Petseri Lingvistiline Gümnaasium

Petseri Lingvistiline Gümnaasium (vene МОУ Печорская лингвистическая гимназия; varem Petseri 2. Keskkool; vene Печорская средняя общеобразовательная школа № 2) on gümnaasium Venemaal Pihkva oblastis Petseri linnas.

Petseri kool asutati 1913. aastal ja see oli kuni 2004/2005. õppeaastani ainus üldhariduslik keskkool Venemaal, kus kõiki õppeaineid õpetati eesti keeles. Petseri 11-klassiline Petseri II keskkool sai nimeks Petseri Lingvistiline Gümnaasium 2009. aasta märtsis.

Ajalugu
Petseri Lingvistiline Gümnaasium sai alguse Petseris 1913. aastal loodud algkoolist. Millal see algkool muudeti gümnaasiumiks, ei ole täiesti selge, aga tõenäoliselt muudeti algkool gümnaasiumiks sakslaste poolt 1918. aastal. Enamlaste tulekuga 1918. aasta novembris katkes õppetöö, uuesti algas see jaanuaris 1919.

1923. aastani töötas kool reaalgümnaasiumi nime all, siis nimetati kool ümber ühishumanitaar-gümnaasiumiks. Kuna kohalikul linna- ja maavalitsusel oli raske kooli ülal pidada, võttis riik kooli oma ülalpidamisele ja nii sai Petseri esimese Eesti riigigümnaasiumi. Gümnaasiumis töötas 10 klassi eesti ja vene osakonnaga, kummaski 5 klassi. Petseri Gümnaasiumi direktor oli 1929–1939 Aleksander Rikken.  Vene haru jäi selle reformi tagajärjel ära. 1927. aasta sügisel valmis uus avar gümnaasiumihoone, mida peeti tollal üheks uhkemaks koolihooneks Eestis ja Petseris. 1934. aasta koolireformiga jagati kooli kaheks: keskkool ja gümnaasium. 1934. aasta keskkoolireformi järel avati Petseris keskkool, 1937. aastal reorganiseeriti see reaalkooliks, progümnaasiumiks ja gümnaasiumiks. Aastatel 1939–1940 oli Petseri Gümnaasiumi direktor, 1940–1941 Petseri Keskkooli direktori kohuste täitja ja 1941–1944 oli Petseri Gümnaasiumi direktor Aleksander Raudsepp.

Gümnaasiumi 20. sünnipäevaks 1939. aasta alguses oli õpilasi koolis õppinud ja õppimas ligi 1800. Kooli lõpetanud oli 17 lennuga 592 isikut, neist lõpetasid 261 eesti osakonna ja 331 vene osakonna. 1940. aasta maist otsustati avada uuesti vene õppekeelega klassid.. 1940. aastal nimetati kool Petseri Keskkooliks.

1940–1941 kaotas kool 6 õpetajat, neist 2 tapeti, ning 20 õpilast küüditati. Teise maailmasõja ajal õppis koolis umbes 300 õpilast, neist vene klassides poolesaja ümber. Kuna koolimaja kasutasid okupeerivad väed, pidi kool läbi ajama ajutiste ruumidega, sh kasutati Petseri kloostri kloostriülema korterit.

Jaanuaris 1945. aastal viidi Petseri linn koos gümnaasiumiga üle Vene NFSV koosseisu, Pihkva oblastisse, moodustati Petseri rajoon, mis omakorda jaotati seitsmeks külanõukoguks: Petseri, Pankjavitsa, Laura, Vana-Irboska, Uus-Irboska, Kulje, Krupp. Rajoonikeskuseks sai Petseri linn. Piirkonnas elas palju eestlasi ja setosid.

Petseri eesti kooli lastevanemate palvel avati Vene Föderatsiooni Haridusministeeriumi käskkirjaga nr 509/ 4.XII 1956. a. Petseri 2. Keskkool. Petseri Haridusosakond väljastas alljärgneva sisuga käskkirja: "Käskkiri nr 72/ 30. XII 1956. a. Petseri 7-kl. Kooli nr 2 reorganiseerimisest keskkooliks ja 1. jaanuarist 1957. a määrata tööle järgmised õpetajad: Vassili Jasnov, Laine Siibaum, Nikolai Lump, August Kruus, Helvi Seliste, Mildred Trahv, Richard Saarva, Mihhail Denissov, Viivi Eksta, Aleksander Talvet, Ada Rodina, Helene Viilo, Lembit Pild. Petseri 1. Keskkoolist üle viia õppealajuhatajaks Maria Jasnova, direktoriks määrata Georg Petšnikov."

Koolihoone

Petseri 2. Keskkooli (Печорская средняя общеобразовательная школа № 2) hoone on vana maja, mis koosneb kolmest osast – kahest algselt üksteisest eraldatud puumajast, mis valmisid 1870. aastal ning neid ühendavast kahekorruselisest majast, mis on hilisem juurdeehitis. 
Petseri 2. Keskkoolil oli ka ühiselamu, kahekorruseline puumaja, köök ja söökla asusid õuepealses hoones. Elamistingimused ei olnud küll hiilgavad, kuid igal õpilasel oli oma voodi ja kapp, kus riideid hoida. Kodutöid tehti koos suures ruumis, vanemad õpilased võisid tundideks valmistuda tubades. Õpilaste vähesuse tõttu ühiselamu likvideeriti.

Koolielu

Õppetöö

Õppetöö toimub koolis kahes vahetuses.

2008/2009. õppeaasta õpilaste arv on 127 ning nad kõik õpivad eesti keelt viis tundi nädalas. Esimesse klassi astuda soovijatest võeti vastu 16 õpilast 40-st.

2008. aastal oli õpilaste arv 28, kellest enamus pärines kakskeelsest perekonnast. 
Eesti Vabariigi Haridus- ja Teadusministeeriumi lähetusel töötab koolis alates 2002/2003 õppeaastast Eestist pärit eesti keele õpetaja Vally Tamm. 
Kuni 1962. aastani toimus õppetöö kahes vahetuses. Esimeses vahetuses õppisid 1.–7. klassid, vanemad aga teises vahetuses. 1962. aastal viidi kogu eestikeelne õppetöö üle teise vahetusse. Esimeses vahetuses õppisid vene kooli algklassid. 
1963. aastal, kui valmis Petseri 1. Keskkooli hoone, hakkas eestikeelne kool taas tööle esimeses vahetuses. Teises vahetuses toimuvad Õhtukeskkooli tunnid.
Kuni 1995. aastani toimus õppetöö eesti õppekava alusel, nüüdseks on koostatud eriline õppekava, mis erineb Eesti Vabariigi omast. Aastast 1991 varustab Petseri 2. Keskkooli tasuta õpikutega Eesti Haridus- ja Teadusministeerium. 
Enam kui 90 tegutsemisaasta jooksul on Petseri 2. Keskkooli lõpetanud üle 500 õpilase.

Koolivorm
Petseri 2. Keskkoolis kehtis 1970.–1980. aastatel sama koolivorm, mida kasutati Eestis: algklasside tütarlastel sinine pihikseelik helesinise pluusiga, pidulikel juhtudel valge pluus või pikad püksid. Vanematel tüdrukutel ruuduline seelik, helesinine pluus ja tumesinine pintsak. Poistel sinine ülikond. Alates 1990. aastatest on riietus vaba.

Direktorid

Õpetajad 2003/2004. õppeaastal
Õppealajuhataja Liia Talalajeva, direktori asetäitja majandusalal ja raamatukoguhoidja Elvi Granova, algklasside õpetaja Linda Batalinovskaja, algklasside õpetaja Viktor Batalinovski, eesti keele õpetaja Vally Tamm, saksa keele õpetaja Liia Talalajeva, matemaatikaõpetaja Laine Andrejeva füüsikaõpetaja Natalja Pliiner, geograafia- ja arvutiõpetaja Lilian Sergienko, ajalooõpetaja Tiiu Haukanõmm, kehalise kasvatuse õpetaja Liivi Tšizova, muusikaõpetaja Ninel Jelissejeva.

Teised Petseri rajooni koolid 1956–2003

Algkoolid 
Alaotsa Algkool, Nurme Algkool, Golovino Algkool, Krabilovo Algkool, Molniki Algkool, Ojaveere Algkool, Truba Algkool.

7-klassilised koolid
Jaaska 7-kl. Kool, Jatsmani 7-kl. Kool, Kosselki 7-kl. Kool, Mitkovitsa 7-kl. Kool.
Petseri linnas avati Petseri eesti 7-kl. kool nr 2. Kooli direktoriks oli E. Murumets. 
	
28.01.1960 muudeti käskkirjaga nr 4 järgmiste koolide nimetused:
Jaaska 7-kl. Kooli nimetuseks sai Troitsa 7-kl. Kool,
Kosselki 7-kl. Koolist – Vohino 7-kl. Kool,
Alaotsa algkoolist – Ignatovo algkool,
Ojaveere algkoolist – Lõkovo algkool,
Nurme algkoolist – Trõntovo (Trõnne) algkool.

Keskkooli klassid õppisid õhtul Töölisnoorte keskkoolis.
	
1948. a. viidi eesti osakonna vanemad klassid üle 1. Keskkooli juurde. (Käskkiri nr 149/ 8. september 1948) "Seoses eesti osakonna loomisega (VIII–XI klassid) Petseri 1. Keskkooli juurde, määrata tööle järgmised õpetajad:
Kallas, E. – eesti keel, ajalugu, psühholoogia alused.
Jõgi, V. – kohakaasluse alusel matemaatika VIII–IX klass.
Trahv, M. – vene keel VIII–IX, saksa keel VIII–X klass	
Lavrešin, I. – vene keel X–XI klass, keemia VIII–XI klass.
Nõmm, K. ajalugu VIII kl., eesti keel VIII kl. kohakaasluse alusel.
Denissov, M. – kehaline kasvatus, sõjaline algõpetus kohakaasluse alusel.
Saarva, R. – bioloogia, geograafia, joonistamisõpetaja."

Petseri rajooni 7-klassiliste koolide direktorid 1959. aastal
Jaaska 7-kl. Kool – direktor Evi Kägo, Jatsmani 7-kl. Kool – direktor Nikolai Aju, Kosselki 7-kl. Kool – direktor Eduard Ojaperv, Mitkovitsa 7-kl. Kool – direktor Georg Toptsi, Pankjavitsa 7-kl. Kool – direktor Lehte Nelke.
Petseri 7-klassilise kooli nr 2 direktorid: E. Murumets, M Säks, M. Luts, K. Nõmm, E. Laur, N. Laur, H. Viilo, M. Denissov

Algkooliõpetajate ligikaudne nimekiri
O. Hall, A. Saar, P. Kull, L. Vallitar, H. Rahasepp, L. Kägo, E. Kõlli, N. Kägo, N. Korela, H. Kuldnokk, L. Lepla, E. Ugur, Õ. Hallapuu, M. Kaur, E. Mihelson, N. Kõvermägi, V. Kulla, A. Laats, K. Mällmaa, A. Kitsetalo, M. Kukka, L. Silk, A. Rägo, E. Eit, E. Luga, V. Lebedev, E. Kukka, L. Palo, L. Valliste, E. Kala, V. Keel, A. Saar, H. Torop, M. Variksoo, O. Laaneviir, V. Suurpalu.

7-klassiliste koolide õpetajad
L. Nelse, M. Nelske, S. Karu, A. Raudtrepp, L. Valliste, J. Elmus, L. Elmus, A. Lohk, H. Kruus, K. Ojaveer, L. Kõivsaar, E. Kirsipuu, V. Nestor, H. Jürissaar, K. Viimsalu, V. Kütt, N. Kägo, O. Hääl, V. Keel, M. Harito, O. Kõvermägi, G. Lohk, H. Rossi, V. Lebedev, M. Aednik, S. Birnbaum, L. Kunnus, N. Kirves, Ed. Ojaperv, Elf. Ojaperv, H. Torop, M. Saarniit, L. Silk, T. Murusalu, M. Tammeorg, V. Hellenurm, H. Karusaar, N. Korela, Laine Kunnus, L. Uibo, A. Silvet, A. Aju, N. Aju, S. Tammeorg, N. Varju, A. Karu, M. Suo, M. Saar, A. Linnas, L. Batalinovskaja.

Õpetajad vahetusid tihti nii alg- kui ka 7-klassilistes koolides. Algkooliõpetajaid vallandati vähese hariduse tõttu.
1960. aastate lõpul likvideeriti eesti algkoolid ja pikapeale ka 8-klassilised koolid. Põhjuseks oli õpilaste vähesus.

Viited

Kirjandus
Matvejeva, Kiira, jt (toim.) 2003. Eestikeelne kooliharidus Petseris. Võru: Setomaa Valdade Liit.

Välislingid
Kooli koduleht
История нашей школы начинается с 1919 года (kooli ajaloost vene keeles)

Lingvistiline gümnaasium
Eesti kultuur Venemaal
Välismaa eesti koolid