Arheoloogia

Arheoloogia ehk muinasteadus on ajalooteaduse haru, mis käsitleb aineliste ajalooallikate ehk muististe põhjal ühiskonna minevikku.

Muistised on rajatiste, eriti hoonete jäänused, esemelised leiud ja muu väljakaevamistel saadud materjal, välja arvatud kirjalikud allikad, mis kuuluvad filoloogia, epigraafika ja numismaatika valdkonda.

Muistiseid õpitakse tundma arheoloogilistel väljakaevamistel. Selleks eemaldatakse muistiselt pinnasekiht ja uuritakse üksikasjalikult läbi kultuurkiht. Muististe laadi ja leviku järgi selgitatakse asjaomase ajajärgu majanduse ja kultuuri iseloomulikud jooned.

Eriti tähtis on arheoloogia esiajaloo uurimises.

Arheoloogiaga tegelevat inimest nimetatakse arheoloogiks.

Sõna "arheoloogia" tähistas algselt, näiteks Thukydidesel, minevikuõpetust.

Ajalugu

Arheoloogia alged ulatuvad renessansiaega, kui uuriti Vana-Roomast ja Itaaliast pärit muistiseid. Arheoloogia kui teadus tekkis alles 19. sajandil; tollal jaotati muinasaeg kivi-, pronksi- ja rauaajaks.

Tänapäeva arheoloogia alguseks loetakse Trooja linna väljakaevamisi Heinrich Schliemann ja Frank Calverti juhtimisel 1871. aastast alates.

Pilte

Vaata ka
Arheoloogia mõisteid
Arheoloogilised kultuurid
Arheoloogilised Välitööd Eestis (ajakiri)
Eesti arheoloogia, Arheoloogia Eestis
Klassikaline arheoloogia
Marksistlik arheoloogia
Osteoloogia
Paleoliitikum
Paleoantropoloogia
Postprotsessuaalne arheoloogia
Protsessuaalne arheoloogia

Viited

Kirjandus 
 Arheoloogia lugu Tartu Ülikoolis 1920-2010 ISBN 9789985406489

Välislingid 
 Arheoloogia terminite mitmekeelne andmebaas
 Tartu Ülikooli arheoloogia õppetool
 Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituudi arheoloogia osakond
 Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituudi Arheoloogiakogude osakond
 ajakiri AVE ehk Arheoloogilised Välitööd Eestis
 Estonian Journal of Archaeology ISSN 17367484 ja ISSN 14062933
 Eesti Arheoloogia Ajakirja arhiiv
 Eesti Arheoloogia Ajakiri
 Arheoloogiakeskus MTÜ
 Archaeology Magazine
 Risto Berendson, Kiviaja massihaud ja Salme laev viisid Eesti rahvusvahelisele ajalookaardile, 4. oktoober 2010, paberlehes lk 6 ja 7, veebis loetav raha eest 
 Kukruse muinasaja kalmistu Ida-Virumaal, väljakaevamiste juhid Tõnno Jonuks ja Mari Lõhmus
 Kuressaare piiskopilinnus ja kindlustused, väljakaevamiste juht Garel Püüa
 Lõuna-Eesti linnuste uurimise programm, väljakaevamiste juht Heiki Valk
 Pärnu jõevärav ja aidahoone, väljakaevamiste juht Margo Samorokov
 Raasiku aardeleid ja muinaskalmistu, väljakaevamiste juht Ülle Tamla
 Salme teine viikingilaev, väljakaevamiste juht Jüri Peets
 Valjala muinasaja lõpu kalmistu, väljakaevamiste juht Ain Lavi
 Veibri kiviaja matusepaik Emajõe ääres, väljakaevamiste juht Mari Lõhmus
 Ants Kraut, Vaenatud vägilased ja koolnud kaunitarid, Horisont 1/2011, horisont.ee
  Risto Berendson, Arheoloogia-aasta parimad palad, postimees.ee, 17. oktoober 2011, paberlehes lk 4
 Humala, Harjumaa, Roland Koit leidis söötis põllult pronksasju
 kaupmehe kirst Tallinna lahest
 Salme paadileid – 17 m pikkuse teise laeva väljakaevamine, leiti 36 sõjamehe jäänused
 Mihkli kirik
 Jägala linnuse lähedal kunagise liigpõllundamise tagajärjed
 Archaeology by the river Motala ström lühiülevaade arheoloogi igapäevasest tööpõllust, töövõtetest ja vahenditest ja mõned tulemused
 Валерий Юрковец. Климатические корреляции. - Климат, лёд, вода, ландшафты
 ETV: Eelmine aasta oli arheoloogidele ja muinsuskaitsjatele põnev, err.ee, 2. jaanuar 2016
 The remarkable archaeological underwater discovery that could open up a new chapter in the study of European and British prehistory
 28. March 2014, By Owen Jarus, What Is Archaeology?, Live Science