Maraton

Maraton ehk maratonijooks on kergejõustiku ala, pikamamaajooks. 1924. aastal määrati distantsi pikkuseks 42 195 m. See vahemaa vastab 1908. aasta Londoni olümpiamängudel läbitud vahemaale Windsori lossi ja White City staadioni vahel.

Nimi pärineb legendist, mis tekkis Kreeka-Pärsia sõdades (u 499–449 eKr) peetud Marathoni lahingu (u 490 eKr) järel, kui kreeklaste võiduteate olevat Marathonist Ateenasse (u 42 km) viinud käskjalg joostes. Jõudnud valitseja ukse ette, jaksas ta ainult öelda „Olge tervitatud, me võitsime!“ ja varises surnult kokku. 1896. aastal nimetati maratoniks esimestel kaasaegsetel olümpiamängudel kavas olnud ülipikamaajooks.

Eesti esimene maratonijooksuvõistlus toimus 28. aprill 1913 (praeguse kalendri järgi 11. mai). Paldiskist Tallinna lähistele Mustjõele kulgenud 39 versta (40,2 km) pikkuse katsumuse võitis Pjotr Šubin Peterburist, ajaga 3:23:45. Kokku osales 8 jooksjat ning parima eestlasena jõudis neljandana finišisse tartlane Arnold Feldmann ajaga 4:12:41. Seda ajaloolist sündmust loetakse Eesti maratonijooksu sünnipäevaks.

Seisuga 10. oktoober 2023 on meeste maailmarekord 2:01:39 (Kelvin Kiptum, 2023 Chicago maraton) ja naiste maailmarekord 2:11:53 (Tigst Assefa, 2023 Berliini maraton).

Olümpiamängude medalivõitjad

Mehed

Naised

Maailmameistrivõistluste medalivõitjad

Mehed

Naised

Vaata ka

Maraton 1904. aasta suveolümpiamängudel
Maratoni Eesti meistrivõistluste medalivõitjad
Meeste maratonijooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus
Maailma maratoni suurvõistlused
Poolmaraton
Otepää-Tartu jooksumaraton

Välislingid 
Meeste maratoni kõigi aegade edetabel
Naiste maratoni kõigi aegade edetabel
Meeste maratoni edetabelid: 2002 – 2003 – 2004 – 2005 – 2006 – 2007 – 2008 – 2009
Naiste maratoni edetabelid: 2002 – 2003 – 2004 – 2005 – 2006 – 2007 – 2008 – 2009
Eesti maratoni edetabelid

Pikamaajooks