Sihtasutus Õpilasmalev

Sihtasutus Õpilasmalev on Tallinna linnavolikogu 20. veebruari 2003. aasta otsusega loodud sihtasutus, mis jätkab 2001. aastal taaselustatud Tallinna õpilasmaleva traditsiooni ja korraldab õpilasmaleva tööd ning mille eesmärk on toetada noorte arengut mitteformaalse õppe ja töökasvatusega, et hõlbustada nende ühiskonda lõimumist, luua noortele head töövõimalused ning hoida ja arendada õpilasmalevat kui noorstootöö vormi.

Sihtasutuse tööd korraldab juhatus, mille üle teostab järelevalevet sihtasutuse nõukogu.

Sihtasutus Õpilasmalev pakub iga aasta tööd ja malevakohta ligi 1000 Tallinna noorele. 2015. aastal töötas õpilasmalevas umbes 1000 noort, kellest pooled töötasid Tallinna linnas ja pooled Tallinnast väljas. Üle Eesti töötas 2015. aastal malevas ligikaudu 4500 noort.

Ajalugu 
Eesti Õpilasmaleva tegevuse soikumisega 1990. aastate alguses kadus üleriigiline õpilaste töörühmade korraldamine peaaegu täielikult. Uuel aastatuhandel hakati siiski taas korraldama malevaprojekte. Aastatel 2001–2002 jagati toetusi organisatsioonidele, mis korraldasid noorte suvist malevategevust. Alates 2003. aastast tegutsevad õpilasmalevad täie hooga.

Vajadus üle-eestilise koostöö järele innustas 20 Eesti omavalitsust 15. detsembril 2004 Tallinna raekojas allkirjastama ühiste kavatsuste protokolli, mis on aluseks üleriigilise õpilasmaleva taasloomisele. Ühtlasi moodustati malevajuhtide nõukogu, kus on esindatud kõik maakonnad. 

Eesti Õpilasmaleva tegevusega on liitunud:
 Anija vald, Harjumaa
 Haapsalu linn, Läänemaa
 Jõgeva vald, Jõgevamaa
 Kadrina vald, Lääne-Virumaa
 Kohila vald, Raplamaa
 Kose vald, Harjumaa
 Kunda linn, Lääne-Virumaa
 Kuressaare, Saaremaa
 Lehtse vald, Järvamaa
 Lõuna Politseiprefektuur, Tartumaa
 Maidla vald, Ida-Virumaa
 Mäetaguse vald, Ida-Virumaa
 Narva, Narva Noortekeskus, Ida-Virumaa
 Nissi vald, Harjumaa
 Paldiski linn, Harjumaa
 Põlvamaa Õpilasmalev, Põlvamaa
 Rae vald, Harjumaa
 Rapla vald, Raplamaa
 Ridala vald, Läänemaa
 Saare vald, Jõgevamaa
 Saue linn, Harjumaa
 Tallinna linn, SA Õpilasmalev
 Tamsalu vald, Lääne-Virumaa
 Tapa linn, Lääne-Virumaa
 Tartu linn, Tartumaa
 Viimsi vald, Harjumaa
 Viru-Nigula, Lääne-Virumaa
 Võhma linn, Viljandimaa
 Võru linn, Võrumaa

Juhtimine

Aktiiv 
Aktiiv on SA Õpilasmaleva staabi juures tegutsev 16 malevlasest koosnev nõuandev organ, mille koosseis muutub igal sügisel, mil toimub uue aktiivi valimine. Aktiivi saab kandideerida iga malevas käinud noor, täites vastava ankeedi malevasuve lõpus. Aktiivil on ka oma kindel töökord.

Aktiivi tööülesanne on muu hulgas iga-aastase õpilasmaleva lauluvõistluse ja jõulupeo korraldamine.

Malevasuvi 
Malevasse saab eelregistreerimisega. Tallinna kodanikele avatakse registreerimisankeet ja rühmade nimekiri SA Õpilasmaleva kodulehel aprilli lõpus. Mujal elavad noored peavad pöörduma kohalikku linna- või vallavalitsusse. 

Õpilasmalevate suvi avatakse tavaliselt juuni lõpus (erandina mõnel aastal laulu- ja tantsupeo tõttu ka juuli alguses) Tallinna Raekoja platsil rongkäigu ja kõnedega.

Rühmad 
Üks malevarühma vahetus kestab enamasti kolm nädalat ja suve jooksul on tavaliselt kaks, mõnel linnasisesel rühmal koguni neli vahetust. Rühmas kehtivad ka malevareeglid, mida kutsutakse malevakorraks. 

Linnasisesed rühmad on mõeldud 13–16-aastastele noortele. Päeval töötatakse neli tundi, süüakse lõunat, osaletakse rühmajuhi korraldatavates mängudes ja üritustel. Linnamaleval ööbimist pole, st pärast tööd ja üritusi minnakse koju. 

Linnavälised rühmad on mõeldud 15–18-aastastele. Kolm nädalat elatakse terve rühmaga koos, tööd tehakse kuus tundi päevas ja süüa saab kolm korda päevas – hommikul, lõunal ja õhtul. Pärast tööd korraldavad rühmajuhid noortele erisuguseid mänge, võistlusi, üritusi ja igasugust isetegevust.

Malevatööd 
Malevas on võimalik teha mitmesuguseid töid: 
 haljastustööd
 kaupade (peamiselt jäätise) müük
 marjade (maasikate, vaarikate) korjamine
 abitööd ehitusel
 busside puhastamine
 kaupade väljapanek kauplustes
 abitööd teetöödel (teeäärte korrastamine)
 metsaaluse koristamine
 köögiviljapõldude rohimine
 köögiviljade pakendamine
 turbaraba puhastamine
 kaevetööd
 umbrohu eemaldamine istikute ümbert
 pudelite ladustamine alustele
 koristustööd
 kiviplokkide ladustamine alustele
 kivimüüri puhastamine/taastamine
 puude ladustamine alustele
 jne

Rühmajuht 
Rühmajuht on vastava tunnistusega laagrikasvataja, kes vastutab malevaperioodi jooksul otseselt rühma ja selle iga liikme eest ning tagab malevlastele turvaliselt ja organiseeritult veedetud aja. Rühmajuht suhtleb tööandjate ja lapsevanematega, on vahendaja nende ja malevakorraldajate vahel, korraldab rühmale üritusi, mänge, kokkusaamisi teiste rühmadega.

Komandör 
Komandöril on vähemalt kolme malevasuve linnavälise malevarühma juhtimise kogemus. Ta on iseseisvalt korraldanud õpilasmaleva tegevust mitmekesistava ürituse ja sooritanud laagrijuhataja eksami.

Õpilasmalevate kokkutulek 
Iga aasta augustis, kui malevarühmad on oma tegevuse lõpetanud, toimub kolmepäevane kokkutulek. Seal esitab iga rühm varem ette valmistatud etluskava, mille teema on igal aastal erinev. Samuti näidatakse ette oma rühmalipp ja esitletakse rühmalaulu. Rühmad võistlevad parima rühma tiitli nimel võrkpallis, köieveos ja teatevõistluses. Kokkutuleku lõpus kuulutatakse välja suve parim rühm ja laul. 

Mõlemal õhtul on ka mõne tuntud artisti või ansambli kontsert, misjärel toimub vabaõhudisko hiliste õhtutundideni. Näiteks on kokkutulekul esinemas käinud Tanel Padar & The Sun, Chalice jpt.

Siiani on kokkutulekud toimunud Jõelähtmel, Kunda Lammasmäel, Pilistveres ja Toosikannus.

Sümboolika 

Aastate jooksul on kujunenud välja teatud malevasümboolika: malevajakk, embleemid, laul ja lipp.

Malevajakk 
Õpilasmaleva rühmajuhtide/komandöride malevajakid on punased, malevlastel tumesinised.

Embleemid

Aastaembleemid

Malevasuve aastaarvuga embleem, mille annab Sihtasutus Õpilasmalev, õmmeldakse vasakule varrukale õlaõmblusest 5 cm allapoole 2 cm vahedega. Ühele varrukale võib õmmelda kuni 3 embleemi. Kui vasak varrukas saab täis, siis jätkatakse paremal varrukal sama reeglistikuga. Hea tava kohaselt näitavad aastaembleemid malevaga seotud aastaid.

Rühmaembleem
Rühmaembleemi loob iga rühm enda rühma identiteediks. See õmmeldakse:
malevlastel – parema ja vasaku rinnatasku kohale (kummalgi kuni 2 embleemi);
rühmajuhtidel ja komandöridel – parema ja vasaku rinnatasku alla, taskust 2 cm, embleemide vahe samuti 2 cm (kummalgi kuni 3 embleemi); 
teiste rühmadega vahetatud embleemid võib õmmelda oma malevapluusi seljale.

Rühmajuhtidel ja komandöridel on parema rinnatasku kohal rinnasildid – rühmajuhi täisnimi ja selle kohal ametinimetus. Sildid peavad olema servapidi koos ja nimesildi alumine äär on vastu tasku serva. Tikandid malevapluusil on tumesinised.

Rühmajuhtidel/komandöridel on vasaku rinnatasku kohal on tikitud tumesinise niidiga piirkonna märk, malevlastel punase niidiga.

"Maasika Klaarika" 

Malevahümn "Maasika Klaarika" sündis 2003. aasta hilissügisel. Sõnade autorid on Tiit Terik ja Ivar Kaldam.

Suvi käes ja linnast tahan ära sõita ma,

tahan sinna, kus on maasikad.

Pikad põllud, vaod metsa taha jooksevad,

vao lõpus ootab mind kubjas Klaarika.

Linna jäid mul ema-isa, väike koerake,

ega ma neid taga igatse.

Kotti pakitud on särgid, püksid, sokid, põlvikud,

naljaviluks maisitõlvikud.

Kaasa võetud vanaisa vana fotokas,

et saaks mõned pildid tehtud.

Mina olin kõige rohkem ühe pildi peal,

teiste peal mind polnud nähtud.

Ja kui aasta pärast jälle kokku saame,

rühmaülemaga sõbralikult ulatame käed.

Ei ole vaja traktorit, ei mootorsaage,

me ÕM-is kvaliteetse töö tagame.

Raamat 

2008. aastal ilmus raamat "Viisaastak Õpilasmalevas", mis võtab kokku aastate 2003–2007 malevasündmused. Lisaks statistikale ja faktidele on raamatus palju malevaelu kajastavaid pilte, killukesi seletuskirjadest ja rühmapäevikutest.

Vaata ka 
 Eesti Õpilasmalev
 Eesti Üliõpilaste Ehitusmalev

Välislingid 
 SA Õpilasmaleva koduleht

Eesti sihtasutused
Noorsootöö
Tallinna organisatsioonid