Käsnad

Käsnad (Porifera; varasem sünonüüm Spongia) on lihtsakoelise ehitusega loomade hõimkond. Käsnadel puuduvad päriskoed (kõrvalhulkraksed), lihased, närvid ja siseelundid. Nende sarnasus kaelusflagellaatidega (protistid) viitab tõenäoliselt evolutsioonilisele "hüppele" ainuraksest hulkrakse organismini. Vaatamata "hüppele" ei ole käsnadest evolutsioneerunud ükski kõrgem loom.

Kunagi peeti neid taimedeks, sest neil puuduvad paljud tunnused, mis on teiste loomade puhul tüüpilised. Kuigi nende erinevatel rakkudel on oma funktsioon, pole nad liitunud kudedeks ega elunditeks, neil puuduvad närvid ja leidub ainult mõni lihasrakk.

Käsnad elavad vees taimedele, kividele, limuste kodadele ja teistele veealustele kehadele kinnitunult. Enamik käsnade liike elavad soojaveelistes meredes. Eesti seisuveekogudest võib leida järvekäsnasid ja vooluvetes jõekäsnasid.

Eesti liigid
Eesti magevetest on leitud neli liiki käsni: järvekäsn (Spongilla lacustris), tavaline jõekäsn (Ephydatia fluviatilis), Mülleri jõekäsn (Ephydatia mülleri) ja mageveekäsn Eunapius fragilis. Andmed nende liikide levikust Eesti jõgedes ilmusid 2007. aastal ajakirjas Fundamental and Applied Limnology/Archiv für Hydrobiology 2007, Vol.168/1: 93-103.

Eluviis 
Käsnad elavad vees.

Erinevalt enamikust loomadest on käsnad liikumatud. Nende elu möödub substraadile kinnitunult ja nad on filtertoidulised.

Käsnade süstemaatika 
Käsnade hõimkond sisaldab kolme või nelja klassi:
lubikäsnad (Calcarea või Calcospongiae)
klaaskäsnad (Hexactinnelida või Hyalospongiae)
päriskäsnad (Demospongiae)

Mõnikord tuuakse välja ka neljas klass:
korallkäsnad (Sclerospongiae)

Need klassid sisaldavad umbes 80 sugukonda 10 000 liigiga.

Vaata ka
käsnade loend