Põlva

Põlva on linn Lõuna-Eestis, Põlva maakonna ja Põlva valla keskus. Ta asub Orajõe alamjooksul.

Nimi 

Legendi kohaselt on Põlva saanud nime Põlva kirikusse müüritud põlvitava Maarja-nimelise tüdruku järgi.

Ka keeleteadlased Gustav Must ja Julius Mägiste seostavad Põlva nime sõnaga põlv, mis võib tähendada mis tahes käändu. Arvatavasti märkis see käänukohta Orajõe orus.

Ajalugu 

Põlva kirik valmis lõplikul kujul 1460–1470.

Põlva kiriku ja kirikumõisa (Pölwe) juurde tekkis väike alevik juba 19. sajandi teisel poolel. 1907. aastal asutati Põlvas haridusselts. 1910. aastal ehitati valmis seltsimaja. 1931. aastal avati koos Tartu–Petseri raudteega Põlva raudteejaam, mis elavdas oluliselt asula majanduselu. Esimese Eesti Vabariigi ajal jäi Põlva elanike arv siiski tagasihoidlikuks.

Suvesõjas algas Põlva vabastamine kommunistidest 1941. aasta 6. juuli keskpäeval. Võeti üle vallavalitsus, postkontor, miilitsajaoskond ja teised avalikud asutused. Nende asutuste kommunistlikku võimu kandvad juhid vangistati. Sama päeva õhtupoolikul asus tegevust juhtima metsavend kapten Rein, kellel oli õnnestunud Venemaale viidavast Petseri Laskurpolgust eemalduda, kui viimane pärast puhkuspeatust Mõla orus asus rännakmarssi Irboska suunas jätkama.

Põlvas tehti nüüd kiireid ettevalmistusi lahingu vastuvõtmiseks taganevate Vene vägedega, mis näis paratamatuna, sest nende tugevad jõud istusid veel Võrus ja nende peastaap umbes kümne mitmesuguse bussi, veo- ja sõiduautoga asus Väimela mõisas. Hävitussalkade kohta puudusid täpsemad teated.

Põlva enese lahingujõud oli nõrk, ainult umbes 10 püssi ja Mooste vallast kohale toodud vanemat tüüpi kergekuulipilduja Lewis, mis oli hästi hoitud ja töötas hästi. Meeste moraal oli aga kõrge ja oldi täis võitlusvaimu. Salga käsutuses seisis üks sõiduauto ja paar veomasinat. Võitlusliin ehitati välja Rosma metsa lääneservale Võru–Põlva maanteele ning tõkestati maantee. Sama tehti Tännasilma–Põlva teega (Kanepi–Leevaku maantee). Igasse telefonipunkti oli paigutatud valve, ratturpiilurid saadeti ette maanteele, igas külas oli korraldatud vaatlejaid ja valvet. Põlvas oli kehtestatud liikumiskeeld kella 21–05.

Ettevalmistatud ja oodatud lahing jäi seekord tulemata, aga 16. augustil 1944 langes Põlva uuesti Punaarmee kätte.

Põlva arengule ja rahvaarvu kasvule andis hoo sisse rajoonikeskuseks saamine 1950. aastal. 8. juunil 1961. aastal anti Põlvale alevi õigused ja asulast kujunes kohaliku piirkonna majanduslik keskus. Suurematest ettevõtetest tegutsesid Põlvas piimakombinaat, linavabrik, Põlva KEK, Põlva MEK, Põlva EPT.

Põlva sai linnaõigused 10. augustil 1993. Linn oli eraldi omavalitsusüksus 2013. aastani, mil ta ühines Põlva vallaga.

Rahvastik

Elanike arv 

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Põlva elanikest eestlasi 97,0%, venelasi 1,7%, ukrainlasi 0,6% ja soomlasi 0,3%.

Rahvuslik koosseis aastatel 1970–2011

Majandus 
Tähtis majandusharu on tööstus. Töötleva tööstuse alal tegutsevate ettevõtete (9) käive oli 2012. aastal umbes 75 miljonit eurot. Traditsiooniliselt on tähtsaim kohalikul toormel baseeruv tööstusharu toiduainetööstus. Suurima käibega on AS Tere tootmisüksus. Oluline on ravimitööstus – Takeda Pharma käive oli 2013. aastal 24,8 miljonit eurot.
Põlvas tegutsevad ka puidutööstuse ja rõivatööstuse ettevõtted.

Haridus 
Põlvas on 2023. aasta seisuga järgmised koolid:

 Põlva Kool
 Põlva Roosi Kool
 Tartu Luterliku Peetri Kooli Põlva õppekoht
 Põlva Gümnaasium

Põlvas tegutsevad ka huvikoolid Põlva Muusikakool ja Põlva Kunstikool.

Sport 

Põlva üks edukamaid spordiklubisid on käsipalliklubi Põlva Serviti. Jalgpalliklubidest asuvad seal Põlva Lootose meeskond ja naiskond, kes mängivad Lootospargi staadionil.

Põlvas spordiklubisid ühendab Põlva Maakonna Spordiliit.

Vaata ka 
 Põlva Eksperimentaalteater
 Põlva haigla
 Põlva lipp
 Põlva vapp
 Intsikurmu parkmets
 Põlva kalmistu
 Põlva Roosi Kool
 Põlva Kultuuri- ja Huvikeskus
 Põlva Keskraamatukogu

Viited

Välislingid 

Eesti linnad
Eesti endised alevid