Düstroofiad

Düstroofia (ladina dystrophia) on üldnimetus paljudel loomadel (sh inimestel) esineda võivate patoloogiliste 
ainevahetushäirete, toitumishäirete ja arengupeetuse kohta.

Düstroofiat võib põhjustada mõne koe, elundi või kogu organismi toitumise puudulikkus.

Liigitus 
adiposogenitaaldüstroofia (Fröhlichi sündroom) dystrophia adiposogenitalis
küünte düstroofia dystrophia unguium
lihasdüstroofia dystrophia musculorum
sarvkestadüstroofia dystrophia chorneae
soonkestadüstroofia dystrophia chor(i)oideae
vitelliformne võrkkestadüstroofia dystrophia vitelliformis
võrkkesta pigmentdüstroofia dystrophia retinae pigmentosa jt.

Lokalisatsiooni alusel jaotatakse düstroofiad:

parenhüümsed – eelkõige elutähtsate elundite parenhüümirakkudes
mesenhüümsed – kahjustavad peamiselt elundite mesenhüümirakke

Põhjused 
Näiteks rakkude ja vaheaine kahjustused on tingitud ainevahetuskomponentide (valgud, lipiidid, mineraalained, süsivesikud, pigmendid) kvantitatiivsetest ja kvalitatiivsetest muutustest. Düstroofiad tekivad ultrastruktuuri kahjustuste järel.

Düstroofiate peamised põhjused:
toitumishäired
hüpoksia
füüsikalised tegurid
keemilised tegurid
mikroobid
geen- ja kromosoomhäired
vananemine

Kvantitatiivsest aspektist lähtudes võib esineda metaboliitide liigne kuhjumine või defitsiit.

Metaboliitide liigne hulk mõjutab organismi tervislikku seisundit kahel viisil:
toksiline efekt 
mehaaniline toime

Vaata ka 
Amüloidoos
düstrofiin
Hüaliintilgaline düstroofia
Mineraaldüstroofia
Pigmentdüstroofia
Rasvdüstroofia
Sarvdüstroofia
Süsivesikdüstroofia
Vakuoolne düstroofia
Valkdüstroofia

Viited 

Meditsiin
Veterinaaria