Leedu lipp

Leedu lipp on Leedu Vabariigi ametlik lipp.

Riigi- ja rahvuslipp 

20. märtsil 1989 kinnitati riigi- ja rahvuslipuks juba aastatel 1918–1940 kasutusel olnud lipp, mis on horisontaalsete väljadega trikoloor – kollane, roheline, punane. Esialgu olid lipu proportsioonid 1:2, kuid proportsioone muudeti 1. septembrist 2004.

Kollane sümboliseerib küpseid viljapõlde ja heaolu, roheline Leedu taimestikku ja lootust ning punane õitsvaid aasu, vaprust ja iseseisvuse eest valatud verd.

Punane värv on pärit Leedu ajalooliselt lipult.

Ajalooline riigilipp 

Leedu Seim seadustas 8. juulil 2004 ka ajaloolise riigilipu, mille all võitles Leedu suurvürsti sõjavägi Grünwaldi lahingus 1410. aastal. 

Leedu ajalooline riigilipp on riigi ajalooline sümbol – punane riidelaid, millel on hõbedases soomusrüüs ratsanik. Ratsaniku paremas käes on pea kohale tõstetud hõbedane mõõk, ratsaniku vasakus käes on sinine kuldse Lotringi ristiga kilp. Lipu proportsioonid on 3:5.

Leedu ajalooline riigilipp heisatakse alaliselt järgmistel hoonetel:

Leedu Seim,
 Vabariigi presidendi elukohad,
 Vabariigi Valitsus ja ministeeriumid,
 Konstitutsioonikohus,
 kohtud,
 peaprokuratuur ja piirkondlikud prokuratuurid,
 Leedu Pank,
 keskvalimiskomisjon,
 vallavolikogude istungihooned,
 Vilniuse alumine linnus,
 Trakai linnus.

Ajalooline riigilipp heisatakse ka Vytautas Suure sõjamuuseumi esisel väljakul Kaunases, samuti Kernavės ja Vana-Trakai lossiplatsil.

Riigipea lipp 

Leedu presidendi lipp on purpurpunane kangas, mille keskel on Leedu vapp, mida ühelt poolt hoiab greif ja teiselt ükssarvik. Lipu proportsioonid on 2:3. Presidendi lipu lõi heraldikakomisjon, selle kinnitas Leedu Seim 26. jaanuaril 1993 ning seadustas president sama aasta 18. veebruaril.

Muud ajaloolised lipud 
Nõukogude okupatsiooni aastail 1940–1941 ja 1944–1990 oli Leedus kasutusel Leedu NSV lipp.

Varasemad lipud

Vaata ka 
 Leedu vapp

Viited

Välislingid 

Leedu sümboolika
Riigilipud