Kohamäärus

Kohamäärus ehk lokaaladverbiaal  on määrus, mis väljendab tegevuse kohta ja vastab küsimusele kuhu? kus? kust? kustsaadik? kustkaudu?

Eesti keel

Tüüpiliseks kohamääruseks on lauses nimisõna, mis sisaldab lokaalseid tähenduskomponente: mets, meri, tuba, maja, kosmos, ida jmt, või kohamäärsõna: vasakul, sinna.

Kohamääruse funktsioonis võib olla
 nimisõna, mis on
 sise- või väliskohakäänetes: Ema võttis külmkapist moosi. Ta istus diivanil
 
rajavas käändes: Reisisime sõpradega Lõuna-Prantsusmaani
 nimisõna, mis tähistab
 ruumi, kohta, suunda vms: Õues on päris soe
 elusolendit, kollektiivi, keha või vaimu komponenti: Temas on midagi nukrameelset. Südamest käis valusähvakas läbi. Olen kümme aastat musitseerinud rahvamuusikaansamblis
 abstraktmõistet: Vangistuses peitub tõeline agoonia
 sündmust: Me tulime trennist
 kaassõnafraas: Ta läks mööda jääteed
 tegusõna ma-, mas- või mast- vorm: Mari kutsus Jüri jalutama. Käisime isa autot parandamas.

Kohamääruse liigid

 sihtkohamäärus ehk latiivne määrus
 asukohamäärus ehk lokatiivne määrus
 lähtekohamäärus ehk separatiivne määrus
 piiri märkiv määrus ehk terminatiivne määrus
 liikumise teed märkiv määrus ehk prolatiivne määrus

Sihtkohamäärus
Sihtkohamäärus on tegusõna seotud laiend ja vastab küsimusele kuhu?

Sihtkohamäärus laiendab selliseid tegusõnu, mis väljendavad
 siirdumist ja siirmist, nt mingi objekti liikumist või info talletamist: minema, tulema, jooksma, tõttama, roomama jne
 jätmist, jäämist või millegi tekkimist: jääma, jätma, ehitama, eksima, rajama jne
 võimalikkust, piisavust või sobivust: kõlbama, sobima, pääsema, mahtuma, jõudma jne

Sihtkohamääruseks võib olla
 nimisõna sisseütlevas või alaleütlevas käändes: Ta läks majja. Panin kingad jalga
 kaassõnafraas, mis sisaldab kaassõna alla, allapoole, ette, ettepoole vmt: Jätsin supipoti pliidi peale
 tegusõna ma-vorm: Laps jäi magama
 kohamäärsõna kuhu, kuhupoole, eemale, kaugele vmt: Kuhupoole me nüüd läheme?

Asukohamäärus
Asukohamäärus on tegusõna vaba laiend ja vastab küsimusele kus?

Asukohamääruseks võib olla
 nimisõna seesütlevas või alalütlevas käändes: Olime Tallinnas. Raamat on endiselt laual
 kaassõnafraas, mis sisaldab kaassõna all, asemel, allpool, ees, eespool vmt: Meie kohal hõljus musti pilvi
 tegusõna mas- vorm: Ta käis laulmas
 kohamäärsõna kus, kuspool, all, allpool vmt: Tagapool on rahvast palju vähem

Lähtekohamäärus
Lähtekohamäärus on tegusõna seotud laiend ja vastab küsimusele kust?

Nagu sihtkohamäärus, laiendab ka lähtekohamäärus siirmist ja siirdumist väljendavaid tegusõnu ning need määrused esinevad tavaliselt koos: Nad tulid maalt (lähtekohamäärus) linna (sihtkohamäärus).

Olemasolulausetes laiendab lähtekohamäärus selliseid tegusõnu, mis väljendavad tekkimist või kadumist ilmuma, kasvama, kaduma jne.

Lähtekohamääruseks võib olla
 nimisõna seesütlevas või alaltütlevas käändes: Kas sa oled Pärnust pärit? Tulin just koosolekult
 kassõnafraas, mis sisaldab kaassõna alt, altpoolt, eest, hulgast, juurest vmt: Võtsin lae alt uue viha
 tegusõna mast- vorm: Ta tuli jooksmast
 kohamäärsõna kust, kustpoolt, alt, altpoolt vmt: Väljast hoovab tuppa kevadist õhku

Piiri märkiv määrus
Piiri märkiv määrus on sihtkohamääruse erijuhtum ja vastab küsimusele kustsaadik? See on tegusõna seotud laiend, mis laiendab suunduvat tegevust või ulatumist väljendavat tegusõnu.

Piiri märkivaks kohamääruseks võib olla
 nimisõna rajavas käändes, millega võib kaasneda eessõna kuni: Oleme jõudnud olulise verstapostini. Anna puhkas maal kuni eelmise laupäevani
 kaassõnafraas, mis sisaldab kaassõna saadik või saati: Põud kimbutab maad eelmisest nädalast saadik
 kohamäärsõna kustsaadik, kuhumaale, siiani, sinnani vmt: Siiani on kõik korras

Liikumise teed märkiv määrus
Liikumise teed märkiv määrus on asukohamääruse erijuhtum ja vastab küsimusele kustkaudu? See on tegusõna seotud laiend, mis laiendab liikumist väljendavaid tegusõnu.

Liikumise teed märkivaks kohamääruseks võib olla
 kaassõnafraas, mis sisaldab kaassõna kaudu, läbi, üle vmt: Ulata mulle kiri läbi luugi
 kohamäärsõna kustkaudu, sealtkaudu vmt: Kustkaudu pääseb õue?

Kirjandus
Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut.

Süntaks