Jausa

Jausa on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas Väinamere rannikul. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Küla piirneb põhjas Utu ja Kleemu, loodes Aadma, läänes Muda ning lõunas Valgu külaga.

Jausa on rahvapärimuse järgi Hiiumaa suurim küla.

Nimi 
Kohanime on mainitud 1564 kui Joosz dorp, 1565 Jaus by, 1587 Jawsar ja 1688 Jaustakülla.  Kohalikus murdes on kohanimi Jäusa.

Nime päritolu on selgusetu, see võib tuleneda isikunimest Jauß või liitnimest Jaosaar. 

Hiidlaste seltside traditsioonilises jaotuses on Jausa küla rahvast nimetatud jähusepeaga jäusameesteks.

Loodus 
Läbi küla voolavad Jausa jõgi ja Mudaoja.

Elanike arv

Ajalugu 
Jausa küla kuulus ajalooliselt Putkaste mõisa ja hiljem Aadma mõisa alla. Ajalooliselt on tegemist Käina kihelkonna külaga, mis Emmaste kihelkonna moodustamisega liideti Emmaste kihelkonnaga.

Esimesed  seni leitud kirjalikud allikad Jausa külast on aastast 1564. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis asus külas 15 talu.

Taristu 
Küla läbib Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee, Aadmaga ühendab Jausametsa tee.

Kultuur 
Jausa külas asuvad Tooma tuulik ja Jausa palvela.

Külas asus kõrts, mis hiljem muudeti postiagentuuriks.

1865 avasid Käina pastor Haller ja Vaemla mõisnik külas algkooli, mis 1927. aastaks kujunes 6-klassiliseks kooliks. 

Küla üks huvitavamaid hooneid on laevakapten Peet Juurmanni elamu, kus nõukogude ajal asus Ühtri kooli internaat.

Külas on sündinud ja seal koolis käinud kirjanik Herman Sergo (1911–1989) ja helilooja Paul Tammeveski. Külast on pärit diplomaat Ernst Jaaksoni ja kunstiteadlase Kaalu Kirme vanemad.

Ettevõtlus 
Jausas on asunud tarbijate ühistu pood, koorejaam ja vesiveski (Siimu vesiveski), mis kujunes Nõukogude ajal tööstuslikuks artelliks.

Vaata ka
 Jausa laht
 Jausa oja

Viited

Hiiumaa valla külad