Münt (perekond)

Münt (Mentha) on taimede perekond huulõieliste sugukonnast.

Nimi
Ladina keeles esineb sõna mentha 'münt' ka kujul menta. Sõna mentha on arvatavasti laenatud kreekakeelsest sõnast μίνθη (minthē) 'münt'; sõna menta võib pärineda kreeka sõnast μέντηα (mentēa) või μίντη (mintē) 'münt'. Sõna esines kujul mintha juba mükeene keeles. Kreeka sõna päritolu on teadmata; oletatakse, et tegu on laenuga.

Ajalugu
Minthe või Menthe oli kaunis veenümf, kelle võrgutas allilma valitseja Hades. Nende suhtest raevunud allilma valitsejanna, Hadese abikaasa, Persephone, otsustas najaadi surnuks trampida. Hades päästis oma armukese, muutes ta lõhnavaks taimeks. Münt oli Vana-Kreekas Hadesele pühendatud taim.  

Plinius Vanem pidas münti külalislahkuse ja tarkuse sümboliks, taimeks, "mille lõhn ülendab vaimu". Heebrealased puistasid mündilehti sünagoogi põrandale, et iga sammuga erituks meeldivat aroomi. Kreeklased ja roomlased hõõrusid enne külaliste saabumist söögilaua mündiga üle. Roomlased tõid mündid ja mündikastme Inglismaale. Koos väljarändajatega jõudis taim Mayfloweri pardal ka Uude Maailma.

Välimus
Mündid on roomava risoomiga ja omapärase lõhnaga mitmeaastased taimed. Mündi perekonda kuulub umbes 13–18 teineteisest raskesti eristatavat liiki. Kuna tegu on kahekojaliste taimedega on liikidevahelised looduslikud hübriidid sagedased. Lisaks tuntakse arvukalt kultuurliike ning hübriide, mis on täiesti või peaaegu steriilsed ja mistõttu paljundatakse münte enamasti vegetatiivselt. 

Euroopas kasvatatakse kultuuris peamiselt piparmünti (Mentha × piperita) ja rohemünti (Mentha spicata). Aasias kasvatatakse põldmünti (Mentha arvensis), millest toodetakse 75% maailmas kasutatavast mentoolist. 

Mündi perekond on kosmopoliitse levikuga, kasvades nii Euroopas, Aafrikas, Aasias, Austraalias kui Põhja-Ameerikas.

Eesti liigid

Mentha arvensis – põldmünt (sage)
subsp. arvensis
subsp. austriaca – salumünt
subsp. parietariifolia
Mentha × verticillata – männasmünt (hajusalt)
Mentha aquatica – vesimünt (paiguti)
Mentha × piperita – piparmünt (kultuurtaim, harva metsistub)
Mentha longifolia – pikalehine münt (kultuurtaim, harva metsistub)
Mentha spicata – rohemünt (peetakse ekslikult piparmündiks)

Liigid ja looduslikud hübriidid
Mentha aquatica – vesimünt
Mentha arvensis – põldmünt  
Mentha arvensis subsp. austriaca – salumünt
Mentha asiatica  – aasia münt  
 Mentha australis
 Mentha canadensis
Mentha cervina – hirvemünt
Mentha × citrata – sidrunmünt
 Mentha crispata
Mentha cunninghamii – uusmeremaa münt
 Mentha dahurica
Mentha ×dalmatica – dalmaatsia münt
Mentha diemenica – tasmaania münt
Mentha × dumetorum – võsamünt 
 Mentha gattefossei
Mentha × gracilis – väärismünt
 Mentha grandiflora
 Mentha haplocalyx
Mentha × interrupta – vene münt
 Mentha japonica
 Mentha kopetdaghensis
 Mentha laxiflora
Mentha longifolia – pikalehine münt
Mentha × maximilianea – magus münt
Mentha ×piperita – piparmünt  
Mentha × piperita var. piperita – must piparmünt
Mentha × piperita var. ouweneelii – belgia piparmünt
Mentha × piperita f. pallescens – valge piparmünt
Mentha pulegium – kirbumünt
Mentha × pyramidalis – püramiidmünt
Mentha requienii – korsika münt
Mentha × rotundifolia – ümaralehine münt
 Mentha sachalinensis
Mentha satureioides – roomav münt
Mentha × smithiana – punamünt
Mentha spicata – rohemünt
Mentha suaveolens – õunmünt
 Mentha vagans
Mentha × verticillata – männasmünt
Mentha × villosa – hatune münt
Mentha × villosonervata – hammasmünt

Viited

Välislingid 

Huulõielised