoht: Pihkva obl Pihkva rajoon Promežitsa asula, kus ka nooremspetsialistide kool (школа младших специалистов (шмс)), allohvitseride kool (школа прапорщиков), eriraadioside salk (отряд спецрадиосвязи (оСРС)), materiaaltehniline tugiteenistuse rood. 
70. Ües (70-й ооСпН). Asukoht: Pihkva obl Petseri linn.
177. Ües (177-й ооСпН). Asukoht: Koola poolsaar, Murmanski oblast Pušnoi asula Taibola raudteejaam (ж/д ст. Тайбола, п. Пушной, Мурманская обл., Кольский п-ов)
329. Ües (329-й ооСпН), milles 2 luureroodu, eriürituste rood, siderood, erirelvastuse rood (alates 2002. aastast), materiaaltehnilise tugiteenistuse rood. 
700. Üksik eriotstarbeline salk (700-й ооСпН). Asukoht: Pihkva obl Petseri linn.
10. Üksik eriotstarbeline brigaad. Asukoht: Molkino asula, Krasnodari krai, Põhja-Kaukaasia sõjaväeringkond.
Koosseis: brigaadi juhtkond, 85., 95., 104. ja 551., 107. Üksik eriotstarbeline salk, 4. Üksik õppepataljon, Materiaaltehniline tugiteenistuse rood.
16. Üksik eriotstarbeline brigaad, asukoht Tšutškovo Rjazani oblast, Moskva sõjaväeringkond;
Koosseis: brigaadi juhtkond, 273., 370., 379. ja 664., 669. Üksik eriotstarbeline salk, nooremspetsialistide kool, Materiaaltehniline tugiteenistuse rood. 
22. Üksik eriotstarbeline brigaad, Asukoht: Stepnoi asula, Rostovi oblast, Põhja-Kaukaasia sõjaväeringkond.
Koosseisus: 108., 173., 305. ja 411. Üksik eriotstarbeline salk, 56. Üksik õppepataljon, Materiaaltehniline tugiteenistuse rood.
24. Üksik eriotstarbeline brigaad. Asukoht Irkutsk Siberi sõjaväeringkond. 
Koosseisus: 281., 641., ?. ja ?. Üksik eriotstarbeline salk, 56. Üksik õppepataljon, eriraadioside salk, erimineerimissalk, Materiaaltehniline tugiteenistuse rood.
216. Üksik eriotstarbeline pataljon. Asukoht Moskva Moskva sõjaväeringkond;
Reorganiseerimisplaanide käigus saadeti 2009. aastal laiali Venemaa relvajõududes läbiviidavate koondamiste raames Berdskis asuv 67. spetsnazi brigaad ning Asbestis asunud 12. brigaad ja Samaras asunud 3. brigaad.

Venemaa Föderatsiooni Sõjalaevastiku koosseisus on veel täiendavalt 4 mereväe spetsnazi luurepunkti:
137. Eriotstarbeline luurepunkt, Musta mere laevastiku koosseisus Tuapselinnas;
561. Eriotstarbeline luurepunkt, Balti laevastiku koosseisus Parusnoje asula;
420. Eriotstarbeline luurepunkt, Põhjamere laevastiku koosseisus Zverosovhozi asulas;
42. Eriotstarbeline luurepunkt, Vaikse ookeani laevastiku koosseisus Russki saarel.

Luure peavalitsusele allusid ka Venemaa keskvõimule lojaalsetest tšetšeenidest moodustatud Spetspataljon Ida (Sulim Jamadajev) ja Spetspataljon Lääs, mis osalesid sõjategevuses Tšetšeeni sõjas (спецбатальоны «Восток» и «Запад»), Põhja-Kaukaasia sõjaväeringkonnas.

Viited

Välislingid
 С. Козлов – История спецназа ГРУ
 СПЕЦНАЗ
 2014, Aapo Hänninen, Venäjän erikoisjoukkojen pistoolien kehitys

Luureagentuurid
Nõukogude Liidu relvajõud
Venemaa relvajõud