Kärdla

Kärdla (rootsi keeles Kärrdal; saksa keeles Kertel) on linn Lääne-Eestis, Hiiu maakonna ja Hiiumaa valla keskus. Tegemist on ainsa linnaga maakonnas. Läbi linna voolavad Nuutri jõgi, Lumumba jõgi (Kammioja) ja Kärdla oja (Liivaoja).

Paul Ariste on Kärdla rootsikeelset nime Kärrdal tõlgendanud võsaoruna.

Hiidlaste seltside jaotuses nimetatakse Kärdla rahvast kohvilähkriteks (kohvilehkrid). "Kärdla alevi mehi on hüütud kohvilähkriks, kuna nad vabrikusse tööle minnes lähkriga kohvi kaasa võtnud," põhjendab seda Emmaste kihelkonnast 1971. aastal kogutud teade. Kohvijoomine levis ja muutus üldisemaks Kärdlas varem kui külades.

Aastal 2011 valiti telekanali TV3 saates Kärdla Eesti laulupealinnaks.

2013. aasta sügisel ühines linn Kõrgessaare vallaga Hiiu vallaks, ning Kärdlast sai vallasisene linn.

2017. aasta haldusreformiga moodustati kogu Hiiumaad hõlmav Hiiumaa vald, misjärel sai Kärdlast osavald. Kärdla osavallal on oma osavallakogu, osavallavanem ning lipp ja vapp.

Ajalugu 
Kärdlat on esmamainitud 1564. aastal, kui seal asus 24 perekonnast koosnev rootslaste asundus. Aastaks 1810 oli enamik rootsi peresid lahkunud ja Partsi mõis rajas sinna karjamõisa. Kärdla küla hakkas kasvama tänu 1830. aastal sinna Suuremõisast üle toodud Hiiu-Kärdla kalevivabrikule. Aastast 1847 kuni 1890. aastateni moodustas piirkond vabrikuvalla. Kärdla kirik valmis 1863. aastal peamiselt annetuste toel.

Aastal 1920 sai Kärdla aleviks Lääne maakonnas. Kolmanda astme linnaks sai Kärdla 1. mail 1938 jõustunud Linnaseadusega.

Aastal 1946 sai Kärdla maakonnalinnaks, aastal 1950 Hiiumaa rajooni keskuseks. 1990. aastast on Kärdla taas Hiiu maakonna maakonnalinn.

Loodus 
Umbes 450 miljonit aastat tagasi langes praeguse Kärdla asukoha lähedale meteoriit. Selle tagajärjel tekkis neljakilomeetrise läbimõõduga ja 400–500 m sügavune Kärdla kraater. Meteoriidikraater on mattunud ja praeguses reljeefis vähemärgatav. Linna järgi on nime saanud kraatrisse kujunenud Haljala lademe Kärdla kihistu.

Kärdla asub Tareste lahe (Kärdla lahe) lõunakaldal. Põhiosas jääb rannikumadalikule, kuid linna idaosa ulatub aluspõhjalisele Põllumäele. Linna läbivad Nuutri jõgi (Kärdla jõgi), Lumumba jõgi (Kammioja), Kärdla oja (Liivaoja). Linna lääneosas on arteesia allikaid. Kärdla on parklinn: seal on palju kõrghaljastust, valdavalt väikesed hooned ja palju aedu.

Kärdla supelrannas asub Kärdla rannakivi.

Elanikkond 

2010. aasta 1. jaanuaril oli statistikaameti andmeil Kärdla rändega rahvaarv 3381 ja rändeta rahvaarv 3634.

2011. aastal oli Kärdla elanike seas 98,2% eestlasi ja 1,8% muid rahvusi ning 2000. aastal 97,64% eestlasi ja 1,4% venelasi.

Transport 
Linna läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee. Kärdla lennujaam asub linnast umbes 4 km idas Hiiessaare külas.

Vaata ka

Viited

Välislingid 

 Kärdla 360° aeropanoraam / aerofoto. 14. juuni 2012

Eesti linnad
Eesti endised alevid