Oskar Kask

Oskar Reinhold Kask (7. jaanuar 1898 (vkj 26. dets. 1897) Pärnu – 13. aprill 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik. 

Ta oli aastail 1924–1936 Pärnu linnapea ja aastail 1936–1940 Eesti sotsiaalminister.

Ta oli ka Riigikogu liige (15. juuni 1926 – 14. juuni 1929 ja 7. mai 1930 – 31. detsember 1937), Rahvuskogu liige ning I Riigivolikogu liige (32. valimisringkonnast).

Elulugu
Ta võttis osa Eesti Vabadussõjast, lõpetas 1919. aastal Sõjakooli 1. lennu ja 1923. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

Kask oli ajakirjanik ja Eesti Tööerakonna aktivist Pärnus, Pärnu linnavolikogu liige ja Pärnu linnapea (1924–36; ametisse astudes oli ta noorim Eesti linnapea). Ta oli Tööerakonna esimees aastail 1930–1932. III Riigikogu, IV Riigikogu ja V Riigikogu saadik. V Riigikogus oli ta alguses Rahvusliku Keskerakonna nimekirjas, alates 1933. aastast sõltumatu saadik. Konstantin Pätsi viienda valitsuse valimise eel 21. oktoobril 1933 astus ta Rahvusliku Keskerakonna Riigikogu rühmast välja. Sel puhul teatas ta: "Olen küll vabadussõjalane ja olen sümpatiseerinud noorema generatsiooni võitluse riigielu põhjalikuks uuenduseks, kuid ei ole aga vabadussõjalaste liidu liige ja loomulikult ei või ka olla vabadussõjalaste liitude esindajaks riigikogus." Aastail 1935–1940 oli Kask Isamaaliidu juhatuse liige, Rahvuskogu ja I Riigivolikogu liige. Aastail 1936–1940 oli ta sotsiaalminister Konstantin Pätsi viiendas valitsuses, Kaarel Eenpalu teises valitsuses ja Jüri Uluotsa valitsuses. Tema isa, Pärnu majaomanik Jaan Kask (4. veebruar 1859 – 24. märts 1936), suri päev pärast tema ametisse astumist.

Tunnustus
Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk, 1928
Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk, 7. veebruar 1929
Kotkaristi V klassi teenetemärk, (10. juuni 1929)
Valgetähe I klassi teenetemärk, (31. detsember 1937)
Looduskaitsemärgi II järk (1. mai 1940)

Surm
NKVD vahistas ta 1941. aasta juunis. Kask lasti maha Sverdlovski oblastis 13. märtsil 1942. Tema ja veel kahe endise Pärnu linnapea (Hugo Kuusner ja Priit Suve) mälestuseks on Pärnu Alevi kalmistule püstitatud hauakivi.

Viited

Kirjandus
Tööteenistuse sisseseadmine kaalumisel. Uus Eesti, 6. jaanuar 1939, nr. 5, lk. 3.

Eesti sotsiaalministrid
III Riigikogu liikmed
IV Riigikogu liikmed
V Riigikogu liikmed
Rahvuskogu liikmed
I Riigivolikogu liikmed
Riigikaitse Nõukogu liikmed
Pärnu linnapead
Rahvusliku Keskerakonna poliitikud
Eesti juristid
Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlased
Vabadussõja veteranid
Karutapja ordeni kavalerid
Valgetähe I klassi teenetemärgi kavalerid
Kotkaristi V klassi teenetemärgi kavalerid
Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärgi kavalerid
Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärgi kavalerid
Looduskaitsemärgi kavalerid
Hukatud Eesti poliitikud
Sündinud 1898
Surnud 1942