Siim Kallas

Siim Kallas (sündinud 2. oktoobril 1948 Tallinnas) on Eesti ja Euroopa Liidu poliitik.

Aastatel 2002–2003 oli ta Eesti peaminister. 1. novembrist 2004 kuni 1. novembrini 2014 oli Siim Kallas Euroopa Komisjoni asepresident. Aastatel 2017–2019 oli ta Viimsi vallavanem.

Elulugu
Sündis Udo ja Rita Kallase (neiupõlvenimi Alver) perekonnas. Vanaisa, mõjukas advokaat Eduard Alver oli Eesti Vabariigi esimene politseiülem ja Kaitseliidu ülem. Siim Kallas on vanaema poolt baltisaksa päritolu.

Lõpetas 1967. aastal Tallinna 22. Keskkooli kuldmedaliga ning 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli rahanduse ja krediidi erialal cum laude. Aastatel 1973–1975 oli ta samal alal aspirant, alates 1997. aastast on Siim Kallas Tartu Ülikooli külalisprofessor. Aastatel 1979–1986 Eesti Hoiukassade Peavalitsuse juhataja ja aastatel 1986–1989 ajalehe Rahva Hääl toimetaja asetäitja.

Siim Kallas oli aastaid "Mnemoturniiri" toimetaja ja saatejuht. Perestroika ajal sai Kallas tuntuks, 26. septembril 1987 Tartu ajalehes Edasi avaldatud IME idee ühe autorina.

Ta oli NLKP liige aastatel 1972–1990.

Aastatel 1991–1995 Eesti Panga presidendina töötades jäi ta tööle Tartu Ülikooli veerandkohaga dotsendina. Ta juhtis rahareformi ettevalmistamist ja Eesti krooni taaskäivitamist.  

Oli Eesti panga president ka sel ajal, kui 1993. aastal firma Villa Paradiso investeeris Põhja-Eesti Pangalt saadud kümme miljonit dollarit (tollase kursi järgi 130 mln kr), millest saadi tagasi 2 miljonit dollarit. Süüdistus investeeringu ebaõnnestumises esitati ka Siim Kallasele. Siim Kallas ja tema nõunik Eesti Panga päevilt Urmas Kaju mõisteti 2000. aastal 10 miljoni dollari afääris õigeks. Riigikohus tühistas osaliselt Kallase õigeksmõistmise ning saatis osa süüdistusest tagasi arutamiseks Tallinna linnakohtus. Kohus pidi uuesti hakkama arutama süüdistust Kallase vastu valeandmete esitamises Eesti Panga audiitorile. Linnakohus mõistis Kallase teist korda õigeks, kuid protsess pidi jätkuma ringkonnakohtus. 23. oktoobril 2000 keelas riigi peaprokurör Raivo Sepp prokuratuuril asja edasi kaevata.

1994. aastal suundus ta poliitikasse, asutades Reformierakonna. Samal aastal esitas president Lennart Meri ta Riigikogule peaministri kandidaadiks, kuid ta ei suutnud koguda Riigikogus piisavalt toetushääli valitsuse moodustamiseks. Märtsis 1995 toimunud parlamendivalimistel oli uus erakond edukas ja seega üks partnereid valitsuskoalitsioonis. Siim Kallasele kuulus seal välisministri portfell. Hilisemates valitsustes on ta olnud rahandus- (1999–2002) ja peaminister (2002–2003). Kallas oli Liberaalse Internatsionaali asepresident.

Pärast peaministriametist lahkumist oli Kallas riigikogu liige kuni ta 1. mail 2004 sai Euroopa Liidu portfellita volinikuks majandus- ja valuutavaldkonnas Pedro Solbes Mira ja hiljem Joaquín Almunia juures. Aastatel 2004 kuni 2014 oli Siim Kallas Euroopa Komisjoni asepresident. Administratsiooni ala volinikuna sai tuntuks Euroopa Läbipaistvuse Algatuse (ETI) kavandajana ja elluviijana. Transpordivolinikuna aastatel 2010-2014 juhtis üleeuroopalisetranspordivõrgustiku (TEN-T) kavandamist ja vastavate seaduste ja määruste vastuvõtmist 2013. aastal. Üleeuroopalise transpordivõrgustiku rahastamine kasvas neli korda.

Kallast peetakse majanduspoliitikas liberaaliks Wall Street Journali ja Frankfurter Allgemeine Zeitungi vaimus.

Ta on VIII, IX, X ja XIV Riigikogu liige.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 7393 häält ning osutus valituks.

Presidendiks kandideerimine
2001. aasta suvel oli Kallas Reformierakonna üks mitteametlik presidendikandidaatidest ja ta korraldas kampaania raames üleriigilise tuuri, kuid ei saanud ametlikuks Reformierakonna presidendikandidaadiks.

Uuringufirma TNS-Emor 2015. aasta augusti küsitluse tulemusena selgus, et 11,2% 1203 vastanust eelistaks Kallast Eesti presidendina. 2016. aasta aprillis teatas Kallas Rahvusooper Estonias presidendiks kandideerimisest.

Eesti presidendivalimistel pääses Kallas Riigikogus kolmandast voorust edasi presidendikandidaadiks valimiskogus. Valimiskogu esimeses voorus 24. septembril 2016 tuli ta Allar Jõksi järel teiseks ning pääses teise hääletusvooru. Teises voorus sai ta 138 häält, edestades Jõksi, kuid sellest häälte arvust ei piisanud valituks osutumiseks. Kallas loobus edasisest kandideerimisest.

Looming 
Ta on avaldanud mitu raamatut:
 “Turumajandus ehk kodanike riik” Tallinn, 2003 
 “Piiridest suurem Eesti” Tallinn, 2004
 ”Vabaduse ja kurjuse vahel. Euroopa Liidu lugu” Tallinn, 2018
 ”Eduard Alver, tema aeg ja inimesed” Tallinn, 2021

Töökohad

1975–1979 Eesti NSV Rahandusministeeriumis spetsialist
1979–1986 NSVL Riiklike Hoiukassade Eesti Vabariikliku Peavalitsuse juhataja 
1986–1989 Rahva Hääle toimetaja asetäitja
1989–1991 Eesti Ametiühingute Keskliidu esimees
1989–1991 Nõukogude Liidu rahvasaadik 
1991–1995 Eesti Panga president
1995–1996 Eesti välisminister
1996 Euroopa Nõukogu eesistuja 
1999–2002 Eesti rahandusminister
2002–2003 Eesti peaminister
2004–2014 Euroopa Komisjoni asepresident
2017–2019 Viimsi vallavanem
VIII, IX, X, XIV ja XV Riigikogu liige

Tunnustus 
 1995 – Pressisõber
 2000 – Saksamaa Liitvabariigi Teeneteorden 
 2001 – Prantsuse Auleegioni orden – suurohvitser 
 2001 – Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk
 2002 – valiti "20. sajandi saja Eesti suurkuju" hulka
 2003 – Riigivapi II klassi teenetemärk
 2004 – Kaitseministeeriumi I klassi teeneterist, Eesti NATO-ga integreerumise protsessi pühendunult elluviimise eest 
 2005 – Tallinna Toomkoguduse Maarja medal
 2010 – Viimsi valla aukodanik
 2015 – Riigivapi I klassi teenetemärk
 2015 – aasta eurooplane
 2015 – aasta liberaal
 2018 – aasta kultuurisõber
 2019 – Poola Teeneteordeni komandöririst

Isiklikku
Siim Kallase emapoolne vanaisa oli Eduard Alver. Ta on Betti Alveri sugulane. Tema isa oli klarnetist ja saksofonist Udo Kallas.

Siim Kallas on abielus Kristi Kallasega. Neil on poeg Ülo ja tütar Kaja.

Ester Šank on 2001. aastal avaldanud Siim Kallasest raamatu “Peategelane”.

Kallas on harrastanud jalgrattasõitu, tennist ja purjetamist.

Vaata ka
Siim Kallase valitsus
10 miljoni dollari afäär

Viited

Välislingid 

 
Koduleht Euroopa Komisjonis
Intervjuu pärast Euroopa Komisjoni portfellide jaotamist
Tuuli Koch:  Siim Kallas – pool elust juhina, Postimees, 2. oktoober 2008
Merje Pors: Siim Kallas ei kavatse europarlamenti kandideerida, Postimees, 17. oktoober 2008
Siim Kallas: Turumajandus – tulevik või minevik?, EPL, 17. november 2008
 Suveräänsus ja Euroopa Liit – koos või eraldi?, Postimees, 29. november 2008
 Sulev Oll. Siim Kallas – Eesti kokk tähtsate roogade köögis, Maaleht, 23. detsember 2008
Raadiointervjuu, Vikerraadio, Külas On.., 30. detsember 2008
 Võimalus saada puhtaimaks maailmas Sirp, 29. jaanuar 2009
 Kalev Kask. Siim Kallas: devalveerimine muudab rahva vaeseks Ärileht, 19. veebruar 2009
 Siim Kallas. Populism, demokraatia, täitevvõim, EPL, 30. oktoober 2009
 26. veebruar 2015, Vilja Kiisler, Kallas: vaid üks inimene on mind reetnud, aripaev.ee
Olev Remsu. Euroopa ülistus. Postimees, 19. aprill 2019.
 "Täna 10 aasta eest sai otsa Siim Kallase 10 mln dollari protsess" Äripäev, 23. oktoober 2010

Eesti välisministrid
Eesti peaministrid
Eesti pankurid
VIII Riigikogu liikmed
IX Riigikogu liikmed
XIV Riigikogu liikmed
XV Riigikogu liikmed
NSV Liidu Ülemnõukogu saadikud
Eestimaa Kommunistliku Partei liikmed
Eesti Reformierakonna poliitikud
Eesti ajakirjanikud
Eesti ametiühingutegelased
Viimsi vallavanemad
Tartu Ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna professorid
Tartu Ülikooli majandusteaduskonna vilistlased‎
Jakob Westholmi Gümnaasiumi vilistlased
Riigivapi II klassi teenetemärgi kavalerid
Riigivapi I klassi teenetemärgi kavalerid
Auleegioni suurohvitserid
Euroopa Komisjoni volinikud
Sündinud 1948