Asula

Asula on haja- või tiheasustusega maa-alal lahkmejoontega territoriaalselt piiratud ja tähistatud asustusüksus, mis ei ole linna kindlapiiriliste tunnustega osa, kuid linn haldusüksusena on samades piirides ka asula, mis võib jaguneda asumiteks. Asulasse on ehitatud hooned ja see on tavaliselt aasta läbi kasutusel elukohana. 

Asulaid eristatakse suuruse ja majandusliku tähtsuse järgi tänapäeval linnalisteks asulateks ja maa-asulateks. Enne teist maailmasõda liigitati Eestis alevid ja alevikud poollinnalisteks asulateks. Elanike arvu järgi jagunesid linnad kääbus- (2000–5000 elanikku), väike- (5000 – 20 000 elanikku), kesk- (20 000 – 100 000 elanikku) ja suurlinnadeks (üle 100 000 elaniku) ning käibel olid veel järgmised asulate kohta käivad nimetused:

Eesti asulad

Eesti omavalitsuste asulad on tänapäeval asustusjaotuse ajalooliste traditsioonide, kujunemisajaloo, elanike arvu ja paiknemise, sotsiaalmajanduslike funktsioonide ja arenguperspektiivide ning Eesti Vabariigi valitsuse 2004. aasta määruse "Asustusüksuse liigi, nime ja lahkmejoonte määramise aluste ja korra" järgi liigitatud järgmiselt:
Küla – hajaasustusega asula või üldjuhul vähem kui 300 alalise elanikuga tiheasustusega asula.
Alevik – üldjuhul vähemalt 300 alalise elanikuga tiheasustusega asula (loeti varem ka poollinnaliseks ja ka maa-asulaks, 1996. aastast linnaline asula).
Alev ja linn asustusüksusena – üldjuhul vähemalt 1000 alalise elanikuga tiheasustusega asula.
Linn – haldusüksusena on samades piirides ka asula, mis võib jaguneda asumiteks.

Vaata ka
territoriaalüksused: linnaosa, asum, allasum, kvartal
haldusüksus
asundus
talu
tiheasustusega asula

Viited 

 
Haldusüksused
Sotsiaalgeograafia

bg:Селище
pl:Osada (osiedle)