Kevadtorm

Kevadtorm on Eesti kaitseväe maaväe lahinguõppus, mis peetakse iga aasta kevadel. Esimene Kevadtormi õppus peeti 2003. aastal Lääne-Virumaal, järgmised: 
 2004. aastal Ida-Virumaal
 2005. aastal Valga- ja Võrumaal
 2006. aastal Ida-Virumaal ja Jõgevamaal
 2007. aastal Tartu- ja Põlvamaal
 2008. aastal Lääne- ja Ida-Virumaal
 2009. aastal Lääne- ja Ida-Virumaal ning Jõgevamaal
 2010. aastal Pärnu- ja Viljandimaal
 2011. aastal Põlva-, Võru- ja Tartumaal ning õppuse lahingufaas peeti Põlvamaal Vastse-Kuuste ja Kõlleste vallas
 2012. aastal 3.–19. maini Ida- ja Lääne-Virumaal
 2013. aastal 9.–25. maini Harju- ja Lääne-Virumaal
 2014. aastal 5.–23. maini Viljandi-, Võru-, Tartu-, Valga- ja Põlvamaal
 2015. aastal peeti õppus Siil 2015
 2016. aastal Tartu-, Põlva-, Võru- ja Valgamaal
 2017. aastal 8.–25. maini Ida- ja Lääne-Virumaal
 2018. aastal õppus Siil 2018
 2019. aastal Virumaal 
2020. aastal Pärnumaal
 2021. aastal Põhja- ja Kesk-Eestis

Eesmärk
Õppuse eesmärk on kokku harjutada 1. jalaväebrigaadi üksusi ja allüksusi, mis muul ajal paiknevad ja treenivad eri asukohtades. Peamine rõhk on jalaväepataljoni tegevusel, mille ajateenijatest sõdurid arvatakse pärast õppust reservi. Lahingutegevusse on kaasatud ka suurtükivägi, pioneerivägi ja õhutõrje. Üksused harjutavad viivitus-, kaitse- ja ründelahingut.

Osalejad
Tavaliselt osaleb õppusel 2000–4000 kaadrikaitseväelast, ajateenijat, reservväelast ja kaitseliitlast ning ametnikku. Vastutegevust teeb üldjuhul Scoutspataljon. 2011. aasta Kevadtormil viisid vastutegevust läbi Scoutspataljon ja Läti jalaväebrigaadi 2. pataljoni kompanii, samuti Eesti õhuvägi.

Kevadtorm 2019

Kuueteistkümnendal õppusel Kevadtorm 2019 osales üle 9000 kaitseväelase. Õppusel osalesid nii maavägi, õhuvägi kui ka merevägi. Kaasatud olid 1. jalaväebrigaad, 2. jalaväebrigaad, toetuse väejuhatus ning teised kaitseväe ja kaitseliidu üksused. Koostööd harjutasid politsei- ja piirivalveamet, päästeamet ja kohalikud omavalitsused. Kevadtormil osalesid ka NATO lahingugrupi ning õppuse ajaks Eestisse saabunud liitlas- ja partnerriikide kaitseväelased.

29. aprillist kuni 17. maini kestnud õppuse Kevadtorm 2019 põhiraskus langes eelkõige Lääne-Viru ja Ida-Viru maakonnale, kuid puudutas ka Harju ja Jõgeva maakonda. Õppuse põhitegevus toimus Alutaguse, Lüganuse, Jõhvi, Toila, Vinni ja Viru-Nigula vallas ning Kohtla-Järve, Sillamäe ja Narva-Jõesuu linnas.

Kevadtorm 2020
Plaani kohaselt harjutasid Kevadtormil osalevad üksused ja allüksused omavahelist koostööd lahinguülesannete täitmisel. Õppus oli jaotatud kahte etappi. 25.–30. aprillini toimus väliõppus, mille käigus mängiti läbi etteantud taktikaline olukord. 1.–8. maini toimus keskpolügoonil üksuste lahinglaskmised, kus treeniti peamiselt jalaväe- ja lahingutoetusüksuste koostööd lahinguolukorras.

Kevadtormi peamised treenitavad olid Kuperjanovi jalaväepataljoni ja Viru jalaväepataljoni baasil välja õpetatud üksused. Väliharjutuse ajal etendas vastase rolli 1. jalaväebrigaad, mille põhijõu moodustasid jalaväe lahingumasinatel liikuvad Scoutspataljon ja NATO liitlaste lahingugrupp.

Vaata ka
Läänetorm

Ülesehitus
Tavaliselt on õppus üles ehitatud järgmiselt:
 nädal – jalaväepataljoni kompaniide koostööõpe;
 nädal – jalaväepataljoni ja lahingutoetusrelvaliikide koostööõpe;
 nädal – lahinguharjutus (sõjamäng) ja alade koristamine.

Viited

Välislingid
 Läti jalavägi tuli Kevadtormile, Kaitsevägi, 10. mai 2011
 Algab õppus Kevadtorm 2011, Kaitsevägi, 4. mai 2011
 Kevadtormi kokkuvõte: Eesti sõdur on tubli, tark, ilus ja hea, Postimees, 23. mai 2009
 Kevadtormil täristavad tänavu ka lätlased, Postimees, 5. mai 2008

Eesti kaitsevägi
Sõjaväeõppused