Meditsiin

Meditsiin ehk arstiteadus (ladina keeles ars medicina 'ravimise kunst'; samatüveline medeor 'ravin, arstin') on rakendusbioloogia haru, mis kaitseb ja tugevdab inimese tervist, diagnoosib, ennetab ja ravib haigusi ning pikendab eluiga.

Meditsiin ehk arstiteadus on erialadevaheline valdkond, mis tugineb nii loodus- kui ka sotsiaalteadustele. Pidevalt lõimuva ja täieneva teadusdistsipliinina on see tihedas seoses järgmiste teaduse põhivaldkondade ja erialadega: 
anatoomia
bakterioloogia
biokeemia
deontoloogia
diagnostika
embrüoloogia
farmakognoosia
farmakoloogia
füsioloogia
geneetika
histoloogia
immunoloogia
inimese anatoomia
inimese füsioloogia
mikrobioloogia
profülaktika (sealhulgas eelravi ehk metafülaktika)
psühholoogia
radioloogia
ravi
taastusravi ja palliatiivne ravi
toksikoloogia
tsütoloogia jpt

Meditsiin liigitatakse lihtsustatult kaheks: 
humaanmeditsiin
veterinaarmeditsiin

Euroopa Liidu meditsiinisüsteem

Kui Eesti astus Euroopa Liitu, mõjutas see ka meie tervishoiusüsteemi, sh akadeemilisele meditsiinipersonalile esitatavaid haridusnõudmisi (hambaraviõdede kõrghariduse nõue jm). Seadusloomet ja majanduspoolt ning meditsiiniseadmete, protseduuride ja ravimitega seotud tegevusi reguleerib Euroopa Nõukogu. Detailsemalt on määrustiku üldjuhised koondatud Euroopa farmakopöasse.

Eesti meditsiini- ja tervishoiusüsteem

Eestis kehtiv tervishoiusüsteem ja sellega seotu põhineb solidaarsel kindlustusel. Tervishoiusüsteemi majandavad Sotsiaalministeerium ja Eesti Haigekassa, mis juhinduvad riigieelarve seaduses ettenähtud kuludest ning tuludest (2022. aasta riigieelarve seadus sätestas Sotsiaalministeeriumi eelarve tuludeks 186,4 miljonit eurot ja kuludeks 6 723,4 miljonit eurot).

Meditsiinierialad Eesti teadussüsteemis

Eestis koolitatakse akadeemilise kõrgharidusega arste peamiselt Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkonnas ning õdesid, ämmaemandaid ja teisi tervishoiutöötajaid Tallinna ja Tartu tervishoiukõrgkoolis. Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkond loeb oma eesmärkideks anda arstidele tööks vajalikke teoreetilisi teadmisi ja praktilisi oskusi, mis võimaldaksid eriala lõpetanuil arstiks kujuneda.

Akadeemilise meditsiini erialad
Eestis võivad tervishoiuteenuseid osutada tervishoiutöötajad, kes on kantud tervishoiutöötajate riiklikusse registrisse või proviisorite ja farmatseutide riiklikusse registrisse. Tervishoiutöötajad on registreeritud arst, hambaarst, õde ja ämmaemand ning registreeritud ja apteegis töötav farmatseut ja proviisor. Isikute register on avalik ja kättesaadav terviseameti kodulehel.

Alternatiivmeditsiini erialad 
Alternatiivmeditsiin on igasugune ravimeetod, mille toimimise kohta esitatud väidetel puudub teaduslik alus või mis on teadusega otseses vastuolus.

Alternatiivmeditsiini harud

Lihtsustatult võib alternatiivmeditsiini hulka lugeda paljude praktiseerijate, vahendite, meetodite, teadmiste ja tarbijate olemasolul ka järgmist:
kodeerimine (meditsiiniline)
ajurveeda
Hiina meditsiin
homöopaatia
taimravi
Tiibeti meditsiin
Eesti rahvameditsiin

Haridusjärgsete arstierialade klassifikatsioon

Sotsiaalministeeriumi määrus nr 110, 28.11.2001 on kehtestanud tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 20 lõike 2 alusel eriarstiabi erialade loetelu alljärgnevalt:

Erihambaarsti erialad:
suu-, näo- ja lõualuukirurgia
ortodontia
restauratiivne hambaravi

Eriarstide erialad:

anestesioloogia
allergoloogia-immunoloogia
dermatoveneroloogia
endokrinoloogia
erakorraline meditsiin
gastroenteroloogia
hematoloogia
infektsioonhaigused
kardiokirurgia
kardioloogia
kardiovaskulaarkirurgia
kohtuarstiteadus
laborimeditsiin
lastekirurgia
meditsiinigeneetika
nefroloogia
neurokirurgia
neuroloogia
oftalmoloogia
onkoloogia (kiiritus- ja keemiaravi tähenduses)
ortopeedia
otorinolarüngoloogia
patoloogia
pediaatria
peremeditsiin
plastika- ja rekonstruktiivkirurgia
psühhiaatria
pulmonoloogia
radioloogia
reumatoloogia
sisehaigused
sünnitusabi ja günekoloogia
taastusravi
torakaalkirurgia
töötervishoid
uroloogia
vaskulaarkirurgia
üldkirurgia
suu-, näo- ja lõualuukirurgia

Meditsiinierialade loetelu mujal maailmas

biokeemia
bioloogia, sh parasitoloogia, arengubioloogia ja evolutsioon
biostatistika
embrüoloogia
epidemioloogia
farmakoloogia, sh retseptuur ja toksikoloogia
füsioloogia
geneetika
histoloogia, sh tsütoloogia
immunoloogia
mikrobioloogia, sh viroloogia, mükoloogia ja bakterioloogia.
patoloogia (sisaldab nii üldpatoloogiat kui ka eripatoloogiat) jaguneb kaheks:
patoloogiline anatoomia
patoloogiline füsioloogia
terviseedendus

Kliinilised erialad
allergoloogia
androloogia
anestesioloogia
dermatoloogia
dietoloogia
endokrinoloogia
epidemioloogia
erakorraline meditsiin
füsioteraapia
gastroenteroloogia
geriaatria
günekoloogia
hematoloogia
intensiivravi
kardioloogia
kirurgia
nakkushaigused
narkoloogia
nefroloogia
neuroloogia
oftalmoloogia
onkoloogia
ortopeedia
ortodontia
otorinolarüngoloogia
pediaatria
proktoloogia
psühhiaatria
pulmonoloogia
peremeditsiiin
reumatoloogia
stomatoloogia
sünnitusabi
traumatoloogia
töötervishoid
uroloogia
veneroloogia

Meditsiiniharud arstidele

Meditsiini alustalad/baasteadmised ehk prekliinilised erialad
anatoomia
biokeemia
bioloogia, sh parasitoloogia, arengubioloogia ja evolutsioon
biostatistika
embrüoloogia
epidemioloogia
farmakoloogia, sh retseptuur ja toksikoloogia
füsioloogia
geneetika
histoloogia, sh tsütoloogia
immunoloogia
mikrobioloogia, sh viroloogia, mükoloogia ja bakterioloogia.
patoloogia (sisaldab nii üldpatoloogiat kui eripatoloogiat) jaguneb kaheks:
patoloogiline anatoomia
patoloogiline füsioloogia
terviseedendus

Kliinilised erialad
allergoloogia
androloogia
anestesioloogia
dermatoloogia
dietoloogia
endokrinoloogia
epidemioloogia
erakorraline meditsiin
füsioteraapia
gastroenteroloogia
geriaatria
günekoloogia
hematoloogia
intensiivravi
kardioloogia
kirurgia
nakkushaigused
narkoloogia
nefroloogia
neuroloogia
oftalmoloogia
onkoloogia
ortopeedia
ortodontia
otorinolarüngoloogia
pediaatria
proktoloogia
psühhiaatria
pulmonoloogia
peremeditsiiin
reumatoloogia
stomatoloogia
sünnitusabi
traumatoloogia
töötervishoid
uroloogia
veneroloogia

Diagnostilised erialad
kliiniline patoloogia
kliiniline füsioloogia
keemiline patoloogia
laborimeditsiin
radioloogia
geneetiline patoloogia
hematoloogiline patoloogia
immunopatoloogia

Erialadevahelised teemad 
e-tervis
endokrino-immuno-veneroloogia
logopeedia
psühhoteraapia
seksuoloogia
terviseedendus

Vaata ka
arstide loend
farmakoloogiline meditsiin
laboratoorne diagnostika
meditsiini mõisteid
meditsiiniline entomoloogia
tõenduspõhine meditsiin
veterinaaria
õendus

Viited

Välislingid

 Carl Ferdinand Gräfe, Dietrich Wilhelm Heinrich Busch, "Encyclopädisches wörterbuch der medicinischen wissenschaften", 7. köide, Berliin, J. W. Boike kirjastus, 1831 
Eriarstiabi erialade loetelu
2022. aasta riigieelarve seadus
Tervishoiutöötajate registreerimise andmebaas
Tartu Ülikooli arstiteaduskond
ATC puu – eestikeelne
Euroopa Farmakopöa konventsioon
Fred Aschley White, Physical Signs in Medicine and Surgery: An Atlas of Rare, Lost and Forgotten Physical Signs, 2009, Google'i raamatu veebiversioon </small>