Johan Skytte

Johan Skytte, Duderhofi vabahärra (ka Johan Bengtsson Schroderus Schytte) (mai 1577 Nyköping – 25. märts 1645 Söderåkra, Brömsebro lähedal) oli Rootsi ühiskonna- ja riigitegelane, Liivimaa kindralkuberner ja Tartu Ülikooli rajaja.

Elulugu
Johan Skytte sündis Nyköpingi linnapea (borgmästare) Bengt Nilsson Skräddare ja Anna Andersdotteri pojana.

Schroderuse nime all õppis ta Nyköpingis ja Stockholmis ning üheksa aastat välismaal; Schroderus on latiniseeritud vorm tema perekonnanimest Skräddare ("rätsep"). Pärast naasmist välismaalt 1602. aastal palgati ta Rootsi troonipärija, hilisema kuningas Gustav II Adolfi eraõpetajaks. 1603. aastal tõsteti ta aadliseisusse, kus ta võttis endale väljasurnud aadlisuguvõsa järgi nimeks Skytte, millega ta väitis end ema poolt sugulane olevat.

1610. aastal läkitati Johan Skytte Londonisse diplomaatilise ülesandega paluda noorele printsile Inglise kuninga James I tütre Elizabeth Stuarti kätt. 1611. aastal sai temast Vestmanlandi kuberner.

1617. aastal osales Skytte kuninga kroonimisvande kirjutamises, sai riiginõunikuks ja kammerhärraks. Hiljem oli ta aastatel 1622–1645 Uppsala Ülikooli kantsler, tegutses Põhja-Soome laamanina, oli 1629–1634 Liivimaa, Ingerimaa ja Karjala kindralkuberner, 1632. aastast Tartu Ülikooli esimene kantsler, 1634. aastast Göta õuekohtu esimene president (ja asutaja) ning saadik Brömsebro rahu sõlmimisel 1645.

Johan Skytte oli ka Gustav II Adolfi nõunik. Ta tegeles eriti haridus- ja majandusprobleemidega. Skyttet peetakse Tartu Ülikooli rajamise peainitsiaatoriks ja läbiviijaks. Praeguse ülikooli eelkäija Academia Gustaviana avamisel peetud kõnes avaldas ta lootust, et sellest õppeasutusest saavad kasu ka kohalikud rahvad – eestlased ja lätlased. 

Johan Skytte oli Upplandis Grönsö ja Smålandis Strömsrumi härra, ning Ingerimaal asuva  Duderhofi vabahärra (1624). 

Tänini kannab Rootsis terve rida koole Skytte nime, kuid vaid üks neist loodi tõepoolest Johan Skytte algatusel: Skytte Kool (Skytteanska skolan), mis rajati Lyckseles Lapimaal 1631, kuid kolis 1867. aastal Tärnabysse. Selle panuse tõttu suhteliselt mahajäänud Põhja-Rootsi haridusellu nimetati tema järgi 1956. aastal Umeås rajatud Kuninglik Skytte Selts.

Tartu Ülikooli 375. aastapäeval 2007 avati Tartus Riigikohtu hoone ees Johan Skytte monument.

Perekond
Johan Skytte abiellus 5. jaanuaril 1605 šoti päritolu Marby ja Älvsjö vabapreili Maria Näfiga (surnud 1649), kelle vanemad olid Västmanlandi, Dalarna ja Bergslageni asehaldur ning palgasõdur Jacob Näf (surnud 1598) ja Carin Kampe. 

Abielust sündisid pojad Bengt Skytte ja Jakob Skytte ning tütred Vendela ja Anna. Bengt Skytte oli 1655–1656 Liivimaa sõjavägede saadik, Eestimaa kuberner ja Tallinna asehaldur, Jakob Skytte aga Tartu Ülikooli (Academia Gustaviana) üliõpilane ja 1632–1633 ka esimene rektor (rector illustris). Vendela Skytte oli tuntud kirjanik, keda peeti Rootsi harituimaks naiseks enne kuninganna Kristiinat.

Johani vend Lars Skytte oli Nyköpingi linnapea ning hiljem Stockholmi ja Uppsala lossi asehaldur.

Vaata ka
Johan Skytte medal

Viited

Välislingid
 Johan Skytte korraldus aastast 1632 Tartu Ülikooli avamise kohta Eesti Ajalooarhiivi fondis
Sugupuu ja lühibiograafia (taani keeles)
Elulugu (1890), lk. 1364–1365 Nordisk familjebok (rootsi keeles)
adelsvapen.com: Skytte af Duderhof nr 8
 Svenskt biografiskt handlexikon II:472, Skytte, Johan Bengtsson, Svenskt biografiskt handlexikon II:473, Skytte, Johan Bengtsson

Rootsi poliitikud
Liivimaa kindralkubernerid
Tartu ülikooli kantslerid
Sündinud 1577
Surnud 1645