Horemheb

Horemheb oli Vana-Egiptuse 18. dünastia viimane vaarao. Ta valitses umbes 1319–1292 eKr. 

Horemheb arvatakse 18. dünastiasse, kuigi ta ei olnud kuninglikku päritolu, vaid usutavasti pärit lihtrahva seast. Ta oli pärit Herakleopolisest ning oli Tutanhamoni ja Eje ajal Egiptuse sõjaväe ülemjuhataja. Ta oli abielus Amenia-nimelise naisega, aga pole teada, et sellest abielust oleks lapsi sündinud.

Arvatakse, et Horemheb ei olnud sama isik kui Egiptuse sõjaväe ülemjuhataja Ehnatoni ajal Paatenemheb. Pigem tegi ta kiiret karjääri Tutanhamoni ajal. Tema ajal tõusis ta Egiptuse välissuhete kuninglikuks kõneisikuks ja juhtis isiklikult diplomaatilist missiooni Nuubiasse. Sellele järgnes Nuubia printsi vastukülaskäik Tutanhamoni juurde. Seejärel rajati talle juba haud, kus oli kirjas tema tollased tiitlid: "Pärilik vürst, lehvikukandja kuninga paremal käel ja sõjaväe ülemjuhataja", "kuninga abiline tema jalajälgedes lõuna ja põhja välisriikides, "kuninga saadik tema armee ees lõuna ja põhja välisriikidesse" ning "ainus seltsiline, see, kes on oma isanda jalge ees lahinguväljal asiaatide tapmise päeval".

Tutanhamon suri teismelisena. Selleks ajaks oli Horemheb määratud kroonprintsiks ja kuninga asetäitjaks, mis tähendab, et ta oli ametlikult tunnustatud kuninga troonipärijana. Kuid elatanud vesiir Eje suutis tema asemel end ise Egiptuse valitsejaks kuulutada. Tema asemel kuulutas Eje oma järeltulijaks armee ohvitseri Nahtmini, kes oli kas Eje lihane või lapsendatud poeg. Siiski ei ole Eje valitsemise lõpuajal Nahtmini mainitud, mis annab alust oletusele, et Nahtmin suri enne Ejet.

Eje valitses 4 aastat ja 1 kuu. Pärast Eje surma kuulutas Horemheb ennast vaaraoks ja võttis naiseks Nofretete õe Mutnodžme. Horemheb laskis Eje haua (WV23) rüvetada, purustades viimase sarkofaagi tükkideks, lastes Eje nime ja kujutised selle seintelt hävitada ja tõenäoliselt hävitades ka Eje muumia. Eje surnukambri templit laskis ta laiendada ja võttis selle kasutusele enese jaoks. Selleks laskis ta enam kui 5 meetri kõrguse kolossi tagaküljelt eemaldada Eje tiitlid, lastes nende asemele sisse raiuda enese omad.

Kuid Tutanhamoni hauda ta kaitses, sest just Tutanhamon oli lasknud tal võimule tõusta ja ta oma troonipärijaks teinud.

Horemheb korraldas riigi ümber. Tema valitsusajal jäeti maha kunagine pealinn Ahetaten ehk Amarna, mis pikkamööda hävines ja mattus kõrbeliiva alla. Ta laskis lammutada Ahetateni rajaja Ehnatoni monumendid, kasutades neid omaenese ehitusprojektide jaoks.

Horemheb jagas riigi halduslikult kaheks, nagu see ajalooliselt olnud oli: Alam-Egiptuseks keskusega Memphises ja Ülem-Egiptuseks keskusega Teebas. Kummaski linnas oli oma asevalitseja ehk vesiir.

Horemheb taastas Amoni kultuse ja preesterkonna. Valitsedes toetus ta kui endine sõjaväelane peamiselt armeele ja määras ka juhtivad Amoni preestrid sõjaväelaste seast, sest sai nende isiklikult lojaalsusele kindel olla.

Ta suri eeldatavasti lastetuna. Riigi uueks vaaraoks määras ta oma vesiiri Paramessu, kes järgnes talle troonil Ramses I nime all.

Ootamatu trooniletõusu tõttu oli Horemhebil koguni kaks hauakambrit. Esimene valmis ajal, mil ta veel võimul ei olnud, ja see asub Memphise lähedal Sakkaras. Teine hauakamber rajati ajal, mil Horemheb vaarao oli, Teebasse Kuningate orgu ja sinna on ta ka maetud. Horemhebi haua (KV57) leidis 1908. aastal Theodore Davis.

Egiptuse vaaraod
Sündinud 14. sajandil eKr
Surnud 13. sajandil eKr