Maksu- ja Tolliamet

Eesti Maksu- ja Tolliamet (MTA) on Rahandusministeeriumi valitsemisalasse kuuluv valitsusasutus, mis tegeleb riigitulude haldamise, riikliku maksu- ja tollipoliitika rakendamise ning ühiskonna ja seadusliku majandustegevuse kaitsmisega. Maksu- ja Tolliamet on Eesti maksuhaldur.

Maksuamet ja Tolliamet ühendati Maksu- ja Tolliametiks 1. jaanuaril 2004.

Maksu- ja Tolliamet tegeleb riigieelarve tulude laekumise tagamisega riiklike maksude ja tollitulude osas, ühiskonna ja seadusliku majandustegevuse kaitsmisega, riigi maksu- ja tollipoliitikast juhinduva maksu- ja tollikorralduse elluviimisega, maksuseaduste, tollieeskirjade ja muude õigusaktide täitmise, hasartmängu korralduslubade ja loterii korralduslubade väljaandmise, hasartmängujärelevalvega ja loteriide korraldamise seaduslikkuse kontrollimisega ning isikute teenindamisega maksukohustuse ja tolliformaalsuste täitmisel.

2003. aastal nimetas Eesti Maksumaksjate Liit tollase Maksuameti maksumaksja vaenlaseks.

Ajalugu

Maksuamet 
Enne teist maailmasõda tegutsesid fiskaalpoliitikaasutused Maksuametid Rahaministeeriumi alluvuses. Tallinna I – VI maksuamet tegutses hoonetes: Endla tänav 2, Toompuiestee 3 ja Harjumaa I ja II maksuamet, Rahukohtu tänav 1.

Eesti NSV Valitsuse määrusega nr. 10, 16. jaanuarist 1990. aastal moodustati Eesti NSV rahandusministri valitsemisalas Maksuamet.

Eesti NSV valitsuse määrusega nr. 79, 25. aprillil 1990. aastal kinnitati Eesti Vabariigi Riikliku Maksuameti põhimäärus. 1998. aastal kinnitati regionaalsete maksuametite - Harju Maakonna Maksuamet, Hiiu Maakonna Maksuamet, Ida-Viru Maakonna Maksuamet, Jõgeva Maakonna Maksuamet, Järva Maakonna Maksuamet, Läänemaa Maksuamet, Lääne-Viru Maakonna Maksuamet, Narva Linna Maksuamet, Põlva Maakonna Maksuamet, Pärnu Maakonna Maksuamet, Rapla Maakonna Maksuamet, Saare Maakonna Maksuamet, Tallinna Maksuamet, Tartu Maakonna Maksuamet, Valga Maakonna Maksuamet, Viljandi Maakonna Maksuamet, Võru Maakonna Maksuamet - põhimäärused. 1998. aastal jaotati Tallinna Maksuamet Tallinna Juriidiliste Isikute Maksuametiks (asukohaga Endla 8, Tallinn) ja Tallinna Füüsiliste Isikute Maksuametiks (asukohaga Kotzebue 14, Tallinn).

20. detsembril 1990 võttis EV Ülemnõukogu Presiidium vastu seadluse, millega viidi sisse ENSV kriminaalkoodeksi muudatused ja täiendused ja sätestati, et tulude varjamise eest karistatakse parandusliku tööga kuni ühe aastani või rahatrahviga 300-1000 rublani. EV Riikliku Maksuameti peadirektorile ja tema asetäitjatele anti aga õigus määrata rahatrahve.

Tolliamet 
Venemaa keisririigi  tolliametid tegutsesid Eesti alal 1918. aastani ja lõpetasid tegevuse seoses Saksa okupatsiooni algusega ja jätkas toll tegevust uutel alustel Eesti Vabariigi Tolli Peavalitsuse alluvuses 1918. aasta lõpul. Aastatel 1918–1924 tegutses Tallinna Tollivalitsus, 1924–1932 Tallinna Peatolliamet ja 1932–1940 Tallinna Tolliinspektsioon. Enne teist maailmasõda tegutses Tollipeavalitsus Rahaministeeriumi alluvuses, Tallinnas Uus-Hollandi tänav 4.

Eesti NSV Valitsuse määrusega nr. 10, 16. jaanuarist 1990. aastal moodustati Eesti NSV rahandusministri valitsemisalas Tolliamet.

1990. aasta augustis otsustas Eesti NSV valitsus:
 kehtestada, et liha, lihasaaduste ja elusloomade väljavedu toimub ainult Eesti Kaubalitsentsiameti poolt väljaantud litsentside alusel.
 teha Kaubalitsentsiametile, Tolliametile ja Siseministeeriumile ülesandeks organiseerida liikuvate operatiivkontrolli postide loomine Läti Vabariigi ja Vene NFSV-ga piirnevatel aladel, et kontrollida liha ja lihasaaduste väljaveo litsentside kasutamist ning selleks kehtestatud korrast kinnipidamist.

Valitsuse korraldusega loodi 15. oktoobril 1990 Kodukaitse koosseisus majanduspiiri kaitseteenistus, Eesti Vabariigi "Majanduspiiri seadus" võeti vastu 22. oktoobril 1990. aastal. 25. oktoobril 1990. aastal alustasid majanduspiiril tööd Eesti kontrollpunktid, kelle ülesanne oli rakendada üle piiri veetavate kaupade suhtes lauskontroll. 1. november 1990 kinnitati Valitsuse määrusega kontrollpunktide loetelu: Pärnumaal, Ikla II Tallinn-Riia maanteel; Viljandimaal, Mõisaküla Kamara-Mõisaküla maanteel ja Lilli ja Imavere-Drabeši maanteel; Valgamaal, Valga I Viljandi maanteel ja Ringtee ristmikul; Võrumaal, Vastse-Roosa Võru-Mõniste maanteel, Luhamaa piiripunkt Pihkva-Riia maanteel ja Murati piiripunkt Pihkva-Riia maanteel; Põlvamaal, Koidula Tartu-Petseri maanteel, Piusa silllal Ulitina-Saatse maanteel (100 m Piusa jõe sillast); Ida-Virumaal, Narva I Kulgu sadamas, Narva III kontrollpunkt Tallinn-Leningradi maanteel. 1. novembril 1990 määras valitsus kindlaks Eesti Vabariigi majanduspiiri 27 alalist kontrollpunkti ja seda päeva peetakse Eesti piirivalve taasloomise aastapäevaks.

1991. aasta aprillis otsustas Eesti NSV valitsus Eesti majanduspiiri kaitseteenistuse baasil moodustada riigiministri, Raivo Vare valitsemisalas 8. aprillil 1991. aastal Eesti Riiklik Piirikaitseamet. 15. juulil 1991. aastal moodustati Riikliku Tolliameti ja Riikliku Piirikaitseameti baasil Riiklik Tolli- ja Piirikaitseamet Eesti Vabariigi riigiministri valitsemisalas. 2. mail 1991 kinnitati Tolliameti koosseis tolliinspektuuridega: Tolliameti keskaparaat, Vıru TI, Põlva TI, Pärnu TI, Viljandi TI, Valga TI, Ida-Virumaa TI, Narva TI, Lääne-Virumaa TI, Tartu TI, Läänemaa TI, Saaremaa TI, Hiiumaa TI, Harju TI, Tallinna TI. Hiljem liideti Tallinna ja Harju TI ning loodi Järva TI.  28. augustil 1991. aastal otsustas Eesti Vabariigi Ülemnõukogu, lahutada  regionaalse Eesti Vabariiklik Tolliamet NSV Liidu tollisüsteemist ja liita Eesti Vabariigi Riikliku Tolli- ja Piirikaitseametiga. 29. augustil 1991 reorganiseeriti Riiklik Tolli- ja Piirikaitseamet Eesti Vabariigi Riigi- ja Piirikaitseametiks Eesti Vabariigi riigiministri valitsemisalas. Vabariigi Valitsuse määrusega

1. oktoobrist 1991. aastast moodustati Eesti Vabariigi rahandusministri valitsemisalas Eesti Vabariigi Riiklik Tolliamet (Eesti Tolliamet).  NSV Liidu Tollikomitee likvideeris alluva Eesti Vabariikliku Tolliameti 4. novembril 1991. aastal. Eesti Tolliametit juhtisid Tolliameti peadirektor Mati Jürgens, peadirektor asetäitjad Rein Velling ja  (1991–1993) Igor Kristopovitš. Riigi- ja Piirikaitseamet reorganiseeriti 28. veebruaril 1992 Eesti Vabariigi Piirivalveametiks siseministri valitsemisalas.

7. novembril 1997 kinnitas EV Valitsus oma määrusega Tolliameti põhimääruse, millega ka senine Riiklik Tolliamet nimetati Tolliametiks.

Maksu- ja Tolliamet 
1. jaanuaril 2004 ühendati Maksuamet ja Tolliamet Maksu- ja Tolliametiks. Ühendamine toimus neljas etapis. Esimese etapina toimus maksuhaldurite ühinemine ja maksuameti struktuurireform. Teise etapina viidi läbi piirkondlike tolliinspektuuride reform seoses Eesti liitumisega Euroopa Liiduga. Kolmandas etapis toimus tolliinspektuuride ja piirkondlike maksukeskuste ühinemine ning neljandas etapis viidi lõpule ühtse maksuhalduri organisatsioonilised ümberkorraldused.

Ühendamise tulemusena moodustati 2004. aastal 16 kohaliku maksuameti asemele neli suurt piirkonda, mille keskused asusid Tallinnas, Tartus, Jõhvis ja Pärnus.

2012. aastal muutis Vabariigi Valitsus Maksu- ja Tolliameti töökorraldust puudutavaid määruseid, mille tulemusena läks amet regionaalselt tegutsemispõhimõttelt üle valdkondlikule tegevuspõhimõttele. Nelja teeninduspiirkonna asemel jäi üks ühtne teeninduspiirkond. Muudatuste eesmärk oli muuta Maksu- ja Tolliameti tegevus efektiivsemaks.

2013. aastal kolis Maksu - ja Tolliamet uude büroohoonesse Ülemiste Citys.

Maksu- ja Tolliamet võttis 20. aprillil 2017 kasutusele Cybernetica AS arendatud Eesti tollitariifistiku infosüsteemi, mis oli suurim mitmest uuest rahvusvahelise kaubandusega seotud ettevõtete tegevust lihtsustavast arendusest. Eesti tollitariifistiku infosüsteem tehti esimesena EL-i kättesaadavaks ka nutirakenduses.

Ülesanded 
Ameti ülesanded on:
 riigieelarvesse laekunud ning tasumisele kuuluvate riiklike maksude ja muude rahaliste kohustuste täitmise üle arvestuse pidamine, aruannete koostamine, nende esitamine rahandusministrile ning maksukohustuslaste registri pidamine;
 riiklike maksudega seotud maksuasjade menetlemine, riiklike maksude arvestamise ja tasumise õigsuse kontrollimine ning seadusega sätestatud suuruses ja korras maksude tasumise ning maksusoodustuste kohaldamise jälgimine, tasumisele kuuluva maksusumma ja intressi arvestamine ning määramine;
 maksuvõlgade sissenõudmine, maksuvõla tasumise ajatamine, maksuvõla mahakandmine ja kustutamine;
 enammakstud või hüvitatavate summade tagastamine ja tasaarvestamine;
 kaupade ebaseadusliku käitlemise tõkestamine;
 tollieeskirjade rakendamine ja nendest kinnipidamise tagamine;
 maksu- ja tollialaste süütegude ennetamine, tõkestamine ja avastamine;
 riikliku sunni kohaldamine tollieeskirjade ja maksuseaduste rikkujate suhtes seaduses sätestatud korras ning ulatuses;
 ameti tegevusvaldkonda puudutavate õigusaktide eelnõude kohta arvamuste andmine;
 vaiete menetlemine, kaebuste läbivaatamine ja lahendamine;
 isikute juhendamine ja informeerimine maksunduse küsimustes ja tolli valdkonnas;
 ameti teenistujate koolituse (sealhulgas täiendus- ja ümberõppe) korraldamine;
 oma pädevuse piires riigi ja ameti esindamine kohtus;
 rahvusvahelise maksu- ja tollialase infovahetuse korraldamine;
 väliskaubandusstatistikaks vajalike andmete kogumine ja töötlemine;
 välislepingutega võetud maksu- ja tollialaste kohustuste täitmise tagamine;
 hasartmängude ja loteriide korralduslubade väljaandmine, loteriide korraldamise üle kontrolli teostamine ning tegutsemine hasartmängujärelevalveasutusena;
 koostöö teiste ametiasutuste, välisriikide asjakohaste ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega;
 muude ametile õigusaktiga pandud ülesannete täitmine.

Maksuameti ning Maksu- ja Tolliameti peadirektorid 

 1990–1994 Villar Aron (1935–2023), Maksuameti peadirektor
1994–1995 Ardo Ojasalu, Maksuameti peadirektor
 1995–1998 Kalev Järvelill, Maksuameti peadirektor
 1999–2003 Aivar Sõerd, Maksuameti peadirektor
 2004–2006 Aivar Rehe, Maksu- ja Tolliameti peadirektor
 2006–2011 Enriko Aav, Maksu- ja Tolliameti peadirektor
 2011–2016 Marek Helm, Maksu- ja Tolliameti peadirektor
 1. juuni 2017 – 15. september 2020 Valdur Laid, Maksu- ja Tolliameti peadirektor
 4. jaanuar 2021 – 19. september 2021 Madis Jääger, Maksu- ja Tolliameti peadirektor
 1. detsembrist 2021 Raigo Uukkivi, Maksu- ja Tolliameti peadirektor

Maksu- ja Tolliameti juhtkond ja struktuuriüksused

Juhtkond 

 Raigo Uukkivi  – peadirektor
 Triin Raaper  – peadirektori asetäitja teenuste alal
 Rivo Reitmann –  peadirektori asetäitja järelevalve

Struktuuriüksused 
 Peadirektor:
Teabeosakond
Juriidiline osakond
Kommunikatsiooniosakond
Personaliosakond
Haldusosakond
Sisekontrolli osakond
Peadirektori asetäitja teenuste alal:
Teenuste osakond
Maksude osakond
Peadirektori asetäitja järelevalve:
 Tolliosakond
Maksuauditi osakond
 Uurimisosakond

Viited

Välislingid 
 Maksu- ja Tolliamet
 Maksu- ja tolliamet kolib Ülemiste Citysse, Delfi Majandus, 15. detsember 2011
 Maksuamet võtab sel aastal kasutusse uue sisselogimisvahendi, Postimees, 26. august 2018

Eesti riigiametid
Rahandusministeerium
Maksustamine Eestis