Konfliktiteooria

Konfliktiteooria on sotsioloogilise uurimise vaatenurk, mis põhineb eeldusel, et ühiskond on keeruline süsteem, mida iseloomustab ebavõrdsus ja konflikt, mis põhjustab ühiskondlikku muutust.

Konfliktiteoreetikutest on tuntumad
Max Gluckman ja John Rex (Suurbritannia)
Lewis A. Coser ja Randall Collins (USA)
Ralf Dahrendorf (Saksamaa, hiljem Suurbritannia)
Ludwig Gumplovicz (Poola)
Vilfredo Pareto (Itaalia)
Karl Marx ja Georg Simmel (Saksamaa)

Konfliktiteooria uurib:
kuidas sellised tegurid nagu sotsiaalne klass, rahvus, sugu ja vanus on seotud väärtuslike ressursside (raha, võim, haridus, ühiskondlik prestiiž) ebavõrdse jaotumisega 
kuidas sotsiaalsed mustrid on kasulikud ühele osale ühiskonnast (võimu omavad ühiskonna liikmed) ja kahjulikud teistele 
kuidas võimu omajad säilitavad ja suurendavad oma mõju sotsiaalse elu eri valdkondade üle (ka ühiskonnas valitsevate ideede ja väärtuste üle)

Konfliktiteooria sotsiaalsest struktuurist
ühiskonna sotsiaalne struktuur on inimeste kategooriate vaheliste domineerimissuhete süsteem 
suhteline võim tootmisviiside üle määrab inimese sotsiaalse positsiooni

Konfliktiteoreetiline lähenemine seksuaalsusele
kes määrab normid? 
võimulolijad kasutavad tavasid ja seadusi sotsiaalse kontrolli vahenditena

Konfliktiteooria vormid 
varane (humanistlik) – kultuuri ideoloogia ja inimteadvuse probleemid (Karl Marx); 
hiline (materialistlik) – sotsiaalsed institutsioonid, majandussuhted (Marx); 
neomarksism – marksismi humaniseerimine (Frankfurdi koolkond); 
ameerika kriitiline sotsioloogia – kapitalismi kriitika, radikalism (Mills); 
muud vormid – marksism-leninism, maoism jt.

Frankfurdi koolkond:
Theodor Adorno
Max Horkheimer
Walter Benjamin
Herbert Marcuse
Alfred Sohn-Rethel
Leo Löwenthal
Franz Neumann
Franz Oppenheimer
Friedrich Pollock
Erich Fromm
Jürgen Habermas
Oskar Negt
Karl A. Wittfogel
Susan Buck-Morss
Axel Honneth

Frankfurdi koolkonda loetakse sotsioloogias neomarksismi konfliktiteoreetikuteks. Nende peamisteks huvideks oli ortodoksse marksismi majandusliku determinismi kriitika, freudistliku psühhoanalüüsi ja marksistliku ühiskonnakäsitluse ühendamine, kaasaegse kapitalismi kriitilise epistemoloogia väljatöötamine.

Konfliktiteooria puudused: ühiskondlike pingete ja vastuolude liigne rõhutamine, suutmatus selgitada majanduse ja võimu temaatikaga vähem seotud ühiskonnaelu valdkondi, alluvate gruppide mõjutamis- ja osalemisvõimaluste alahindamine.

Sotsioloogia
Filosoofia