Auckland

Auckland on linn Uus-Meremaa Põhjasaarel. See on riigi suurim linn.

Geograafia 

Auckland asub maakitsusel, mis jääb edelas Manukau lahe ja kirdes Hauraki lahe vahele. Maakitsuse kitsaim koht on vähem kui 2 km lai.

Aucklandi linnastus on mitu enam kui 100 000 elanikuga linna: Waitakere (Aucklandist loodes), North Shore (põhjas) ja Manukau (kagus).

Auckland on Aucklandi piirkonna keskus. See piirkond on märksa suurem Aucklandi linnastust.

Kliima 

Põhjasaarel, sh Aucklandis on lähistroopiline kliima.

Kõrgeim registreeritud õhutemperatuur on +34,4 °C, madalaim –0,6 °C. Lumesadu on väga haruldane. Seda on esinenud 27. juulil 1939 ja 15. augustil 2011, kuid lumikatet pole eales täheldatud.

Sademeid esineb keskmiselt 137 päeval aastas. Tugevaid vihmahooge võib esineda igal aastaajal. Sademeterohkeimad kuud on juuli (146 mm) ja juuni (139 mm). Kõige kuivemad kuud on veebruar (65 mm) ja jaanuar (75 mm).

Päikesepaistet on enim jaanuaris (229 tundi) ja detsembris (197 tundi), kõige vähem aga juunis (110 tundi) ja juulis (128 tundi). Auckland on Uus-Meremaa päikselisemaid kohti, päikesepaiste keskmine kestus on seal 2007 tundi aastas.

Auckland kannatab vahel õhusaaste all. See tekib süsihappegaasi emissiooni tagajärjel. Meretuul puhub saaste enamasti küll kiiresti laiali, kuid vaikseil talvepäevil esineb vahel täielik tuulevaikus, millega võib linnas tekkida sudu.

Ajalugu

Maoorid asustasid maakitsuse 1350. aasta paiku. Sel ajal oli sealkandis viljakas maa. Enne eurooplaste saabumist olid maoorid rajanud piirkonda mitu kindlustatud küla, kus elas umbes 20 000 inimest.

Eurooplased saabusid esialgu nüüdsesse Northlandi piirkonda, tuues kaasa tulirelvad, millega maoorid korraldasid laastavad hõimudevahelised sõjad. Sõjategevuse tulemusena oli Aucklandi linna asutamise ajaks jäänud sinnakanti üsna vähe maoore. Siinjuures pole põhjust arvata, et need sõjad oli valgete kolonisaatorite korraldatud.

27. jaanuaril 1832 ostis Sydneyst pärit Joseph Brooks Weller tänapäeva Aucklandi ja North Shore'i maa-ala ühe suure tünnitäie püssirohu eest. 6. veebruaril 1840 sõlmiti Waitangi rahu, millega Uus-Meremaa läks Suurbritannia koosseisu. Loodi Uus-Meremaa kuberneri ametikoht. Esimeseks kuberneriks sai William Hobson, kes valis maakitsuse pealinna asupaigaks ja nimetas sinna rajatud asula 1. Aucklandi hertsogi George Edeni järgi. Eden oli sel ajal India asekuningas ning saanud oma tiitli Inglismaal Durhami krahvkonnas asuva West Aucklandi küla järgi. 1841 kuulutati Auckland Uus-Meremaa pealinnaks. 1842 toodi pealinn Northlandi põhjakaldal olevast Russellist sinna ka tegelikult üle. Aucklandi eelis oli, et ta asus Põhjasaare keskosale lähemal ning oli meritsi kahelt poolt hästi ligipääsetav.

Kuid juba 1840 märgiti, et Uus-Meremaa pealinnaks oleks kohasem Wellington, mis asus Põhjasaare lõunaotsas Lõunasaarele lähemal, sobides veelgi paremini mõlema saare valitsemiseks. Lõunasaar jäi Aucklandist liiga kaugele. Esialgu ei saanud pealinna sinna viia, sest nii-öelda tsiviliseeritud ehk eurooplastega asustatud ala oli Uus-Meremaal veel väike. Alles 1865. aastal oli Põhjasaare lõunaosas ja Lõunasaarel eurooplaste asundusi nii palju, et pealinn viidi Wellingtoni. Auckland jäi provintsikeskuseks kuni provintside kaotamiseni Uus-Meremaal 1876.

Rahvastik

2010. aastal elas linnas 1 354 900 inimest. 31% Uus-Meremaa elanikest elab Aucklandis.

2006. aasta rahvaloenduse andmeil oli 37,0% Aucklandi elanikest sündinud välismaal.

Aucklandis on ka maailma suurim polüneeslaste kogukond.

Haridus

St Peter's College on üks suuremaid katoliiklike koole Uus-Meremaal.

1868. aastal asutatud Auckland Grammar Schoolis õppis 2008. aastal 2483 õpilast, see on üks Uus-Meremaa suuremaid koole.

Majandus

2003. aastal oli Aucklandi sisemajanduse kogutoodang 47,6 miljardit USA dollarit.

2006. aastal oli Aucklandi keskmine sissetulek ühe inimese kohta 26 850 Uus-Meremaa dollarit.

Vaata ka
Aucklandi rahvusvaheline lennujaam

Viited

Välislingid 

 Ametlik koduleht

Uus-Meremaa linnad
 
Sadamalinnad