BT-7

BT-7 on Nõukogude Liidus, aastatel 1935–1940 tootmises olnud kergetank.

BT-7 (vene БТ – быстроходный танк – kiirtank) oli tankide BT-2 ja BT-5 edasiarendus, mis olid ehitatud ameerika inseneri John Walter Christie ratas-roomik tanki "M. 1931" baasil. Masin oli võimeline nagu ta eellasedki liikuma nii roomikutel kui ka ratastel (roomikute eemaldamisel). Ratastel sõitmisel olid vedavateks ratasteks tagumised ja pööravateks esimesed suured kanderattad.

BT-7 oli ette nähtud süvaoperatsioonide läbiviimiseks, masin pidi olema võimeline vaenlase kaitseliinist läbi murdma ning ilma jalaväe toetuseta liikuma kaugele vaenlase tagalasse.

Tankid BT-7 olid Nõukogude Liidus kasutusel kõikidel rinnetel Teises maailmasõjas kuni Jaapani armee purustamiseni Mandžuurias 1945. aasta augustis.

Modifikatsioonid 
BT-7 – baasmasin, mida aastatel 1935–1939 toodeti kokku 2596 masinat.
BТ-7RT – raadiosaatjaga 71-TK-1 või 71-TK-3 varustatud baasmasin, aastatel 1935–1939 toodeti 2017 masinat. 
BT-7А – suurtükiväe tank, sellele oli komplekteeritud torn T-26-4 tankilt T-26, relvastuseks oli 76,2 mm kahur KT-26 ja kaks kuulipildujat DT, masina kaaluks oli 13,5 tonni. Toodeti 1934 ja aastatel 1936–1938 kokku 156 masinat.
SBT – sapöörtank-sillapaigaldaja (1935–1936).
HBT-7 – leegiheitjatank (vene химический), mida ehitati aastatel 1936–1937.
ОТ-7 – leegiheitjatank (vene огнемётный танк), mida ehitati aastatel 1940–1941.
BT-7M (ka BT-8) – tankidele BT-7 oli paigaldatud diiselmootor V-2 võimsusega 500 hobujõudu, mis andis masinale kiiruseks roomikutel 62 ja ratastel 86 km/h, masinate kaal oli 14,65 tonni. Toodeti 787 masinat.
BТ-42 – Soome liikursuurtükk, mida ehitati Nõukogude-Soome sõja ajal Nõukogude Liidult hõivatud tankide BT-7A baasil.

Välislingid 
Battlefield – BT-7 vene keeles

Nõukogude Liidu tankid
Kergetankid
Nõukogude Liidu relvastus Teises maailmasõjas