John Deely

John Nathaniel Deely (26. aprill 1942 Chicago – 7. jaanuar 2017 Latrobe, Pennsylvania) oli ameerika semiootik ja filosoof, üks juhtivaid Ameerika semiootikuid.

Ta uuris semiootika ajalugu (eriti keskaja semiootikat, sealhulgas Johannes Poinsot' teoseid) ja semiootika filosoofiat. Ta uuris ka märkide rolli esemete ja objektide vahendamisel. Deely jõudis seisukohale, et kogemus ise on dünaamiline struktuur, mille elemendid või osad vahetavad aja jooksul oma rolle ja positsioone.

John Deely on esitanud filosoofia ajaloo käsitluse märgi mõistmise ajaloo kaudu.

Ta töötas 1976. aastast Dubuque'is Loras' Kolledžis. Aastail 1999–2015 oli ta filosoofiaprofessor St. Thomase Ülikoolis Houstonis. 2015. aastast töötas ta Saint Vincenti Kolledžisse Latrobe'is.

Aastatel 2006–2007 oli ta Ameerika Semiootika Seltsi tegevjuht.

Deely ja semiootika 
Filosoofiauuringute instituudi vanemteadurina uuris ta keelt ning tegi tänu sellele tutvust ka semiootikaga, milleni viis ta juhendaja Mortimer J. Adler. Deely kohtus semiootik Thomas A. Sebeokiga 1968. aastal tänu asjaolule, et uuris keskaja vaimulike Jacques Maritaini ja Johannes Poinsot’ töid. Sebeok tegi Deelyle ettepaneku koostada arvustav väljaanne Poinsot’ "Tractatus de Signis" ("Märkide käitlusest"), mis on kõige varasem täielik süstematiseeritud uuring märkidest. Väljaande valmimine võttis aega 15 aastat ning Deelyst ja Sebeokist said lähedased partnerid. 1975. aastal asutati Ameerika Semiootika Selts, millele Deely Sebeoki palvel põhiseaduse koostas.

1980. aastal juhtis Deely Sebeoki palvel Ameerika Semiootika Seltsi (ingl.k Semiotic Society of America) aastaraamatu menetluse mahtude väljatöötamist. Töö viljana koostas Deely laadilehe, mille aluseks on, et keegi ei kirjuta pärast nende surma – igas väljaandes peab olema märgitud allika esmane kuupäev. Idee pärineb ajaloolise kihistamise põhimõttest, kuna paljastab diskursuse kihid (nagu näiteks kivimite kihid, mis paljastavad Maa ajaloo geoloogide jaoks). Sarnaselt Thomas A. Sebeokiga tunnustas John Deely täielikult semioosi vältimatut ajaloolisust. 1982. aastal ilmus Deelyl teos "Tutvustades semiootikat" ("Why Semiotics?"), mille eessõnas identifitseeris Sebeok Deely tööd "Tractatus de Signise" kohta kui "puuduvat pusletükki antiigi ja tänapäeva käsitluses semiootika ajaloos, mis on nii pöörlemisteljeks kui ka vaheseinaks kahe suure intellektuaalse maastiku vahel, mille kummagi ökoloogiat ei saanud enne teose ilmumist piisavalt hinnata". "Tutvustades semiootikat" tugines 1981. aastal ilmunud esseel "The relation of logic to semiotics", mis pälvis esimese Mouton D’ori auhinna parima essee eest valdkonnas kalendriaastal

1990. aastal avaldas John Deely "Semiootika alused" ("Basics of Semiotics"). Thomas A. Sebeok on teost nimetanud ainsaks edukaks kaasaegseks sissejuhatuseks semiootikasse. 1963. aastal väitis Sebeok, et nüüdseks valdav nimetus märgiteadusele ehk semitoloogiale hõlmab ekslikult vähem kui nimetus ütleb (pars pro toto eksiarvamus). Sarnaselt Locke’i, Peirce’i ja Jakobsoniga leidis Sebeok, et "semiootika" on õige nimetus tervikule, milles "semioloogia" keskendub ainult antropotsentrilisele osale. Kõik märgid ulatuvad kaugemale kui kultuurivaldkond seda võimaldab, hõlmates veel ka kogu elusolendite valdkonda, mida tänapäeval kutsutakse kokkuvõtlikult biosemiootikaks.

Deely ja Eesti semiootika (Tartu koolkond) 
Deely on Tartu Ülikooli semiootika osakonda külastanud kolmel korral. Esmakordselt käis ta Eestis 2000. aastal ja pidas loengu teemal "Umwelt". 2005. aastal käis ta Tartu Ülikoolis esitlemas oma teose "Basics of Semiotics – Semiootika alused" neljandat trükki, mis ilmus kakskeelsena (eestikeelse tõlke tegi Kati Lindström) ning kuhu on kirjutanud eessõna ka semiootikaosakonna õppejõud Peeter Torop, Kalevi Kull ja Silvi Salupere. Deely viimane, pooleaastane külaskäik Eestisse toimus jaanuarist juulini 2009. aastal, kui ta luges seminare teemal "Human Beings Understood Semiotically".

Deely arvas, et Tartu koolkonnast peaks saama 21. sajandi maailma semiootika keskus.

Tunnustus
1993 Thomas A. Sebeok Award
Aastal 2022 korraldati Coimbra Ülikooli poolt mitmekümne ettekandeline loengute sari John Deely semiootika teemadel.

Teoseid
 Myrdene Anderson, John Deely, M. Krampen, J. Ransdell, T. A. Sebeok, Thure von Uexküll. A semiotic perspective on the sciences: Steps toward a new paradigm. – Semiotica, 44, lk 7–47. 
 Deely, John (toim.) 1985. "Tractatus de signis: The Semiotic of John Poinsot". Berkeley: University of California Press. ISBN 0-520-04252-2
 Deely, John 2001. "Four Ages of Understanding". Toronto: Toronto University Press. ISBN 0-8020-4735-1
 The intersemiosis of perception and understanding. – The American Journal of Semiotics, 2004, 20(1/4), lk 211–253.
 Deely, John 2005 [1990]. "Semiootika alused. Basics of Semiotics". 4th edition. [Rööptekst inglise ja eesti keeles.] Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. ISBN 9949-11-086-6
 Paul Cobley (toim). Realism for the 21st century: A John Deely reader, Scranton: Scranton University Press 2009.

Viited

Kirjandus
 Timo Maran, Kaie Kotov. Galileo Galilei kohtuprotsessi mõjust semiootika arengule: Vestlus John Deelyga. Sirp, 24. november 2000. vt
 Tatrik, Esta 2002. John Deely. Vihik 1: 55–60.(arhiiviversioon)
 Riho Laurisaar. John Deely – semiootikaprofessor seikles Tartus. Eesti Päevaleht 18. juuni 2005. vt
 Urve Eslas. John Deely raamat näitab, et semiootika on teadus võimalusest eksida. Postimees 19. august 2005. vt
 Eslas, Urve 2005. Semiootiline loom, kes kunagi ei kahtle. Postimees 19. august 2005. vt
 Eslas, Urve; Deely, John 2006. Semiootika ja eetika. Akadeemia 4: 741–762.
 Aija Sakova. Semiootika on inimliku mõtlemise alus ja tulevikuteadus. Universitas Tartuensis 2009, 5: 28–31. vt
 Kalevi Kull. Opus magnum: Semiotics uncovers an order in the history of philosophy. – Chinese Semiotic Studies, 2016, 12(3), lk 341–349.
 Paul Cobley, Donald Favareau, Kalevi Kull. John Deely, from the Point of View of Biosemiotics. (nekroloog) – Biosemiotics, 2017.

Ameerika Ühendriikide semiootikud
Ameerika Ühendriikide filosoofid
Sündinud 1942
Surnud 2017