Kulikovo lahing

Kulikovo lahing leidis aset  8. septembril 1380 Doni ja selle lisajõe Neprjadva ääres (nn Kulikovo väljal), lahingus osalesid Moskva suurvürsti  Dmitri Donskoi juhitud ühendatud Vene väed ja musttuhatnik Mamai kogutud Kuldhordi väed. 

Vene väe suuruseks pakutakse 50 000 – 60 000 ja Mamai väe suuruseks kuni 100 000 sõjameest. Sel ajal käis Kuldhordis kodusõda (teine pretendent Tohtamõš oli Moskva liitlane). Mamai väed koosnesid põhiliselt stepirahvastest Krimmist, Põhja-Kaukaasiast ja Volga alamjooksult.

Vene-Moskva vägedes võitles ka hulgaliselt kristlastest mongoli-tatarlasi, kes olid Moskva teenistusse asunud pärast islamiusu kehtestamist Kuldhordis. 

Lahing algas vene vägilase Aleksandr Peresveti ja tatari vägilase Temir-mursa (Tšelubei) kahevõitlusega; mõlemad langesid. Siis alustas rünnakut Mamai ratsavägi. Algul oli edu Mamai poolel; pööre tuli, kui lahingusse astus Vene varitsusvägi, mida juhtis vürst Vladimir Andrejevitš (1353–1410). Mamai vägi purustati täielikult (kroonikute väidetel tapeti kuni üheksa meest kümnest). Mõlema poole kaotused olid suured.

Mamai liitlase Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi vägi suurvürst Jogaila juhtimisel hilines ühinemisele Mamaiga, kuid nädal pärast lahingut jälitas ta Moskva väge ning hulk kättesaadud haavatuid tapeti.

Kulikovo lahingus Mamai väe võitmine oli tähtis psühholoogiline võit, kuna esimest korda suudeti suures lahingus võita stepirahvaid. Samuti hoiti ära suur rüüsteretk Moskva ja ta liitlaste aladele. Kulikovo lahingu võiduga kindlustas Moskva suurvürstiriik oma juhtiva seisundi Kirde-Venemaal. 

Lahingud Venemaal
14. sajand Venemaal
Kuldhord
1380