Reinhold Liwe

Reinhold Liwe (ka von Liewen ja von Lieven) (19. november 1621 – 19. september 1665 Kiltsi) oli Rootsi sõjaväelane (jalaväe kindralmajor), Saaremaa asehaldur, maanõunik ja Kuressaare linnuse komandant, Eksjö vabahärra ja mitme mõisa omanik.

Elulugu

Päritolu
Reinhold Liwe sündis Lievenite suguvõsa Eestimaa harust pärit Liivi mõisniku Bernhard Liwe ja Gertrude Üxkülli pojana. Tema ema oli Reinhold Üxkülli ja Paadrema mõisa pärijanna Sophia Üxkülli tütar. 

Tõenäoliselt just tema (Reinoldus Lieve Nobilis Livonus) immatrikuleeriti 13. juulil 1637 Leideni ülikooli.

Sõjaväeteenistus
Astus Rootsi teenistusse 1640. aastal ning teenis kornetina ja seejärel 1642. aastal leitnandina Friedrich von Löweni (1600–1669) ratsaväerügemendis.

1645–1646 teenis ta kapteni ja kompaniiülemana Kuninglikus Ihukaardiväerügemendis, mida juhatas krahv Magnus Gabriel De la Gardie (1622–1686). 1645. aasta jaanuarist juunini paiknesid neli Ihukaardiväerügemendi kompaniid, muuhulgas Reinhold Liwe oma, ooberstleitnant Franz von Knorringi juhitmise all Pärnus.

Hiljemalt novembriks 1649 oli ta tõusnud samas väeosas majori auastmesse. Veel augustis 1650 oli ta major, kuid detsembris juba ooberstleitnant. Ooberstleitnandina jätkas ta Ihukaardiväerügemendis teenimist ka 1651. ja 1652. aastal ning kuna rügemendis puudus kõrgemas auastmes ohvitser, täitis Liwe ka rügemendiülema ülesandeid.

1653. aasta juuliks oli Liwe ülendatud oobersti auastmesse, kuid Ihukaardiväerügemendi ülemaks oli määratud kindralmajor Lorentz von der Linde. Veel 1654. aastal teenis ta Ihukaardiväerügemendis ooberstleitnandina järjekordse rügemendiülema kindralmajor Claes Totti (1630–1674) alluvuses.

Eksjö vabahärra
24. septembril 1653 sai ta koos venna, Turu lääni ratsaväerügemendi ülema ja Liivi mõisniku, Bernhard Otto Liwe (1625–1700) ning kaptenist onu Georg von Lieweniga Rootsis Smålandis asuva Eksjö vabahärraks ja introdutseeriti 1654 Rootsi rüütelkonda (nr 45).

Saaremaa kuberner
Pärast Magnus Gabriel De la Gardie Saaremaa valduste loovutamist troonist loobunud kuninganna Kristiinale (1626–1689) määras viimane ta 1654. aastal Saaremaa kuberneri ametisse ja Liwest sai Saaremaa kui kuninganna elatusmaa riigiõigusliku eristaatuse peakorraldaja. 

2008. aastal müüdis Stockholmis oksjonil kuninganna Kristiina 20. mail 1656 Roomast saadetud kiri Reinhold Liwele.

Viimased eluaastad
Hiljemalt märtsiks 1664 oli ta valitud Eestimaa maanõunikuks.

14. oktoobril 1664 ülendati ta jalaväe kindralmajoriks.

Surm
Suri 19. september 1665 oma Kiltsi mõisas ja maeti 18. veebruaril 1667 Tallinna Toomkirikusse.

Asukohad
Rootsi riigiarhiivis säilinud Reinhold Liwe kirjavahetuse põhjal toonaste Rootsi sõjaväelaste, riigitegelaste ja aadlikega (krahv Magnus Gabriel De la Gardie, krahv Per Brahe, krahvinna Sigrid Bielke, Svante Larsson Sparre, krahv Carl Gustaf Wrangel), samuti muude allikate põhjal, on võimalik kindlaks teha Reinhold Liwe asukoht läbi aastate:
jaanuar–juuni 1645, Pärnu
september 1645, Skräflinge
detsember 1645, Jönköping
veebruar 1646, Halmstad
1646, Nienburg
juuli 1648, Wolgast, Wismar
august 1648, Lübeck, Buxtehude
oktoober 1648, Praga
detsember 1649, Stockholm
veebruar, mai, juuli, august 1655, Kuressaare
mai–november 1656, Kuressaare
detsember 1656, Kuressaare, Uuemõisa, Saare
jaanuar, märts–august 1657, Kuressaare
detsember 1657, Lövell
jaanuar 1658, Nienhoff, Moke (?)
veebruar–juuni 1658, Kuressaare
aprill 1660, Kuressaare
märts 1662, Kiltsi
november 1661, Tallinn
august 1662, Stockholm
juuni, oktoober 1663, Tallinn
aprill, mai, juuli 1665, Kiltsi

Mõisavaldused
Talle kuulusid Liivi, Sooniste, Kurisoo  ja Kiltsi mõis.

Varia
Ta oli kuulsa Liivimaa aadlitegelase Johann Reinhold von Patkuli (1660–1707) ristiisa.

Perekond
Reinhold Liwe abiellus 2. märtsil 1646 Stockholmis Hedwig von Wartenslebeniga (20. märtsil 1657), kes oli Schaumburgi vürstliku salanõuniku Simon von Wartenslebeni ja vabapreili Dorothea von Ganse tütar. Hedwig oli lesestunud abielust rittmeister Johan Rosencrantziga (suri u 1644). Abielust sündis:
Bernhard von Lieven (1651–1703), Rootsi jalaväekindral, Wismari kuberner ja Gustaf Horni väimees.

1658. aastal abiellus ta Anna Margaretha Zögega (maetud 1693 Tallinna Toomkirikusse), kes oli 1642. aastal Breitenfeldi lahingus hukkunud ooberstleitnandi Joachim Friedrich von Zöge (1610–1642) ja Helena Horni tütar. Anna Margaretha vanaisa oli Rootsi riigitegelane ja diplomaat Henrik Karlsson Horn (suri 1618).  Anna Margaretha oli varem abielus olnud ooberst Georg Anton von Reichiga. Abielust sündisid:

Helene von Lieven (surnud 1727 Tallinnas), Soontaga, Urvaste, Vana-Puka mõisaomanik Liivimaal, Wolmar Anton von Schlippenbachi (1653–1721) abikaasa
Sophie Elisabeth von Lieven (surnud 1693 Tallinnas), 1692. aastast Karl Adam von Stackelbergi (1669–1749) esimene abikaasa
Joachim Friedrich von Lieven (1662–1713), Valgevälja mõisnik, Agneta Helena von Strassburgi abikaasa
Anna Margaretha von Lieven (surnud 1703), Rootsi rittmeistri, Tagavere, Salajõe jm mõisniku Otto Reinhold von Aderkasi (surnud 1708) abikaasa.

Lesestunud abikaasa Anna Margaretha abiellus Andja vabahärra Reinhold Wrangeliga (surnud 1686).

Sugupuu

Viited

Reinhold
Eestimaa aadlikud
Rootsi kindralmajorid
Rootsi vabahärrad
Saaremaa kubernerid
Sündinud 1621
Surnud 1665