Vladimir Beekman

Vladimir Beekman (23. august 1929 Tallinn – 3. oktoober 2009 Tallinn) oli eesti kirjanik ja tõlkija. 

Beekman õppis Nõmme ja Narva algkoolis, Tallinna 21. Keskkoolis. 1953. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilises Instituudis keemiainseneri eriala.

Aastatel 1953–1956 oli ta Eesti Riikliku Kirjastuse ilukirjandusosakonna juhataja, 1956. aastast alates kutseline kirjanik ja tõlkija. 1968–1971 oli ta Eesti NSV Kirjanike Liidu juhatuse sekretär, 1971–1976 esimene sekretär ning aastast 1983 juhatuse esimees.

Ta oli 1959. aastast NLKP liige, EKP Keskkomitee liikmekandidaat 1971. aastast, EKP Keskkomitee liige 1976. aastast ja Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi liige. 1970. aastast NSV Liidu Ülemnõukogu saadik Eesti NSV-st.

Looming
Beekman kirjutas peamiselt luulet ja romaane, aga ka reisikirjeldusi ja lasteraamatuid. Lisaks tõlkis ta saksa, rootsi, hollandi, taani, vene, tšehhi, läti ja flaami keelest luuletusi, proosat, romaane, sealhulgas Astrid Lindgreni teoseid.

2004. aastal oli Vladimir Beekman üks kuuest tõlkijast, kellele maksti seadusega maksimaalne lubatud autorihüvitis 29 148 krooni. Kirjanikest sai selle maksimumi ainult Jaan Kross.  2006. aastal sai ta 33 669 krooni autorihüvitist. Ainult kolm tõlkijat ja üks kirjanik (Erik Tohvri) said autorihüvitist rohkem.

Teosed

Luulekogud
"Laul noorusest" (1952)
"Tee ellu" (1955)
"Tuul kanarbikus: luuletusi 1956–1957" (1958)
"Linnutee" (1960)
"Sinine tulp" (1965)
"Olematu puu: luuletusi 1965–1968" (1969)
"Rüsinatund" (1971)
"Pühvliluht" (1974, valikkogu)
"Lõpp ja algus" (1989)

Mälestusteraamat
 "Alles see oli..." (Tallinn, Tänapäev 2008, 207 lk), ISBN 9789985626443

Poeem
"Ida-Euroopa valgus" (1963)

Romaanid
"Kurbade kivide linn" (1959)
"Transiitreisija" (1967)
"Öölendurid" (1975)
"Ja sada surma" (1978) 
"Eesli aasta" (1979) 
"Koridor" (1982)
"Kodutute kodu" (1985)
"Narva kosk" (1986)

Reisiraamatud
"Island 1958 Reisimärkmeid" (1959)
"Sügis Rootsi Kuningriigis" (1960)
"Kauge maa – Brasiilia" (1963)
"Euroopa ristteedel. Reisimärkmeid Austriast ja Hollandist" (1965) (kaasautor)
"Vahemaandumised. Kanadas, Soomes, Armeenias, Tadžikistanis ja Norras 1967–1971" (1972)
"Mehhiko – päikesekivi maa" (1975)
"Maakera kuklapoolel" (Austraalia, Uus-Meremaa, Fidži) (1977)

Lasteraamatud
"Rahutu teekond" (1956)
"Aatomik" (1959, 1980)
"Kõnelev kaaslane" (1961)
"Pea püsti poisid!" (1961)
"Aatomik ja Küberneetiline karu" (1968)
"Raua-Roobert" (1972)
"Aatomiku juhtumised" (1974, 1988)

Tunnustus
 1970 – Eesti NSV kirjanduse aastapreemia ("Olematu puu. Luuletusi 1965-1968")
 1973 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Raua-Roobert")
 1975 – Eesti NSV teeneline kirjanik
 1989 – Juhan Liivi luuleauhind ("Eesti naised")
 2002 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

Isiklikku
Ta oli abielus kirjanik Aimée Beekmaniga.

Viited

Kirjandus
"Beekman "võitleb" sõnavabaduse eest". Eesti Päevaleht, 13. detsember 1978, nr 94, lk 2
Kaljo-Olev Veskimägi "Hando Runnel partei- ja tsensuuripaberites" (Vladimir Beekmani parteilistest rünnakutest Loomingu Raamatukogu vastu). Raamatus "Läbi äreva vere". Pühendusteos Hando Runnelile. Koostanud ja toimetanud Mart Orav. HRS, Tartu 1999, lk 460–461, 463. ISBN 9985-60-664-7

Välislingid

Foto
Rein Põder "Vladimir Beekman kui maailmarändur". Postimees, 21. august 2004
Jaanus Kulli "Vladimir Beekman: "Midagi on Pipis ka Lindgrenist"" – ohtuleht.ee, 14. november 2007
"Kadrioru vabahärra igapäevane rituaal – jalutuskäik abikaasaga" – ohtuleht.ee, 19. aprill 2008
"Tõlkija Beekmani esimene armastus oli Astrid Lindgren" – ohtuleht.ee, 19. aprill 2008
"Vladimir Beekman" – ohtuleht.ee, 19. aprill 2008
Jaanus Kulli "Vladimir Beekman: vaibalkäigud olid palga sees". Õhtuleht, 19. aprill 2008
Rein Veidemann "Kummardus Vladimir Beekmanile" – postimees.ee, 24. august 2009
"Suri Vladimir Beekman" – postimees.ee, 4. oktoober 2009
"Suri Vladimir Beekman" – epl.ee, 4. oktoober 2009
Kaarel Kressa, Ants Juske, Mari Peegel "Vladimir Beekmani elutööd on raske üle hinnata" – epl.ee, 5. oktoober 2009

Eesti kirjanikud
Eesti luuletajad
Eesti tõlkijad
Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased
EKP Keskkomitee liikmed
Eesti NSV IX Ülemnõukogu liikmed
Eesti NSV X Ülemnõukogu liikmed
NSV Liidu Ülemnõukogu saadikud
NSV Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukogu saadikud‎
Eesti NSV teenelised kirjanikud
Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavalerid
Rahumäe kalmistule maetud
Sündinud 1929
Surnud 2009