3. august

3. august on Gregoriuse kalendri 215. (liigaastal 216.) päev. Juliuse kalendri järgi 21. juuli (1901–2099).

Sündmused

Eestis
1805 – avati Haapsalu kreiskool.
1889 – liikluseks avati Pihkva-Riia raudtee koos Tartu-Valga haruliiniga.
1921 – Kohtlas olid esimesed põlevkiviõli katsetootmised.
1940 – 
1944 – 1927. aastal sündinud poisse hakati mobiliseerima sunniviisiliselt Saksa lennuväe abiteenistusse.
1988 – leiti üles Otepää Vabadussõja mälestussamba obelisk.
1994 – Eestisse saabus kahepäevasele visiidile ÜRO põgenike ülemkomissari esindaja Põhja- ja Baltimaades Gerardus Henricus Thoolen.
1994 – valitsuse eriesindaja Paldiskis Jüri Tikk ja Paldiski komandant kolonel Raul Luks kohtusid Venemaa sõjalaevastiku Paldiski õppekeskuse ülema Boriss Borissoviga.

Maailmas
1492 – Christoph Kolumbus asus Palos de la Fronterast teele üle Atlandi ookeani.
1500 – tapeti Napoli kuningas, Lucrezia Borgia abikaasa Alfonso.
1529 – Cambrai rahu.
1571 – türklased vallutasid pärast 11 kuud kestnud piiramist Famagusta (Türgi) ning tapsid palju inimesi.
1589 – Navarra kuningast Henrist sai pärast Henri III tapmist Prantsusmaa kuningas Henri IV.
1675 – prantslased lõid Palermo lahes Hollandi ja Hispaania laevastikku ning vallutasid Sitsiilia.
1742 – Vahemeres valvet pidav Briti laevastik takistas napollasi ja hispaanlasi Lombardiat vallutamast.
1783 – Asama mäel vallandunud vulkaanipursetes Jaapanis hukkus umbes 35 000 inimest.

1787 – Genfi loodusuurija Horace Bénédict de Saussure'i mõõtmised näitasid, et Mont Blanc on Euroopa kõrgeim mägi.
1803 – Briti väed alustasid pealetungi Gwaliorile ning puhkes Teine marathi sõda.
1900 – Harvey Samuel Firestone asutas Akronis rehvifirma Firestone Tire & Rubber Company.
1914 – Esimene maailmasõda: Saksamaa kuulutas sõja Prantsusmaale.
1923 – Calvin Coolidge kuulutati pidulikult USA presidendiks.
1940 – Teine maailmasõda: Itaalia alustas pealetungi Somaaliasse, mis kuulus sellal Suurbritanniale.
1940 – Leedu NSV võeti vastu Nõukogude Liidu koosseisu.
1943 – fašismivastased meeleavaldused Milanos, Genovas ja teistes Põhja-Itaalia linnades.
1956 – Kullaranniku Ühendatud Konvent võttis vastu Kwambe Nkrumah’ resolutsiooni, mis nõudis sõltumatust Suurbritanniast.
1958 – USA aatomiallveelaev Nautilus ületas esimest korda põhjapooluse.
1960 – Niger saavutas sõltumatuse Prantsusmaast.
1988 – tuhanded üliõpilased väljendasid Ranguunis pahameelt kõvakäelise liidri Sein Lwini vastu, kes oli kehtestanud Birma pealinnas piiramatu sõjaseaduse.
1992 – Venemaa ja Ukraina otsustasid võtta Musta mere laevastiku ühise juhtimise alla.
1993 – USA Föderaalkohus otsustas, et Iisrael peab John Demjanjuki vabastama ja lubama tagasi USA-sse.
1994 – politseinikeks riietunud oletatavad islami mässulised tapsid Alžeerias kolm Prantsuse valvesõdurit ja kaks konsulaarametnikku, püüdes paigutada ühe diplomaatilise hoone juurde autopommi.
1995 – palestiinlane Eyad Ismoil, kelle Jordaania võimud kinni võtsid, saadeti USA-sse vastu võtma süüdistusi pommiplahvatuse korraldamises Maailma Kaubanduskeskuses 1993. aastal.

Sündinud 

1863 – Géza Gárdonyi, ungari kirjanik
1867 – Stanley Baldwin, Suurbritannia peaminister
1872 – Haakon VII, Norra kuningas 
1903 – Habib Bourguiba, Tuneesia poliitik
1904 – Clifford Simak, USA ulmekirjanik
1920 – P. D. James, inglise kirjanik
1923 – Shenouda III, Aleksandria paavst
1926 – Tony Bennett, ameerika laulja
1934 – Jonas Savimbi, Angola poliitik
1937 – Mihkel Jõeveer, eesti astronoom
1940 – Martin Sheen, ameerika näitleja
1946 – Jack Straw, Suurbritannia poliitik
1948 – Jean-Pierre Raffarin, prantsuse poliitik
1950 – Waldemar Cierpinski, Saksa DV maratonijooksja
1954 – Marika Valk, eesti kunstiajaloolane
1958 – Aleksandr Nevzorov, vene teleajakirjanik
1963 – James Hetfield, ameerika kitarrist
1971 – Anvar Samost, eesti ajakirjanik
1972 – Triinu Meriste, eesti näitleja

Surnud 

1780 – Étienne Bonnot de Condillac, prantsuse filosoof
1839 – Dorothea Schlegel, saksa kirjanik ja kriitik
1857 – Eugène Sue, prantsuse kirjanik
1917 – Ferdinand Georg Frobenius, saksa matemaatik
1920 – Peeter Süda, eesti helilooja
1929 – Thorstein Veblen, Norra-Ameerika sotsioloog ja majandusteadlane
1936 – Konstantin Konik, eesti poliitik ja ühiskonnategelane
1924 – Joseph Conrad, kirjanik
1944 – Oskar Ruut, eesti sõjaväelane
1954 – Colette, prantsuse kirjanik
1959 – Jakob Nielsen, taani matemaatik
1968 – Konstantin Rokossovski, Nõukogude Liidu ja Poola sõjaväelane
1971 – Jaan Kiivit seenior, eesti kirikutegelane
1977 – Makarios III, Küprose vaimulik ja poliitik
1984 – Vladimir Tendrjakov, vene kirjanik
1994 – Innokenti Smoktunovski, vene näitleja
1998 – Alfred Schnittke, Venemaa helilooja
1999 – Tarmo Pihlap, Eesti laulja
2004 – Henri Cartier-Bresson, prantsuse fotograaf ja filmirežissöör
2005 – Arseni Tšanõšev, vene filosoof
2008 – Aleksandr Solženitsõn, vene kirjanik
2021 – Ene Hion, eesti ajakirjanik

Pühad 
...

Nimepäev 
 Eestis – Kaljo, Kalju

Ilmarekordid 
...

Viited 

August 03