Viisimäärus

Viisimäärus on määrus, mis väljendab tegevuse, seisundi või protsessi toimumise viisi.

Eesti keel
Viisimäärus vastab küsimustele kuidas? mis moodi? mil viisil? 

Auto sõitis aeglaselt. 
Vaatas nagu laps. 
Kukkus laginal naerma.

Viisimääruse vorm
Viisimääruse ülesannet võib lauses täita:
 viisimäärsõna kuidas, nii, niimoodi, hoogsalt, hästi, usinasti, valjuhäälselt, tagurpidi, edasi-tagasi, vargsi jne, mis on tegusõna laiend. Viisimäärsõna võib väljendada ka võrdlust, näiteks veel kiiremini, kõige kiiremini. 
Ta käis mööda tuba edasi-tagasi. Tüdruk laulis valjuhäälselt. Kihutasin jalgrattaga kodu poole nobedamini kui kiirrong.

 viisimäärsõna, mis on omadussõna või määrsõna laiend
Suviselt päikeseline ilm meeldis neile, Ülevoolavalt rõõmus käitumine võib häirida.

 nimisõnafraas, mis märgib võrdlust ja sisaldab võrdlussõna kui ja nagu 
Otsin oma vihikut nagu nõela heinakuhjast. Päev otsa on vihma kallanud nagu oavarrest. 

 kaassõnafraas, mis koosneb nimisõnast ja kaassõnast järgi, alusel, põhjal, moodi, viisi, sarnaselt, vastavalt jne
Ema sarnaselt on ka minul pähkelpruunid silmad. Ma parandan oma tööd kommentaaride põhjal.

 tegusõna des- ja mata-vorm 
Kõik külalised seisid vaikides. Astusin kiirustamata kodu poole.

Viisimääruseks käändsõna
Kui lauses on viisimääruseks käändsõna, võib see olla järgmistes käänetes:
 seesütlev
See töö tuleb ära teha kiirkorras.

 seestütlev 
Ta naeris südamest.

 alalütlev 
Maja taga voolas oja vulinal.

 kaasaütlev 
Ma lõpetasin oma töö kiiruga

 ilmaütlev 
Me rääkisime hääleta.

Kirjandus 

 M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993, lk 88-91

Süntaks