Hematiit

Hematiit ehk raudläik on oksiidne mineraal.

Hematiit on kolmevalentse raua oksiid (Fe2O3).

Hematiit on magnetiidi kõrval peamine rauamaak.

Hematiit võib esineda nii kristallide kui ka neerjate, muldjate või kiudjate agregaatidena. Hematiit on enamasti hallikat värvi, kuid temaga tõmmatud kriips on alati iseloomulikult kirsipunane. Hematiit annab punaka värvuse rauda sisaldavaile settekivimeile ja mineraalidele. Näiteks liivakivi ja lateriit on punakad peamiselt hematiidisisalduse tõttu. Graniit on enamasti punakat värvi, sest üks tema koostisosa, kaaliumpäevakivi, sisaldab peendispersset hematiiti, mis värvib puhtana valge mineraali roosakaks.

Tardkivimeis on hematiit vähem levinud kui settekivimeis ja nende moondunud ekvivalentides. Hematiit on tihti sekundaarne mineraal, mis tähendab seda, et ta on tekkinud mõne teise rauda sisaldava mineraali arvelt. 

Hematiit on polarisatsioonimikroskoobis praktiliselt läbipaistmatu, mistõttu tabelis esitatud kristallooptilised andmed pole enamasti reaalselt jälgitavad.

Pigment 
Hematiidi peenestamisel saadakse hea värviandvusega mittemürgine ja lihtsalt kasutatav anorgaaniline pigment, mida nimetatakse punaseks (ja lillaks) ookriks. Savi ja kriidiga segatult on hematiit punase kriidi ehk sangviini peamine koostisosa. Savirikkam hematiiti sisaldav värv on punane boolus, mida kasutatakse kuldamisalusena.

Keraamikas kasutatakse hematiiti angoobide koosseisus savinõude maalimiseks ja katmiseks.

Analoogfotograafias kasutatakse punast hematiitpigmenti suureformaadiliste negatiivide retušeerimiseks selle pigmendi omaduse tõttu kuivada opaakseks, valgust mitte läbilaskvaks, samas jäädes negatiivilt kergesti mahapestavaks.

Vaata ka 
 punane ooker
 sangviin
 boolus

Viited 

Mineraalid
Rauaühendid