Karjala rahvuslipp

Karjala rahvuslipp on Ida-Karjala ajalooline riigilipp ja karjalaste rahvuslik lipp. Lipp kasutab Skandinaavia risti. Rohelisel taustal (mis sümboliseerib Karjala metsi) on punase raamiga must rist (punane ja must on Karjala rahvusvärvid). Praeguse rahvuslipu lõi Akseli Gallen-Kallela 25. mail 1920 Karjala Vabariigi jaoks. Hoolimata karjalaste iseseisvuspüüete summutamisest jäi lipp väljaspool Nõukogude Liitu karjalaste kasutusse rahvuslipuna ning on kasutusel tänapäevalgi.

Ajalugu 

Esimese Karjala rahvuslipu kujundas 21. juunil 1918 Soome kunstnik Jonas Heiska ning see heisati Valge mere Karjala keskuses Uhtuas esmakordselt sama aasta 12. juulil. Tegemist oli tumesinise lipuga, kus seitse hõbedast tähte lipu üleval vasakul nurgas moodustasid Suure Karu tähtkuju. 

Praegune Karjala rahvuslipp (ja vapp) loodi 1920. aastal Karjala Vabariigile. Lipu autor oli Akseli Gallen-Kallela. Karjala võimud kasutasid rahvuslippu, kuni nad pidid 1920. aastal Karjalast Soome pagema ning kasutasid seejärel lippu edasi Soomes eksiilis kuni vabariigi lõpuni 1922. aastal. Sellegipoolest kasutasid karjalased väljaspool Nõukogude Liitu lippu edasi karjalaste rahvuslipuna. Ka soomlased kasutasid Karjala lippu jätkusõja ajal okupeeritud Ida-Karjalas.

Uuesti leidis rahvuslipp laiemat kasutust pärast Nõukogude Liidu lagunemist. 1992. aasta novembris võttis Karjala soome-ugri rahvaste kongress vastu otsuse, et Karjala rahvuslipp võiks sobida Venemaa Föderatsiooni kuuluva Karjala Vabariigi lipuks. Karjala Vabariigi riiginõukogu ei järginud kongressi nõu, sest see ei kajastavat piisavalt nõukogude korra ajal toimunud muudatusi ning drastilist rahvusliku koosseisu muutumist. Selle asemel kuulutati Karjala Vabariigi lipuks puna-sini-roheline trikoloor, mis oli inspireeritud Karjala-Soome NSV lipu värvidest. Ka tänapäeval proovivad kohalikud Karjala võimud piirata või koguni keelata rahvuslipu avalikku kasutust.

Vaata ka
Ida-Karjala vapp
Karjala Vabariigi lipp

Viited 
Karjala lipud