Magistrikraad

Magistrikraad on akadeemiline kraad, mis omandatakse bakalaureusekraadi olemasolul ühe- kuni kolmeaastase õppekava läbimisel. Magistrikraad on eelduseks doktorikraadi omandamisele. Eestis vältab magistriõpe kaks aastat.

Magistriõpe ehk magistrantuur on akadeemilise õppe teine aste, mille kestel magistrant süvendab oma erialaseid teadmisi ja kutsealaseid oskusi ning omandab iseseisvaks tööks ja doktoriõppeks vajalikke teadmisi ja oskusi.

Ajalugu 
Juunis 1999 võeti Euroopa Liidus vastu Bologna deklaratsioon, mille eesmärk oli kujundada Euroopa ühtne kõrgharidusruum, muutes kõrgharidussüsteemid läbipaistvaks ja ühilduvaks. Bologna protsessi lõpptähtaeg oli aasta 2010. Selle süsteemi raames pakuti välja ka kõrghariduse süsteem 3+2, kus bakalaureuseõpet lühendati kolmele aastale. Uued liikmesriigid, nende hulgas ka Eesti, reformisid oma kõrgharidussüsteemi vastavalt deklaratsioonile, vanad liikmesriigid jäid äraootavale seisukohale. Eestis lõpetas kolmeaastase bakalaureuseõppe esimene lend 2005. aasta kevadel. Bologna deklaratsioon näeb ette, et 3+2-süsteemis jätkab õpinguid magistriõppes 2/3 bakalaureuseõppe lõpetanutest. Eesti seda punkti täitnud ei ole.

Seoses uue 3+2 süsteemiga võrdsustati 4-aastane bakalaureus ja ka Eesti NSV-s saadud kõrgharidus magistriõppe lõpetanutega.

Magistrikraadide nimetused, ingliskeelsed vasted ja lühendid 
Eestis on kasutusel järgmised nimetused.

Viited

Välislingid 
 Haridusseadus
 Ülikooliseadus
 Rakenduskõrgkooli seadus
 Kõrgharidusstandard
 Tartu Ülikooli õppekorralduseeskiri

Haridus
Ülikool
Akadeemilised kraadid

fr:Maîtrise