Nikolai Reek

Nikolai Reek VR I/2 VR II/2 VR II/3 (sünninimega Nikolai Bazõkov; 1. veebruar 1890 Tallinn – 8. mai 1942 Ussollag, Molotovi oblast, NSV Liit) oli Eesti sõjaväelane (kindralleitnant, 1938).

Elulugu
Nikolai Bazõkov sündis Tallinnas, lapsendati ja kasvas üles saarlasest raudteelase peres.

Haridus
Ta lõpetas 1910. aastal Tšugujevi sõjakooli ja 1916. aastal Kiievi lendurvaatlejate kooli. Ta jätkas õpinguid Nikolai Kindralstaabi Akadeemias. 1923–1925 õppis ta kõrgemas sõjakoolis Prantsusmaal. 1930–1931 õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, Korporatsioon Rotalia liige.

Teenistus Vene keisririigi armees
Enne Esimest maailmasõda teenis podporutšik Nikolai Reek Tallinnas 23. jalaväediviisi 90. Onega jalaväepolgus  rooduülemana. 1917. aasta revolutsioonisündmuste ajal oli Nikolai Reek Peeter Suure Merekindluse Muhu positsiooni staabiülem.

Eesti Vabadussõjas

 Viru maakonna ja Narva linna Kaitseliidu ülem (11.11.1918 – 21.11.1918)
 5. jalaväepolgu ülem (21.11.1918 – 06.03.1919)
 1. jalaväediviisi staabiülem (06.03.1919 – 01.04.1919) Viru rindel
 3. jalaväediviisi staabiülem (01.04.1919 – 31.12.1919) Landesveeri sõjas
 Viru rinde staabiülem (31.12.1919 kuni Vabadussõja lõpuni)

Teenistus Eesti Vabariigis
1920. aasta veebruaris teenis kindralstaabi polkovniku auastmes 3. Diviisi staabiülemana. 

1925–1926 ja 1934–1939 oli N. Reek Kaitsevägede Staabi ja Sõjavägede Staabi ülem. 

Aastatel 1927–1928 oli Nikolai Reek Eesti Vabariigi sõjaminister. 

Eesti Kaitsevägede  Staabi ülem (1934–1937) ja Sõjavägede Staabi ülem (1937–1939), oli staabiülemana Riigikaitse Nõukogu liige.

1937 Riigivanema ja Vabariigi Valitsuse esindaja Rahvuskogu juures Eesti Vabariigi Põhiseaduses riigikaitsesse puutuva osa väljatöötamisel.

1939–1940 kuulus ta sõjaministrina Jüri Uluotsa valitsuse koosseisu. 

1941. aastal arreteeriti ja saadeti Solikamski Usollagi laagrisse, kus ta pärast ülekuulamisi hukati.

Mälestuse jäädvustamine
Tartus Barclay hotellis Ülikooli tänav 8 avati 2003. aastal Nikolai Reegi bareljeef.

Tunnustus 

Vabadusristi I liigi 2. järk
Vabadusristi II liigi 2. järk
Vabadusristi II liigi 3. järk
Kotkaristi I klassi teenetemärk, 1933
Eesti Punase Risti mälestusmärgi I järgu II aste, 1934
Valgetähe I klassi teenetemärk, 1940
Karutapja ordeni II järk
Nikolai Reegile anti Kiviloo mõisasüda, kuid ta müüs selle 1927. aastal tagasi endisele mõisnikule Stackelbergile
Seltsi 5. Rakvere jalaväepolk auesimees (25. november 1939)
Läti Kolme Tähe ordeni I klass

Viited

Kirjandus
Reigo Rosenthal, "Laidoner – väejuht: Johan Laidoner kõrgema operatiivjuhi ja strateegia kujundajana Eesti Vabadussõjas" Tallinn: Argo, 2008.
Mati Kröönström, "Kaptenite ja leitnantide sõda. Eesti sõjaväe juhtkoosseis Vabadussõjas 1918–1920." Mati Kröönström ja Tänapäev, 2010.
Nikolai Reek, "Sõjateaduslik testament". Ilmamaa, 2015

Välislingid

Nikolai Reegi foto ja biograafilised andmed saidil generals.dk
Sõjamuuseumi ohvitseride andmekogu

Eesti kindralleitnandid
2. Diviisi ülemad
3. Diviis
Sõjavägede Staabi ülemad
5. Üksiku Jalaväepataljoni ülemad
Sõjaministeeriumi koosseis
Väeosaülemate aukohtu liikmed
Eesti kaitseministrid
Riigikaitse Nõukogu liikmed
Kaitseliidu Viru maleva pealikud
Vabadussõja-aegsed sõjaväeosade ülemad
Eesti sõjaajaloolased
Korporatsioon Rotalia liikmed
Vabadusristi II liigi 3. järgu kavalerid
Vabadusristi II liigi 2. järgu kavalerid
Vabadusristi I liigi 2. järgu kavalerid
Kotkaristi teenetemärgi kavalerid
Valgetähe I klassi teenetemärgi kavalerid
Eesti Punase Risti I järgu II astme teenetemärgi kavalerid
Kolme Tähe ordeni kavalerid
Karutapja ordeni kavalerid
Hukatud Eesti poliitikud
Sündinud 1890
Surnud 1942