1917

1917. aasta (MCMXVII) oli 20. sajandi 17. aasta.

Sündmused Eestis

Jaanuar
14. jaanuar (vkj. 1. jaanuar) – Eestis oli loenduse andmetel 37 keskhariduskooli: 6 poeglastegümnaasiumi, 3 reaalkooli, 1 poeglaste eragümnaasium, 4 poeglaste erakeskkooli, 1 progümnaasiumikursusega poeglaste erakool, 10 tütarlastegümnaasiumi, 4 tütarlaste eragümnaasiumi, 1 tütarlaste eraprogümnaasium, 5 gümnaasiumikursusega tütarlaste erakeskkooli ja 2 progümnaasiumikursusega erasegakooli. Neis koolides õppis kokku 13 050 õpilast, kellest umbes 7000 olid eestlased.

Veebruar
28. veebruar (vkj. 15. veebruar) – Tallinna võimlemisõpetaja Anton Õunapuu moodustas Tallinna Kommertskoolis esimese rahvusliku skaudirühma.

Märts
7. märts (vkj 22. veebruar) – asutati eesti seltside ülemaaline ühendus Tallinna Eesti Liit.
14. märts (vkj 1. märts) – Tallinna jõudsid teated tsaarivalitsuse kukutamisest. Algas 19. märtsini kestnud üldstreik.
 14.–17. märts (vkj. 1.–4. märts) – märtsirevolutsioon Eestimaal 
 19. märts (vkj 6. märts) – Venemaa Ajutine Valitsus määras Jaan Poska esimese eestlasena Eestimaa kubermangukomissariks. Endine Venemaa keisririigi Eestimaa kubermangu tsiviilkuberner Pjotr Verjovkin andis võimu üle Venemaa Ajutise Valitsuse kubermangukomissarile Jaan Poskale.

Aprill
 7.–9. aprill (vkj 25.–27. märts) – Tartus toimus I eesti üliõpilaste kongress.
 8. aprill (vkj 26. märts) – Petrogradi Eesti Vabariikliku Liidu eestvedamisel korraldati Petrogradis u 40 000 (neist u 15 000 sõjaväelased) osalejaga eestlaste demonstratsioon.
12. aprill – (vkj. 30. märts) Venemaa Ajutine Valitsus kinnitas määruse "Eestimaa kubermangu administratiivse juhtimise ja kohaliku omavalitsuse ajutise korra kohta". Eesti ala ühendati ühtseks rahvuskubermanguks, mille eesotsas oli kubermangukomissar, kelle juurde tuli nõuandva organina moodustada Ajutine Maanõukogu. Liivimaa kubermangu Pärnu, Saare, Tartu, Viljandi ja Võru maakond liideti Eestimaa kubermanguga.
 25. aprill (vkj 12. aprill) – Ajutise Valitsuse sõjaminister Aleksandr Gutškov kinnitas eesti rahvusväeosade põhimääruse.

Mai
23. mai (vkj. 10. mai) – Soomes, Lappeenrantas moodustati Eesti Sõjaväelaste Liit.

Juuni
9. juuni (vkj 27. mai) – asutati Eesti Õpetajate Liit.
13. juuni (vkj 31. mai) – esimene Eesti Kirikukongress võttis vastu otsuse luua esimene vaba rahvakirik: Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik (EELK).
14. juuni (vkj 1. juuni) – kinnitati EELK põhikiri.
 24. juuni – Tallinnas lõppesid Eestimaa kergejõustiku esivõistlused, kus esimest korda selgitati Eesti meistrid (küll mitteametlikult) kergejõustikus.

Juuli
14. juuli (vkj 1. juuli) – Toompeal toimus esimene Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu (Maapäeva) istung. 
 15. juuli (vkj 2. juuli) – Venemaa Ajutine Valitsus andis välja Aleviseaduse, millega loodi uut liiki haldusüksused – alevid.
 15. juuli (vkj 2. juuli) – Tallinnas Estonia teatri saalis kogunes Tallinna Eesti Liidu (esimees Jüri Vilms) eestvedamisel kokku ülemaaline rahvaasemike kongress ehk rahvakongress. Kongressi eesmärk oli lahendada  valimiste ja kubermangukomissari võimukriis. Kongressil osales 800 esindajat, ent erimeelsuste tõttu kongress lõhenes ja vasak tiib, kes jäi vähemusse, lahkus.
 15. juuli (vkj 2. juuli) – Narva Seltskondlik Komitee viis läbi rahvaküsitluse Narva haldusliku kuulumise osas. Küsitluse tulemused näitasid, et enamik küsitletutest pooldas Narva ja selle ümbruse eraldumist Jamburgi maakonnast ja ühtlasi loodava Narva maakonna kuulumist Eestimaa koosseisu.
15. juuli (vkj 2. juuli) – Tallinnas Estonia teatrisaalis toimus hoolimata bolševike organiseeritud töölismeeleavaldusest 17. juulini kestnud rahvaasemike enamuse (500 delegaati) rahvuskongress. Kongressil lepiti kokku, et otsustatakse taotleda üheõiguslikku Eesti osariiki föderatiivse Vene riigi koosseisus.
 29.–30. juuli (vkj 16.–17. juuli) – Tartus peetud esseeride partei eesti osakondade konverentsil loodi oma keskkomitee.

August
 5.–6. august (vkj 23.–24. juuli) – Peterburis toimus Põhja-ringkonna eesti asunduste kongress.
 19. august (vkj 6. august) – Tallinna linnavolikogu valimistel said võidu bolševikud, kelle esindaja Jaan Anvelt valiti linnavolikogu juhatajaks ja Voldemar Vöölmann linnapeaks.
  – Friedrich Akel lahkus Tallinna Linnavolikogu esimehe kohalt.
29. august–1. september (vkj 13. august – 16. august) – Tallinna Töölismajas toimus VSDTP Põhja-Balti organisatsioonide II konverents. Bolševikel oli 7350 liiget, neist Tallinna organisatsioonis 2302 eestlast, 523 venelast ja 357 lätlast.

Oktoober
7. oktoober (vkj 24. september) – viimane osa Tartu ülikooli evakueeritavatest varadest saadeti Voroneži poole teele.
8. oktoober (vkj 25. september) – kirjandusrühmituse Siuru (Henrik Visnapuu, August Gailit, Marie Under, Artur Adson, Friedebert Tuglas jt) esimene avalik õhtu Tallinnas Estonia saalis.
24. oktoober (vkj. 11. oktoober) – Eesti Maanõukogu võttis vastu otsuse Eesti välisesinduste loomise kohta.

November
7. november (vkj. 25. oktoober) – Tallinnas võttis võimu enda kätte Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee.
9. november (vkj. 27. oktoober) – Viktor Kingissepp võttis kubermangukomissar Jaan Poskalt asjaajamise üle, algas bolševike järjest tugevnev terrorirežiim Eestis.
 – Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee dekreediga kaotati Eestis seisuslik kord.  
28. november (vkj. 15. november) – Toompeale kogunenud Maanõukogu kuulutas end enne Eesti Asutava Kogu kokkukutsumist Eestimaa ainsaks kõrgemaks võimukandjaks.

Detsember
1. detsember – Läti kütid tungisid Postimehe toimetusse ja trükikotta, peatasid ajalehe trükkimise ja konfiskeerisid tiraaži. Kohalolnud arreteeriti.
6. detsember – loodi Viru jalaväepataljon
 – tsaaritruuduse [vastandina riigitruudusele] põhimõttest lähtuvalt ning järgides Kuramaa rüütelkonna eeskuju 4. oktoobrist kuulutas Saaremaa Rüütelkond end Venemaast sõltumatuks ja esines sõjakuberner Adolf von Seckendorffi kaudu Saksa keisri ees palvega Saaremaa ühendamiseks Saksamaaga.
 – Eestimaa rüütelkonna komitee otsusega kuulutas Eestimaa rüütel- ja maiskond Eestimaa Venemaast sõltumatuks ning palus Saksa keisririigilt kaitset ja maa kohest okupeerimist Saksa vägede poolt.
23. detsember (vkj 10. detsember) – Narvas toimus rahvahääletus, kus 80% osalenuist soovis, et Narva ühendataks Eestiga.
 – Liivimaa rüütel- ja maiskonna maapäev kuulutas Liivimaa Vene riigist sõltumatuks ja palus Saksa keisririigil võtta Liivimaa Saksa riigi kaitse alla.
Tallinna elanike arv oli 179 000.

Sündmused maailmas

Jaanuar 

 1. jaanuar – Grigori Rasputin leiti surnuna Neevast.
 1. jaanuar – Edmund Schulthess sai Šveitsi liidupresidendiks.
 4. jaanuar – Andrija Radović lahkus Montenegro pea- ja välisministri kohalt. 
 5. jaanuar – Saksa keiser Wilhelm II kutsus uusaastaläkituses vägesid üles raugematult Antandi vastu võitlema.
 5. jaanuar – toimus Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei eestseisuse ja parteisisese opositsiooni kohtumine, millest algas partei lõhenemise viimane etapp.
 9. jaanuar – vürst Nikolai Golitsõn sai Venemaa keisririigi viimaseks peaministriks.
 9. jaanuar – allkirjastati Saksamaa ja Türgi vaheline kaubanduslepe.  
 14. jaanuar – Jaapani soomusristleja Tsukuba vajus pärast tulekahju ja laskemoonaladude plahvatust Yokosuka lahte. 817 meeskonnaliikmest hukkus 200.  
 17. jaanuar – USA ostis Taanilt 25 miljoni USA dollari eest Neitsisaared.
 21. jaanuar – Bali saarel oli maavärin, milles hukkus umbes 15 000 inimest. 
 22. jaanuar – Woodrow Wilson nõudis senatis peetud kõnes "võitjateta rahu". 
 27. jaanuar – Costa Ricas toimus riigipööre.

Veebruar 

 1. veebruar – Saksamaa kuulutas välja piiramatu allveesõja.
 5. veebruar – Mehhikos kuulutati välja 1917. aasta põhiseadus. 
 13. veebruar – Pariisis vahistati Mata Hari. 
 23. veebruar – Petrogradis Izmailovski teatris oli César Cui ooperi "Mlada" esiettekanne.

Märts 

 1. märts – USA riigisekretär Robert Lansing esitas ajakirjandusele üksikasjad jaanuaris kätte saadud Zimmermanni depeši kohta. See sisaldas juhiseid Saksamaa suursaadikule pakkuda juhul, kui USA astub sõtta, Mehhikole liitu. 
8. märts – Petrogradi töölised alustasid üldstreiki. Venemaal algas Veebruarirevolutsioon.
11. märts – Venemaa keiser Nikolai II andis käsu Veebruarirevolutsioonist osavõtjaid tulistada.  
15. märts – Venemaa keiser Nikolai II loobus troonist. Moodustati Ajutine Valitsus.

Aprill 

 6.–8. aprill – Gothas asutati Saksamaa Sõltumatu Sotsiaaldemokraatlik Partei. 
 16. aprill – Ameerika Ühendriigid kuulutasid Saksamaale sõja.
16. aprill – Lenin pöördus Saksamaa abiga Venemaale tagasi.
16. aprill – algas teine Aisne'i lahing (Nivelle'i pealetung). 
25. aprill – Afonso Costa sai kolmandat korda Portugali Portugali peaministriks.

Mai 

 9. mai – asutati Norra jalgpalliklubi Rosenborg Ballklub (toona nimega Odd).
 11. mai – Zürichi linnateatris oli Ferruccio Busoni ooperi "Turandot" esiettekanne. 
 13. mai – Fátimas ilmutas end neitsi Maarja.
 27. mai – umbes 30 000 Prantsuse sõdurit tõstis Põhja-Prantsusmaal Missy-aux-Bois' juures mässu.

Juuni 

 Asutati Briti orden Order of the Companions of Honour. 
 4. juuni – anti välja esimene Pilitzeri auhind. 
 5. juuni – USA-s algas sõjaväekohustus.
 7. juuni – asutati Lions-klubi. 
 12. juuni – Portugalis kuulutas peaminister Afonso Costa pärast vägivaldseid inimohvritega valitsusvastaseid meeleavaldusi välja erakorralise seisukorra. 
 14. juuni – Briti võitluslennuk tulistas alla tsepeliini LZ92.

Juuli 

10. juuli – kilomeetri laiune tornaado laastas Dreistetteni ja Hohe Wandi vahelist ala. 32 inimest sai surma, 228 sai haavata. 
13. juuli – Saksamaa keiser Wilhelm II vabastas Kõrgema Väejuhatuse survel riigikantsler Theobald von Bethmann Hollwegi. Tema järglaseks sai Georg Michaelis.
17. juuli – Briti kuninglik perekond võttis Esimese maailmasõja aegses saksavastasuse puhangus Saxe-Coburg-Gotha asemel Windsori nime.
24. juuli – algas Caporetto lahing, milles Austria-Ungari tungis Itaalia vastu välja Piave jõeni. 
24. juuli – Galiitsia ja Lodomeeria Kuningriik iseseisvus. 
30. juuli – Hiinas oli 6,5-palline maavärin, milles hukkus umbes 1800 inimest.

August 

4. august – Indias murdis vesi läbi Tigra tammi. Hukkus umbes 1000 inimest. 
14. august – Hiina kuulutas Saksamaale ja Austria-Ungarile sõja.

September 

3. september – Saksa Keisririigi sõjavägi vallutas Esimese maailmasõja käigus Riia.

Oktoober

 16. oktoober – Maximilian Kolbe asutas liikumise Militia Immaculatae. 
 22. oktoober – asutati jäähokiliiga NHL.
 25. oktoober – Berliini-Rooma telg.
 26. oktoober – Brasiilia kuulutas Saksamaale sõja.

November 

1. november – Saksamaa riigikantsler Georg Michaelis astus tagasi. Tema järglaseks sai Georg von Hertling. 
2. november – Suurbritannia välisminister Arthur Balfour lubas Balfouri deklaratsiooniga sionistliku liikumise esindajale lord Rotschildile Palestiinas maad sionistliku "rahvusliku kodukoha" rajamiseks. Selleks ajaks oli Osmanite riik sealt Briti vägede poolt välja tõrjutud. 
 7. november – Venemaal toimus Oktoobrirevolutsioon. Bolševikud kukutasid Ajutise Valitsuse ja võtsid võimu. 
 20. november – Briti armee alustas Cambrai juures mitmesaja tankiga pealetungi Saksa vägedele. Lahingus sai kümneid tuhandeid sõdurit surma ja haavata. Lahing lõppes tulemusteta.

Detsember 

 5. detsember – Sidónio Pais pani Portugalis toime riigipöörde. 
 6. detsember – Soome maapäev kuulutas Soome iseseisvaks.
 6. detsember – Halifaxi plahvatus: Kanadas Halifaxi sadamas plahvatas lõhkeaineprahilaev Mont Blanc. See oli suurim ja laastavaim inimtekkeline plahvatus enne Hiroshima aatomipommi. 2000 inimest sai surma, üle 2000 jäi kadunuks, 9000 sai vigastada ja 25 000 jäi peavarjuta.   
 7. detsember – USA kuulutas Austria-Ungarile sõja. 
 8. detsember – pärast 5. detsembri riigipööret lahkus peaminister Afonso Costa Portugalist ning läks Prantsusmaale eksiili. Sidónio Pais sai uueks peaministriks. 
 12. detsember – Prantsusmaal Modane'is oli rongiõnnetus, milles hukkus vähemalt 543 inimest. 
 15. detsember – Bessaraabia kuulutas end iseseisvaks Moldova Demokraatlikuks vabariigiks.
 19. detsember – toimus NHL-i esimene mäng. 
 22. detsember – asutati Saksa Tööstuse Normikomisjon.

Kuupäevata
 Toimus esimene Mustermesse Basel.
 Asutati hollandi kunstnikerühmitus De Stijl.

Sündinud 

1. jaanuar – Paul Kees, Eesti pedagoogikateadlane
4. jaanuar – Eugen Piisang, Eesti kergejõustiklane, spordiajaloolane ja -ajakirjanik
5. jaanuar – Adolfo Consolini, Itaalia kergejõustiklane
28. jaanuar – Elmar Mölder, Eesti jalgpallur
11. veebruar – Diuseppe De Santis, Itaalia filmilavastaja (surnud 16. mail 1997)
11. veebruar – Sidney Sheldon, USA kirjanik
11. veebruar – Eugen Tilling, Eesti korvpallur
5. märts – Aleksander Sirel, Eesti sporditegelane
12. aprill – Juhan Toomaspoeg, Eesti majandusteadlane
18. aprill – Georgi Vitsin, vene teatri- ja filminäitleja
3. mai – Kiro Gligorov, Makedoonia poliitik
6. mai – Herman-Madis Vutt, Eesti tõstja
16. mai – George Gaynes, Ameerika Ühendriikide teatri- ja filminäitleja
20. mai – Roman Karu, Eesti sporditegelane
29. mai – John Fitzgerald Kennedy, USA president
5. juuni – Erich-Villiam Pihlakas, eesti lauatennisekohtunik
15. juuli – Raimund Sepp, eesti viiuldaja
27. juuli – André Bourvil, Prantsuse näitleja ja laulja
4. august – Janka Brõl, Valgevene kirjanik
20. august – Lembit Kärner, Eesti laskur
23. august – Meinhard Karelson, Eesti kergejõustiklane
28. august – Martin Linnamägi, Eesti poksija
29. august – Theodor Sinkel, Eesti sporditegelane
5. september – Jazep Sažyč, Valgevene poliitik
15. september – Boris Kabur, Eesti kirjanik, tõlkija ja konstruktor-leiutaja
15. september – Enno Eesmaa, eesti laulja
5. oktoober – Magda Szabó, Ungari kirjanik ja tõlkija
12. oktoober – Viktor Maamägi, eesti ajaloolane, akadeemik
1. november – Erich Rudorffer, Saksa lennuäss
2. november – Durward Randolph Knowles, Bahama purjetaja 
19. november – Indira Gandhi, India peaminister
21. november – Ilmar Prooso, eesti fotograaf 
6. detsember – Kamāl Junblāţ (Kamal Jumblatt), Liibanoni druuside juht
7. detsember – Artur Ots, Eesti näitleja ja lavastaja
7. detsember – Loit Laidna, Eesti kergejõustiklane 
16. detsember – Arthur C. Clarke, inglise ulmekirjanik
21. detsember – Heinrich Böll, saksa kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1972

Surnud 

10. jaanuar – Buffalo Bill
1. veebruar – Georg Andreas Bull, norra arhitekt ja ehitusinsener
10. veebruar – John William Waterhouse, briti kunstnik 
16. veebruar – Octave Mirbeau, prantsuse kirjanik
8. märts – Ferdinand von Zeppelin, saksa leiutaja
1. aprill – Scott Joplin, USA helilooja ja muusik
7. aprill – Spýros Samáras, kreeka helilooja
31. märts – Emil Adolf von Behring, Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaat 1901
5. juuni – António Teixeira de Sousa, Portugali poliitik
9. juuni – Eric Hobsbawm, Briti ajaloolane
27. september – Edgar Degas, prantsuse maalikunstnik ja skulptor
28. september – Rudolf Hurt, eesti vaimulik
15. oktoober – Mata Hari, hollandi tantsijanna
17. november – Auguste Rodin, prantsuse skulptor

Nobeli auhinnad 
füüsika – Charles Glover Barkla
keemia – auhinda välja ei antud
meditsiin – auhinda välja ei antud
kirjandus – Karl Adolph Gjellerup, Henrik Pontoppidan
rahu – Rahvusvahelise Punase Risti Komitee (Genf)

Kirjandusteosed
"Poems of West and East" (Vita Sackville-Westi luulekogu) 
"Saatana karussell" (August Gailiti novellikogu)

Balletid
"Parade" (Erik Satie)

Hooned
Kultaranta presidendiloss (Lars Sonck)

Viited 

1917