MI5

MI5 ehk Julgeolekuteenistus (inglise keeles Security Service) on Suurbritannia vastuluureteenistus.

MI5 peamisteks ülesanneteks on kaitsta Suurbritannias kehtivat riigikorda ning teostada terrorismivastast võitlust ja vastuluuret. Julgeolekuteenistus kuulub siseministeeriumi haldusalasse. 

Julgeolekuteenistus (kasutatakse ka väljendit Secret Service 'salateenistus') on välja arenenud Suurbritannia Sõjaministeeriumi sõjaväeluure allüksusest, sellest ka algne nimetus Sõjaväeluure 5. sektsioon (Military Intelligence section 5) ehk MI5.

Julgeolekuteenistuses töötab umbes 3800 töötajat.

Asukoht
Suurbritannia Julgeolekuteenistuse peakorter asub 1994. aastast Londonis Millbanki linnaosas Thamesi jõe kaldal Lambethi silla juures. 

Teise maailmasõja ajal asus MI5 peakorter pärast endise hoone purustamist Saksa Luftwaffe õhurünnakus Winston Churchilli – Marlborough' hertsogi sünnikohas, talle kuulunud Blenheimi palees Woodstocki linna lähedal Oxfordshire'is.

Juhtkond ja organisatsioon 

Peadirektor (Director-general)
Vernon Kell (1909–1940)
David Petrie (1941–
Antony Duff
Stella Remington
Eliza Manningham-Buller (−2007)
Jonathan Evans (21. aprill 2007–2013)
Andrew Parker (2013–
Peadirektori asetäitja (Deputy Director-general)
Fraser Wilson 
Luure- ja koordinatsioonidirektor (vastutab ka Põhja-Iirimaa eest) Director and Co-ordinator of Intelligence (responsible for Northern Ireland) 
Juriidiline nõunik (Legal Adviser)

Organisatsioon
A-haru – jälitustegevuse tugiteenused
A1A – tehnilised operatsioonid, varjatud sisenemine, pealtkuulamised, varjatud elektrooniline jälgimine 
A1F – samad toimingud, aga pikaajaliste objektide suhtes – saatkonnad jne.
A2A – vahelthaaratud teadete tõlkimine 
A3 ja A5 – operatsioonide tehniline toetamine. Sisaldab varjatud pildistamist ja muud varjatud sisenemiseks vajalikku tehnikat. 
A4 – mobiilsed ja statsionaarsed jälgimisüksused.
B-haru – inimressursid
B1 – teenistuse julgeoleku tagamine, kaasaarvatud hoonete ja MI5 töötajate turvalisus. 
B2 – personal 
B7 – töötajate väljaõpe ja valik 
D-haru – mitteterroristlikud organisatsioonid
D1 – inimeste kontroll väljaspool MI5 
D4 – vastuluure Venemaa ja Hiina suhtes 
D5 – töö selle üksuse agentidega 
D7 – organiseeritud kuritegevus 
G-haru – rahvusvaheline terrorism
G2P – võitlus terrorismi levikuga 
G3A – terroriohuga tegelevate allüksuste koordineerimine
G3C –  
G6 – töö selle üksuse agentidega 
G9A – vastutegevus Liibüa, Iraagi, Palestiina ja Kurdi terroristlikele gruppidele 
G9B – võitlus Iraani riikliku terrorismiga ja Iraani dissidendigruppidega
G9C – võitlus islami äärmuslastega 
H-haru 
H1 ja H2 – kontaktid Whitehalli ja meediaga. Tegeleb teenistuse finantsküsimustega. Osakond vastutab ka kontaktide eest politsei, tolli, sadamate ja immigratsioonivõimudega. Samuti vastutab teenistuse IT arenduse eest. 
H4 – finantsid 
R2 – registreerimine ja asjaajamine 
R5 – salajane asjaajamine. Piiratud ligipääsuga materjalid 
R10 – ajutiste dokumentide registratuur. 
R20 – vastutab GCHQst saadud materjalide jaotamise eest. 
T-haru – Iiri terrorism
T2A – tegeleb terrorismivastase võitlusega Suurbritannia territooriumil
T2B – kontaktid kohalike eriteenistuste ja agentidega. 
T2C – Iiri terroristlike gruppide ohuhinnangud 
T2D – terrorigruppide uuringud 
T2E – kontaktid Metropolitan Police'i eriharuga (special branch), mis asub Scotland Yardis 
T5B – relvaäri uurimine 
T5C – vastutegevus Iiri terrorismile Euroopa mandril ja Iiri Vabariigis 
T5D – vastutegevus Iiri terrorismile mujal maailmas 
T5E – terrorismi logistika tundmaõppimine 
T8 – töö T-haru agentidega; sisaldab osakonda, mis asub Põhja-Iirimaal

Põhja-Iirimaal tegeles iiri terrorismiga Royal Ulster Constabulary (RUC), mis nimetati 4. novembril 2003 ümber ja üksuse uus nimi on Police Service of Northern Ireland (PSNI).

Ajalugu
Suurbritannia esimene vastuluureasutus loodi 1. oktoobril 1909 Suurbritannia ja Saksamaa Keisririigi vahel toimunud rivaliteediolukorras saksa spionaaži vastu võitlemiseks. Esialgne nimetus oli Sõjaministeeriumi Salateenistuse Büroo (Home Section of the Secret Service Bureau), mis jaotus 1910. aastal kaheks – sise- ja välisosakonnaks.

MI5 Esimeses maailmasõjas
Esimese maailmasõja alguses 1916. aastal reorganiseeriti Suurbritannia Sõjaministeeriumi siseosakond Sõjaväeluure osakonnaks MO-5 (War Office's Directorate of Military Operations, section 5 (MO5)), mis varsti nimetati ümber MI5 (Military Intelligence section 5) ja välisosakond MO-6 (hiljem MI6). Sõja ajal tegi MI5 vastuluuret juba kogu Suurbritannia vägede kontrolli all olevas Euroopas, kus avastati 35 vastase luurajat ja ametis oli 850 töötajat.
Pärast Esimest maailmasõda oli MI5 põhiliseks ülesandeks Euroopas leviva kommunismi ja Kominterni tegevuse tõkestamine, kes toetas Suurbritannia kommunistlikku parteid selle "maailmarevolutsiooni" elluviimise plaanis. 1929. nimetati MI6 ümber Kaitse Julgeolekuteenistuseks (Defence Security Service). 1931. nimetati lõplikult ümber Julgeolekuteenistuseks (Security Service), kuid laialt kasutatakse endist nimetust MI5. Aja jooksul MI5 tähtsus riigi sisejulgeoleku süsteemis vähenes ning kokkuhoiupoliitika tulemusena 1939. aastaks oli Briti Impeeriumi vastuluureteenistusse töötajaid jäänud ainult 30.

Secret Service pärast Teist maailmasõda
Pärast Teist maailmasõda muudeti vastuluureasutus MI5 peaminister Winston Churchilli otsusega tsiviilasutuseks, nimetati Secret Service'iks ('salateenistus') ja allutati siseministrile. Välisluureasutus MI6 nimetati Secret Intelligence Service'iks ('salaluureteenistus') ja allutati välisministrile. Põhiliseks tegevuseks külma sõja ajal oli võitlus NSV Liidu ja tema "sotsialismimaadest" satelliitide luuretega.

Vaata ka 
 Security Service Act 1989 
 The Official Secret Act 1911
 Föderaalne Juurdlusbüroo Ameerika Ühendriikides
 Föderaalne Julgeolekuteenistus Venemaa Föderatsioonis

Viited

MI-5/julgeolekuteenistuse-teemaline filmograafia
 "Spioonid" ("Spooks"), Briti draamasari.

Välislingid 
 MI5 koduleht

Suurbritannia asutused
Luureagentuurid
1909