Plastiidid

Plastiidid on taimede ja protistide organellid, mis on ümbritsetud membraaniga. Neil on iseseisev genoom ja nad paljunevad rakus pooldumise teel.

Plastiidid taimedes 

Plastiidide funktsioonideks on fotosüntees, varuainete (näiteks tärklise) säilitamine ja mitmete ainete süntees, nende seas näiteks rasvhapped ja terpeenid, mis on vajalikud taimeraku struktuuride ehituseks.

Plastiididel on võime diferentseeruda, et täita rakus erinevaid funktsioone. Kõik plastiidid põlvnevad proplastiididest (varem nimetati neid eoplastiidideks), mis asuvad taime meristeemis.

Proplastiidid võivad diferentseeruda järgmisteks plastiidideks:

kloroplastid – fotosüntees; kloroplastide eellased on etioplastid. Rohelise värvusega, mille annab neile klorofüll;
kromoplastid – pigmentide süntees ja säilitamine. Sisaldavad kollaseid ja oranžpunaseid pigmente, mis võivad anda taime juurtele, õitele või viljadele kollase, oranži või punase värvuse. Ere värvus meelitab kohale õite tolmeldajaid ja seemnete levitajaid;
leukoplastid – monoterpeenide süntees; leukoplastid on värvusetud ja nende peamine ülesanne on varuainete, eelkõige tärklise talletamine. Neid leidub rohkesti juurte, risoomide ja mugulate rakkudes. Leukoplastid võivad omakorda diferentseeruda järgmisteks plastiidideks:
amüloplastiidid – tärklise säilitamine;
elaioplastiidid – rasvade säilitamine;
proteinoplastiidid  – proteiini säilitamine ja modifitseerimine.

Plastiidid vetikates 
Vetikate kontekstis tähendab termin "leukoplast" kõiki pigmenteerumata plastiide. Nende funktsioon erineb taimede leukoplastidest. Vetikates ei esine etioplaste, amüloplaste ega kromoplaste. Vetikate plastiidid erinevad taimede plastiididest näiteks selle poolest, et nad sisaldavad pürenoide.

Vaata ka
plasmiidid

Viited 

Organellid
Botaanika