Silmamuna

Silmamuna (ladina keeles bulbus oculi) on paljude loomadel silma keskne osa, mis on kerakujuline.

Silmamuna sisemus moodustab silma optilise süsteemi – koosnedes vesivedelikust, silmaläätsest ja klaaskehast.

Imetajate silmamuna

Koduloomadel

Silmamuna seina 3 kesta
Ka loomade silmamuna sein koosneb kolmest üksteist katvast kestast:

 1. Välimine kest ehk silmamuna fibrooskest ehk kiudkest koosneb:
 a. sarvkest ehk kornea
 b. kõvakest ehk skleera
 2. Keskmine kest ehk silmamuna soonkest koosneb:
 a. vikerkest ehk iiris
 b. ripskeha ehk tsiliaarkehake
 c. soonmik ehk soonkest ehk pärissoonkest
 3. Sisemine kest ehk silmamuna sisekest koosneb:
 a. võrkkest ehk reetina.

Inimese silmamuna 

Inimese silmamuna läbimõõt on keskmiselt 24 mm ja kaal umbes 7 g. Meeste silmad on naiste silmadest veidi suuremad. Silmamunal eristatakse eesmist ja tagumist poolust. Sagitaalselt läbi nimetatud pooluste minev joon moodustab silma optilise telje. Silmamuna asetseb silmakoopa eesmises osas , ta on ümbritsetud silmakoopa rasvkehaga, lihastega jm., tagapool on ta nägemisnärvi abil ühenduses peaajuga. Silmamuna koosneb ümbritsevast kihistunud seinast ja sisemuses asuvast valgustmurdvast tuumikust.

Silmamuna seina 3 kesta
Silmamuna sein koosneb kolmest üksteist katvast kestast:

 1. Välimine kest ehk silmamuna fibrooskest ehk kiudkest koosneb:
 a. sarvkest ehk kornea
 b. kõvakest ehk skleera
 2. Keskmine kest ehk silmamuna soonkest koosneb:
 a. vikerkest ehk iiris
 b. ripskeha ehk tsiliaarkehake
 c. soonmik ehk soonkest ehk pärissoonkest
 3. Sisemine kest ehk silmamuna sisekest koosneb:
 a. võrkkest ehk reetina.

Viited

Välislingid 
Sissekanne Terminologia Anatomicas, A15.2.01: Bulbus oculi. Silmamuna, Veebiversioon (vaadatud 27.01.2014)

Silm