Hallein

Hallein on ajalooline linn (Stadtgemeinde) Austria Salzburgi liidumaal. Linn asub merepinnast 447 meetri kõrgusel. See on Halleini ringkonna keskus.

Linn asub Tennengau piirkonnas Salzburgi linnast lõunas, ulatudes piki Salzachi jõge Untersbergi massiivi varju Saksamaa piiri lähedal (läänes). Hallein on suuruselt teine linn Salzburgi liidumaal. Linna koosseisu kuuluvad Adnet II, Au, Burgfried, Dürrnberg, Gamp, Gries, Hallein, Oberalm II ja Taxach.

Halleini saab jõuda äärelinna S-Bahni raudteelt Salzburgi linnast. On ka ligipääs A 10 Tauern Autobahnile (Euroopa tee E55) Salzburgist Villachisse.

Ajalugu 

Kaua tuntud Halleini soolakaevanduse poolest Dürrnbergi platool, piirkonda asumine toimus 4000 aastat tagasi. See oli keldi kogukond 600. aastast eKr, kuni roomlased nende Noricumi kuningriigi 15. aastal eKr üle võtsid.

8. sajandi keskpaigas andis Baieri hertsog Tassilo III maaomandi Salzburgi piiskopkonnale; 987. aastast valdas seda Püha Peetruse klooster. Soola kaevandamine sai Salzburgi peapiiskopkonna majandusliku rikkuse jaoks ülioluliseks, konkureerides soola tootmisega Baieri Reichenhallis.

Soola kaevandamist paigas on esmamainitud 1198. aasta dokumendis. Nimi Hallein on esinenud dokumendis 13. sajandi alguses; see on üks paljudest Hall-nimedest lõunasaksa keelepiirkonnas, millel võib olla midagi pistmist soolaga ja mille kohta on arutatud keldi, germaani ja muud päritolu.

15. sajandist alates muutus Halleinis tavaliseks õlle pruulimine. 1489. aastal omandas vürstlik peapiiskop Leonhard von Keutschach suure pruulikoja, seejärel sai Hofbräu Kaltenhauseni õlle müük Salzburgi peapiiskopkonna peamiseks tuluallikaks. 17. sajandi lõpus laskis vürstlik peapiiskop Kuenburg protestantlikud kaevurid välja saata, misjärel emigreerus neist mitusada Walchereni ja Zeelandi Flandriasse Hollandi Vabariigis. Koos endise vürstliku peapiiskopkonnaga sai Hallein 1816. aastast Austria keisririigi osaks. Maria Leopoldine von Österreich-Este ostis Kaltenhauseni pruulikoja ja sellest sai üks suurimaid Salzburgi tehinguid 19. sajandil.

Teises maailmasõjas oli Hallein Dachau koonduslaagri töölaagri juurdeehituse koht. Pärast sõda oli see alaline ümberasustatud isikute laager (Beth Israel). 1947. aasta keskpaigas avas ORT kahes barakis kooli, kus õpetati rätsepatööd, rõivaste valmistamist, elektri- ja raadiotehnikat, küpsetamist, kosmeetikute koolitust ja polsterdamist enam kui 200 õpilasele. Hiljem pakkus ORT ka inglise keele tunde. 1948. aastal, seoses teiste ümberasustatud isikute laagrite sulgemisega, sai Halleinist Kanadasse ja Ameerika Ühendriikidesse emigreeruvate juutide Austria kogumispunkt. Olijad asutasid isegi jalgpallimeeskonna Hakoah Hallein, mida juhendas Heinrich Schönfeld. Laager suleti 1954. aastal.

Kultuur 

Halleinis on kaks ajaloolist ja muusikalist huvi pakkuvat muuseumi. Keltenmuseumis näidatakse esemeid ja jutustust, mis kirjeldavad varajasi Hallstatti ja La Tène keldi kultuure, samuti soolakaevandamise arengut piirkonnas läbi keskaja ja renessansi. Püha öö muuseumis on teavet 19. sajandi ühe tuntuima jõululaulu loomise kohta. See dokumenteerib helilooja Franz Xaver Gruberi elu ja aegu. Muuseumis on kitarr, mida algselt kasutas tekstikirjutaja Joseph Mohr, ja mitu signeeritud eksemplari noodilehti.

Tuntud inimesi 
 Clemens Holzmeister (1886–1983), arhitekt
 Herbert Fux (1927–2007), näitleja ja poliitik
 Judith Wiesner (* 1966), tennisist
 Johann Georg Mohr (1656–1726), barokkskulptor

 Franz Xaver Gruber (1787–1863), "Püha öö" helilooja
 August Schenk (1815–1891), botaanik
 Manfred Baumann (* 1956), ajakirjanik, kirjanik, koomik ja ORF-i toimetaja
 Thomas Stangassinger (* 1965), endine suusataja
 Herbert Ilsanker (* 1967), endine jalgpallur
 Michael Wildner (* 1970), endine keskmaajooksja
 Sanel Kuljić (* 1977), lapsepõlv Halleinis, jalgpallur
 Stefan Ilsanker (* 1989), jalgpallur
 Marcel Hirscher (* 1989), endine mäesuusataja
 Anna Veith (* 1989), mäesuusataja

Vaata ka 
 Dürrnberg
 Baieri-Austria soolaleping

Viited 

Austria linnad
Salzburgi liidumaa vallad