Kirik (pühakoda)

Kirik on kristlik pühakoda – hoone, kus toimuvad jumalateenistused.

Ajalugu

Algkristluse ajal
Kristlike pühakodade arhitektuur kasvas välja kristlaste regulaarsetest kokkusaamistest eramajades ja sünagoogides. Spetsiaalseid kirikuhooneid hakati ehitama siis, kui kogudus ei mahtunud enam senistesse ruumidesse ära või endised ruumid ei vastanud enam jumalateenistuse vajadustele. Kirikute ehitamine muutus teostatavamaks ning kirikud tavalisemaks pärast seda, kui Rooma keiser Constantinus Suur tegi 313 Milano ediktiga lõpu kristlaste tagakiusamisele.   

Esimesed kristlased olid – nagu Jeesuski – Palestiina juudid (judaismi tunnistajad), kes käisid Jeruusalemma templis ning sünagoogides.  Templiteenistus oli rituaal, kuhu kuulus ohverdamine, sealhulgas loomade ohverdamine lepitusohvrina Jahvele. Uues Testamendis mainitakse korduvalt Jeesuse viibimist Templis.

Vaata ka
Kirikute loend
Kõrgeimate kirikute loend
Eesti kirikute ehitus- ja konserveerimisajaloo ning materjaliuuringute andmebaas (digiarhiiv)
Accoudoir
Altar
Altariesine
Altarikuju
Altarimaal
Altarisein
Basiilika
Kabel
Kantsel
Katedraal
Kihelkonnakirik
Kirikla
Kirikuaed
Kirikukell
Kirikumees
Kirikupink
Kirikuteener
Kirikutorn
Kloostrikirik
Koor
Kooritool
Kooritoolistik
Käärkamber
Külglööv
Lööv
Maakirik
Narteks
Pastoraat
Pihitool
Pikihoone
Pingistik
Pühamu
Surnuvärav
Toomkirik
Võidukaar
Võlv
Ümarkirik

Välislingid

 Eesti kirikute ehitus- ja konserveerimisajaloo ning materjaliuuringute andmebaas (digiarhiiv)

 
Sakraalarhitektuur