Handi keel

Handi keel (varasema nimetusega ostjaki keel) on soome-ugri keel, mida kõnelevad Lääne-Siberis elavad handid. 

Seda räägitakse Venemaal Handi-Mansimaal Jamali Neenetsi autonoomses piirkonnas ning Tomski oblastis Aleksandrovskoje ja Kargosoki rajoonis. 

1994. aasta Salmise ja Janhuse uuringu järgi elas Venemaal 12 000 handi keele kõnelejat. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 13 600 handi keele oskajat, kuid 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli neid vaid 9584.

Handi keelt peetakse ohustatud keeleks.

Handi ja mansi keel kuuluvad uurali keelkonna ugri keelte obiugri rühma. Nende lähim sugulaskeel on ungari keel.

Handi keel on tuntud oma murrete rohkuse poolest. Murrete läänerühma kuuluvad Salehardi, Obi ja Irtõši murre. Idarühma kuuluvad Surguti ja Vahhi-Vasjugani murded, mis on omakorda jaotunud kolmeteistkümneks murrakuks. Lisaks on olemas põhjarühm. Kõik murded erinevad üksteisest tunduvalt nii foneetiliselt, morfoloogiliselt kui ka leksikaalselt ja seetõttu ei saa eri murrete kõnelejad üksteisest aru. Seega võiks lääne- ja ida-handi murdeid pidada erinevateks, kuid lähisuguluses olevateks keelteks.

Kirjakeel
Handi kirjakeel loodi ladina kirja alusel 1930. aastal. 1937. aastal mindi üle kirillitsale. 

Handikeelsetes kirjandusteostes kasutatakse tavaliselt Kazõmi, Šurõškari või Kesk-Obi murret, trükiajakirjanduses, televisioonis ja raadios Kazõmi murret.

2012. aastal ilmus Venemaal ainult üks handikeelne raamat kogutiraažiga 300 eksemplari.

Grammatika

Arvsõnad

Isikulised asesõnad 
Allpool toodud tabelis on Surguti murde asesõnad.

Küsisõnad 
Mõned näited Surguti murde küsisõnadest. 

 мӱвәӆи – mis
 қӫяҳи – kes
 қӫӆнә – kuidas
 қөт – kus
 қунтә – millal

Vaata ka
Handi kirjandus

Viited

Välislingid

 Handi- ja mansikeelsed ajalehed ning väikesed sõnastikud
 Obi ugri keelte sõnastikud ja vestmikud

Ugri keeled
Handi-Mansimaa