Bioluminestsents

Bioluminestsents on elus organismide võime iseseisvalt helendada, ehk kiirata valgust. Tegu on kemoluminestsentsi ühe vormiga. Seda esineb mitmetel seentel, bakteritel, putukatel, vähilistel jt organismidel. Paljudel süvamere kaladel on see võimaldatud sümbiontsete bakterite poolt. Looduses esinevatel taimedel ja imetajatel sellist võimet pole teada, kuid näiteks helendavaid taimi on saadud geneetilise modifitseerimise teel. Bioluminestsentsi ajatakse tihti segi fluorestsentsiga. 

Bakteritel toimub bioluminestsents teatud orgaanilise ühendi – lutsiferiini – reageerimisel hapnikuga, mida katalüüsib ensüüm lutsiferaas. Enamasti pärineb reaktsioonil vajatav energia ATP-st. Helendamise reaktsioon võib toimuda nii rakusiseselt kui ka -väliselt. 

Reaktsiooni käigus tekib väga vähe soojust, mistõttu nimetatakse seda vahel ka "külmaks valguseks". Bioluminestsents-reaktsiooni käigus muudetakse valguseks umbes 98% vabanevast energiast, samas kui hõõglambi puhul kõigest ainult umbes 2% selle põletamiseks kasutatud energiast. 

Evolutsiooni käigus on bioluminestsents tekkinud iseseisvalt mitmeid (30 või isegi rohkem) kordi.

Helendavad organismid 
Bioluminestsentsi esineb mõnedel merelistel selgrootutel ja selgroogsetel, samuti mikroorganismidel ja maismaa  selgrootutel ning rohkem kui 80 liigil seentel (peamiselt seltsist Agaricales ja sugukonnast Tricholomataceae). 

Üheks tüüpiliseks bioluminestsentsi näiteks on jaanimardikas (Lampyris noctiluca), kelle emaste tagaosa tipuosa helendab rohekalt, selle eesmärk on isaste jaanimardikate ligimeelitamine.

Vaata ka 

 fluorestsents

Viited 

Biokeemia
Ökoloogia
Bioloogia