Christian Friedrich Neue

Christian Friedrich Neue (19. detsember 1799 (teistel andmetel 26. oktoober 1798) Spandau, Brandenburgi mark – 26. juuli (vkj 14. juuli) 1886 Stuttgart, Württembergi kuningriik) oli Saksamaalt pärit Eesti klassikaline filoloog.

Elulugu
Christian Friedrich Neue oli sakslane, köösneri poeg.

Neue õppis Berliini Ülikoolis klassikalist filoloogiat, lõpetas 1822 filosoofiadoktori kraadiga, väitekiri "Basshylidis fragmenta commentatio" (Berlin, 1822 ; juhendaja Philipp August Böckh).

Pärast ülikooli lõpetamist oli ta Sulpfurtis (Naumburgi lähedal) vanade keelte vanemõpetaja, 1831–1861 Tartu Ülikooli kirjandusajaloo, klassikalise filoloogia ja pedagoogika professor. 1836–1838 ja 1842–1851 (teistel andmetel 1836–1839 ja 1843–1851) oli Neue Tartu ülikooli rektor, täitis 1833–1851 korduvalt dekaani kohustusi, 1843–1851 töötas ühtlasi tsensuurikomitees. Ta õpetas kreeka ja ladina meetrikat, etümoloogiat ja süntaksit, tekstikriitikat, antiik- ja keskaja kirjanduse ajalugu, kreeka keelt ning klassikalise filosoofia ajalugu, juhendas saksa keelest ladina keelde tõlkimise praktikume. 1833–1836 oli ta ajakirja "Dorpater Jahrbücher für Litteratur, Statistik und Kunst, besonders Russlands" väljaandjaid ja toimetajaid. Aastast 1848 oli ta Peterburi Teaduste Akadeemia korrespondentliige. 

Tartu ülikooli rektorina püüdis Neue edendada regionaalset teadustööd ning tegi 1837 koos teiste professoritega ettepaneku korraldada Balti ja Soome õpetlaste ühiseid teaduskongresse. Ettepanek leidis haridusministeeriumi toetust, ent soovitati kaasata ka Venemaa teadlasi. See ei rahuldanud idee algatajaid ning üritused jäid ära. Tegelik riiginõunik (1848).

Teoseid
 Bacchylidis Cei fragmenta gollegit, recensult, interpretatus est. Berlin, 1822
 Sapphonis Mytileneae fragmenta specimen operae in omnibus artis Graecorum lyricae exceoto Pindaro collocandae. Berlin, 1827
 Sophoclis tragoediae, recognovit et brevi annotatione scholarum in usum instruxit N. Lipsiae, 1831
 Dr. Julius Walter, weil. ord. Prof. der praktischen Theologie an der Kaiserlichen Universität Dorpat. Dorpat, 1835
 Observationum ad Tacitum specimen. I. Dorpat, 1836
 De Telesillae Argivae reliquiis commentatio. Dorpat, 1843
 De Praxillae Sicyoniae reliquiis commentatio. Dorpat, 1844
 Formenlehre der lateinischen Sprache. I-II. Mitau, 1861–1866; Berlin, 1875, 1877, 1888–1901

Viited

Kirjandus
 Friedrich August Eckstein: Nomenclator philologorum. Leipzig 1871, S. 399
 Levitski, G. V. "Biografitšeskij slovarj professorov i prepodavatelei Imperatorskogo Jurjevskogo, bõvšego Derptskogo universiteta za sto let jego suštšestvovanii (1802–1902)" Jurjev, 1902–1903, kd I, lk 422–423
 Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, lk 545
 Петербургская Академия наук и Эстония. Тлн, 1978, lk 212
 Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, kd II, lk 85–86, 174

Välislingid
 Нейе, Фридрих-Христиан // Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона: В 86 томах (82 т. и 4 доп.). — СПб., 1890—1907.
 Профиль Фридриха Фридриховича (Христиана Фридриха) Нейе на официальном сайте РАН

Tartu Ülikooli professorid
Tartu Ülikooli rektorid
Eesti klassikalised filoloogid
Sündinud 1799
Surnud 1886