Helmut Piirimäe

Helmut Piirimäe (perekonnanimi aastani 1936 Vällo; 8. september 1930 Uue-Põltsamaa vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 21. august 2017) oli eesti ajaloolane ja arhivaar.

Helmut Piirimäe lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena 1955. aastal, järgmisel aastal sai ta ülikooli õppejõuks ning 1977–1996 oli ta üldajaloo professor. Õppejõuna töötas Piirimäe 2001. aastani. Ta õpetas üldajalugu, arhiivindust, Rootsi ajalugu ja allikaõpetust.

Tema peamine uurimisvaldkond oli Eesti ajalugu Rootsi võimu all 17. sajandil, sealhulgas Tartu Ülikooli ajalugu.

Helmut Piirimäe oli Eesti Üliõpilaste Seltsi taastajaliige ja vilistlane.

Elukäik
Helmut Piirimäe sündis 8. septembril 1930 Uue-Põltsamaa vallas Benita Johanna (1901–1976) ja August Piirimäe (1894–1984) perre (kuni 1936. aastani kandis pere nime Vällo). Ta oli pere ainuke poeg kolme tütre kõrval ja oleks pidanud pärima perekonna talu. Kuna pere jäi talust 1949. aastal ilma, jäi taluperemeheks saamise plaan realiseerumata.

Helmut Piirimäe õppis Pauastvere algkoolis ja hiljem Põltsamaa keskkoolis, mille lõpetas 1950. aastal. Samal aastal asus ta Tartu ülikooli ajalugu õppima, ehkki kaalus ka bioloogia või eesti keele ja kirjanduse õppimist. Viimane jäi ära, sest Piirimäe enda sõnul polnud tema küpsuskirjand piisavalt võitluslik ja hinnati seetõttu ümber. Seega otsustas ta loobuda "ideoloogilisi sõnakõlkse nõudva aine õpingutest". 1955. aastal lõpetas ta ülikooli ja asus järgmisel aastal sealsamas tööle õppejõuna, olles kuni 1977. aastani kõigepealt üldajaloo kateedri vanemõpetaja ja seejärel dotsendi ametis. Aastatel 1955–1957 töötas ta ka Eesti Ajaloo Keskarhiivi teadurina.

1962. aastal sai ta kandidaadikraadi väitekirjaga "Vene-Rootsi majanduslikud suhted ja Narva kaubandus a. 1661–1700" ning 1974. aastal ajaloodoktori kraadi väitekirjaga "Rootsi riigimajandus Baltimail XVII sajandil". 1977. aastal sai Piirimäe Tartu ülikooli professoriks. Aastatel 1980–1990 oli ta ka ajalooteaduskonna teadusprodekaan ja 1990–1991 dekaan. Aastatel 1990–1992 oli ta veel üldajaloo kateedri ning seejärel 1992–1994 ajaloo osakonna juhataja. Dekaanina võttis ta osa ülikooli reformimisest.

Piirimäe emeriteerus 1996. aastal, ent jätkas loengute andmist kuni 2001. aastani. Oma viimase loengu Tartu ülikooli õppejõuna pidas ta 23. mail 2001. Sel puhul korraldasid tudengid etenduse, mille käigus astus neljandal korrusel asunud auditooriumi aknast sisse naistudeng, kes asetas Piirmäe pähe lillepärja. Etendus oli seotud Piirimäe loengutele iseloomulike viidetega kaunitele daamidele, kes riigimeeste päid keerasid. Ta õpetas ja juhendas pika professoriaja jooksul mitmeid hilisemaid tuntud ajaloolasi. Tema juhendatud väitekirjade seas on teiste seas olnud Tõnu Tannbergi, Arvo Teringi ja Enn Küngi doktoritööd. Ta on olnud ka külalisõppejõud Stockholmi, Lundi, Riia, Turu, Moskva jt ülikoolides.

Piirimäe oli mitmete erialaste seltside liige ja auliige. Ajaloolasena võttis osa Tartu ülikooli ajalooringi tegevusest. Lisaks oli ta B. G. Forseliuse Seltsi seltsi liige, selle nõunik 1993. aastast ning aastast 2000 auliige, Õpetatud Eesti Seltsi auliige ja  Eesti Ajaloo- ja Ühiskonnaõpetajate Seltsi auliige Ta kuulus ka mitmetesse välismaistesse ajalooseltsidesse ja -komisjonidesse. Erialaseltsides osales Piirimäe ka pärast emerituuri jäämist. Lisaks tegevusele erialaühendustes oli ta ka Eesti Üliõpilaste Seltsi taastajaliige 1. detsembril 1988.

Helmut Piirimäe suri 21. augustil 2017 ja tema ärasaatmine toimus 27. augustil Tartu ülikooli aulas. Veel päev enne surma tähistas Piirimäe koos perega Eesti taasiseseisvumispäeva.

Teadustöö
Piirmäe peamine uurimisvaldkond oli Baltikumi ja Skandinaavia ajaloolised sidemed. Temaatiliselt on tema huvid olnud mitmekesised. Ta on uurinud eri valdkondi majandusest kultuurini. Skandinaavia ajalooga tegelemise ühe väljundina oli Piirimäe aastatel 1978–1990 väljaande "Skandinavski sbornik" ("Skandinaavia kogumik") toimetuskolleegiumi esimees. Samas polnud Aadu Musta väitel selle autoritel võimalust Skandinaavia arhiivides ja raamatukogudes uurimistööd teha. Piirimäe tegi Musta sõnul raskustest hoolimata oma tööd siiski "hasartse püüdlikkusega".

Piirmäe on põhjalikult uurinud rootsiaegse Tartu ülikooli ajalugu. Teda on peetud sõjaeelses Tartu ülikoolis arendatud Rootsi aja uurimise elushoidjaks Nõukogude ajal. Samuti peetakse märkimisväärseks tema teeneid 1982. aastal Tartu ülikooli 350. aastapäeva tähistamisel ja ülikooli asutamisajana 1632. aasta tunnustamisel 1802. aasta asemel. Ta on uurinud ka üliõpilasorganisatsioonide ajalugu ja olnud koguteoste "Spes Patriae. Üliõpilasseltsid ja -korporatsioonid Eestis" ning selle edasiarenduse "Vivat Academia: üliõpilasseltsid ja -korporatsioonid Eestis" peatoimetaja.

Üks tema uurimishuvisid oli ka Prantsuse revolutsioon. Lisaks lühematele kirjutistele sel teemal on ta kirjutanud viimase aja ainsa põhjalikuma algupärase eestikeelse teose Prantsuse revolutsioonist.

Piirimäe oli ka mitme kooliõpiku kaasautor ja koostaja. Sellega andis ta oma panuse ajalooõpetuse reformimisse üldhariduskoolides.

Ta avaldas mitmeid uurimusi ka pärast emeriteerumist.

Tunnustus
1982 Uppsala Ülikooli audoktor
1985 Eesti NSV riiklik preemia
1989 Arthur Puksovi auhind
1991 Suur Ignatsi Jaagu medal
1995 Rootsi Põhjatähe orden
1996 Tartu Ülikooli suur medal
1996 medal "Wastne Testament 1686"
1998 Valgetähe III klassi teenetemärk
2000 medal "Suur Kuldtukat"
2000 Forseliuse Seltsi auliige
2002 Venezuela Andres Bello medal
2005 Tartu Ülikooli aumärk
2005 Bengt Gottfried Forseliuse medal
2008 Tartu Tähe kavaler
Õpetatud Eesti Seltsi auliige

Isiklikku
Helmut Piirimäe õde oli matemaatik Leida Tuulmets.

Helmut Piirimäe oli abielus kunstiajaloolase Krista Piirimäega. Nende tütar on põllumajandusteadlane Triinu Peters; pojad on ajaloolased Pärtel Piirimäe ja Kaarel Piirimäe ning bioloog Kristjan Piirimäe.

Teoseid
1961 "Kaubanduse küsimused Vene-Rootsi suhetes 1661.–1700. a."
1962 "Vene-Rootsi majanduslikud suhted ja Narva kaubandus a. 1661–1700: dissertatsioon ajalookandidaadi teadusliku kraadi taotlemiseks" (juhendaja: Julius Madisson)
1982 "Tartu Ülikooli ajalugu 1632–1982. 1. [köide], 1632–1798" (koostaja ja eessõna autor) 
1990 "Suur Prantsuse revolutsioon: 1789–1799" ISBN 5-450-00464-8
1993 "Die schwedischen Ostseeprovinzen Estland und Livland im 16.-18. Jahrhundert" (toimetaja, koos Aleksander Loiduga) ISBN 91-22-01428-4
1994 "Eesti ülikooli algus: Tartu Ülikooli uuestisünd rahvusülikoolina 1919. 1" (koostaja) ISBN 9985-56-083-3
1996 "Spes patriae. Üliõpilasseltsid ja -korporatsioonid Eestis". (koguteos; koostaja ja toimetaja) ISBN 5-460-00217-6
1997 "75 aastat eesti ülikooli Tartus" (toimetaja) ISBN 9985-56-285-2
1998 "Tartu, baltisakslased ja Saksamaa: artiklite kogumik" (koostaja, koos Claus Sommerhagega)  
1999 "Ülikoolilinn Pärnu = Pärnu – the university town" ISBN 9985-4-0085-2
2000 "Eesti kool – juured ja tänapäev: konverentsi ettekanded, 28.–29. august 1998 = conference reports 28.–29. August 1998 : Eesti koolivõrgu 310. aastapäeva tähistamisest" (toimetaja, koos Tiiu Keskpaiga ja Madis Linnamäega)  
2003 "Eesti ajalugu. IV, Põhjasõjast pärisorjuse kaotamiseni" koos Mati Lauri ja Tõnu Tannbergiga, peatoimetaja: Sulev Vahtre. ISBN 9985-77-062-5
2007 "Vivat Academia. Üliõpilasseltsid ja -korporatsioonid Eestis" (peatoimetaja) ISBN 978-9985-9022-5-7 (köites)
2007 "Universitas Tartuensis 1632–2007" (toimetaja, koos Toomas Hiioga) ISBN 978-9949-11-538-9 (köites)
2009 "Rootsi riigimajandus Eesti- ja Liivimaal XVII sajandil". Doktoritöö publitseering

Viited

Kirjandus
Peeter Järvelaid. In memoriam prof. Helmut Piirimäe (kuni 1936 Vällo). – Vaba Eesti Sõna, 24. august 2017, nr. 34, lk. 11
Peeter Järvelaid. In memoriam Helmut Piirimäe (1930–2017). – Eesti Päevaleht (Stockholm), 30. august 2017, lk. 11

Teatmeteostes
Eesti entsüklopeedia. 7. kd. Tallinn 1994, lk 303
Eesti entsüklopeedia. 14. kd. Eesti elulood. Tallinn 2000, lk 372
Piirimäe, Helmut. – 1000 tartlast läbi aegade. Tartu 2003, lk 325

Välislingid
Veiko Berendson. Helmut Piirimäe - humanitaar par excellence. Sirp, 8. detsember 2017

Helmut Piirimäe teaduslike ja populaarteaduslike tööde bibliograafia

Eesti ajaloolased
Eesti arhivaarid
Põltsamaa Ühisgümnaasiumi vilistlased
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmed
Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna professorid
Valgetähe III klassi teenetemärgi kavalerid
Õpetatud Eesti Seltsi auliikmed
Vana-Jaani kalmistule maetud
Sündinud 1930
Surnud 2017