Kolga-Jaani kihelkond

Kolga-Jaani kihelkond (lühend KJn; saksa keeles Kirchspiel Klein-St. Johannis) oli kihelkond Viljandimaal ning Tartu ja Viljandi kreisis Liivimaa kubermangus.

Kihelkonna ajalugu
13. sajandil kuulus ala Nurmekunna ja Mõhu maakonna lõunaosa piiresse ning Liivi ordu võimu ajal Põltsamaa komtuurkonda.

Kihelkonda on esimest korda mainitud 1559. aastal Kõrve (Corper) nimega. Aastani 1639 oli Kolga-Jaani Põltsamaa abikogudus.

Naaberasualatest soode ja metsadega eraldatud Kolga-Jaanis oli 16.–19. sajandil kõrge iive ja suhteliselt tihe asustus. Hoogsasti tehti uudismaad ja rajati peamiselt vabadikukohti.

1773. aastal ühendati Tartu kreisist lahutatud Kolga-Jaani kihelkond, Pilistvere ja Põltsamaa kihelkond Pärnu kreisiga.

Kolga-Jaani elu edenemisele aitas kaasa Meleski-Rõika peeglivabriku rajamine. Peeglivabrik avati 1795. aastal.
1860. aastate lõpus algas kihelkonnas talude päriseksostmine. Sellal toimus ka väljaränne Venemaale.

Kihelkonna keskuseks kujunes kiriku ümber tekkinud Kolga-Jaani alevik. Rahvastikust kuulus valdav enamik luteri kirikusse. Samas oli märkimisväärselt suur ka õigeusuliste osa ning 19. sajandi keskel siirdus ligi 26% elanikkonnast apostlikku õigeusku.

Kolga-Jaani kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes 4 mõisat: 1 kirikumõis ja 3 rüütlimõisast peamõisat. Lisaks veel 4 karjamõisat. 
Kolga-Jaani kirikumõis (Pastorat Klein-St. Johannis)
Paenasti (Pajusby) rüütlimõis
Soosaare (Soosaar) rüütlimõis
Võisiku (Woiseck) rüütlimõis

Kolga-Jaani kihelkonna vallad
1866. aastal, kui võeti vastu vallaseadus ja valdadest said riiklikud haldusüksused, algas hoogne mõisavaldade liitmine.

19. sajandi viimasel veerandil oli Kolga-Jaani kihelkonna alal neli valda: 
Võisiku,
Soosaare ja 
Paenasti (ka Painaste, Paenaste) vald ning 
Kolga-Jaani kirikuvald.

Neist kolm viimast liitusid 1892. aasta septembris Soosaare vallaks.

Kolga-Jaani kihelkonnakoolid
vene ortodoksikiriku koguduse Lalsi kihelkonnakool

Kolga-Jaani kihelkonna kalmistud
Kolga-Jaani kalmistu
Kolga-Jaani kirikuaed
Kolga-Jaani II maailmasõja matmispaik
Lalsi kalmistu
Võisiku mõisa kalmistu

Kolga-Jaani kihelkonna pärand
Eesti Rahva Muuseumile käidi kihelkonnas vanavara korjamas esimest korda 1911. aastal.

Rahvarõivad
Rõivastel olid 19. sajandi keskpaiku järgmised iseloomulikud tunnused:

Naisterõivastus
Särgil oli Põhja-Viljandimaale iseloomulik lai mahapööratud krae, kraeotsad põimpiluga. Särkide õlalappidel ja varrukavärvlitel valge linase niidiga tikitud püvisilmpistes külakirjad. Särgikaeluse kinnitiks ja ehteks vitssõlg või väike prees, keset rinda oli suur prees või kuhiksõlg
Pikitriibulised seelikud, millel ülekaalus sinised ja punased toonid
Valge linane narmaskaunistusega põll 
Potisinisest koduvillasest riidest või tumesinisest või mustast vabrikukalevist pidevseesiline kampsun
Kukesaba- ehk ratastanu, pidulikke tanusid tärgeldati
Valged villaste värviliste roositud kirjadega või lihtkoelised sukad
Jalas pastlad või kingad

Kihelkonna alad tänapäeval
Kolga-Jaani kihelkond hõlmas ligikaudu endise Kolga-Jaani valla maad.

Viited

Kirjandus

"Kolga-Jaani kihelkond", koost. Enno Piir, sarjast "Sakalamaa ei unusta", Memento 1997

Välislingid
Kolga-Jaani kihelkonnast Eesti mõisaportaalis

Viljandimaa kihelkonnad