Hoovus

Hoovus on suure koguse vee (harilikult merevee) horisontaalne ja enam-vähem püsiva suuna ja kiirusega liikumine, mis on põhjustatud püsiva suunaga tuultest, soolsuse- või temperatuurierinevustest.

Enamasti seostatakse hoovuseid ookeanide ja meredega, kuid neid esineb ka suuremates järvedes.

Vee panevad liikuma peamiselt tuuled ja pooluste lähedal toimuv vee jahtumisest tulenev vajumine. Samuti tekitavad vee liikumist soolsuse ja sellest tulenevalt merevee tiheduse erinevus. Tuuled suudavad vett mõjutada vaid kuni 100 m sügavuseni. Maa pöörlemine ja sellest tulenev Coriolisi efekt on põhjuseks hoovuste kõrvalekaldele n-ö otsesuunast – põhjapoolkeral paremale, lõunapoolkeral aga vasakule.

Hoovuste liikumise suunda mõjutavad rannajoone kuju ja põhja reljeef.

Hoovuste liigid 
Merehoovusi saab liigitada mitmest apektist.

 Ajalise pikkuse järgi
 püsivad hoovused  
 perioodiliselt muutuvad hoovused
 ajutised hoovused

 Tekketegurite järgi
 loodete hoovused
 murdlainehoovused (saksa Brandungsrückstrom)
 gravitatsioonihoovused
 kompensatsiooni- ehk äravooluhoovused
 triivhoovused tuulte mõjul

 Temperatuuri ja soolsuse järgi
 soojad hoovused (soojad hoovused)
 külmad hoovused
 soolased hoovused
 väikese soolsusega hoovused (saksa salzarme Strömungen)

 Asukoha järgi
 pinnahoovused
 süvaveehoovused
 põhjahoovused
 rannikuhoovused

Hoovuste jagamine ühte tegurit arvestades on väga lihtsustatud, sest tavaliselt reaalselt kujuneb mingi hoovus mitme teguri koosmõjul.

Vaata ka  
Hoovuste loend
Termohaliinne tsirkulatsioon

Viited

Välislingid 
 Hoovuste arvutimudel (video)

Okeanograafia