Volga

Volga on Euroopa pikim ja suurima vesikonnaga jõgi.

Volga ülemjooks algab Valdai kõrgustikult. Sealt voolab ta itta läbi Tveri linna. Nižni Novgorodi linnas ühineb ta parempoolse lisajõe Okaga. Kaasani lähedal ühineb ta vasakpoolse lisajõe Kamaga ja pöördub lõunasse. Suubub Kaspia merre. Kanalite kaudu pääs Aasovi,  Valgele ja Läänemerele.

Volga vesikonnas paikneb 11 Venemaa kahekümnest suuremast linnast. Jõel paikneb terve rida hüdroelektrijaamu ning suuri veehoidlaid.

Volga jõgi läbib 15 Venemaa Föderatsiooni subjekti territooriumit: Tveri oblast, Moskva oblast, Jaroslavli oblast, Kostroma oblast, Ivanovo oblast, Nižni Novgorodi oblast, Tšuvaššia, Mari El, Tatarstan, Uljanovski oblast, Samara oblast, Saratovi oblast, Volgogradi oblast, Astrahani oblast, Kalmõkkia.

Lisajõed 
Suuremad lisajõed alates lähtest (p=parempoolne, v=vasakpoolne, pikkus, suubumiskoht ja valgla pindala):
 Dubna (p), 167 km, Dubna lähedal Ivankovo veehoidlasse, 5350 km²
 Mologa (v), 456 km, Vesjegonski lähedal Rõbinski veehoidlasse, 29 700 km²
 Šeksna (v), 139 km, Tšerepovetsi lähedal Rõbinski veehoidlasse, 19 000 km²
 Kotorosl (p), 132 km, Jaroslavlis, 6370 km²
 Kostroma (v), 354 km, Kostroma lähedal Gorki veehoidlasse, 16 000 km²
 Unža (v), 426 km, Makarjevi lähedal Gorki veehoidlasse, 27 800 km²
 Oka (p), 1500 km, Nižni Novgorodi lähedal, 245 000 km²
 Sura (v), 841 km, Jadrini lähedal Tšeboksarõ veehoidlasse, 67 500 km²
 Vetluga (v), 889 km, Kozmodemjanski lähedal Tšeboksarõ veehoidlasse, 39 400 km²
 Kama (v), 1 805 km, Tšistopoli lähedal Kuibõševi veehoidlasse, 507 000 km²
 Samara (v), 594 km, Samara lähedal Saratovi veehoidlasse, 46 500 km²
 Bolšoi Irgiz (v), 675 km, Volski lähedal, 24 000 km²

Volga ääres elavad mitmed rahvad, kes kutsuvad Volgat oma nimega:
 vene Волга
 tatari İdel, Идел
 tšuvaši Атăл (Atăl)
 ersa Рав (Rav)
 mari Юл (Jul)
 saksa Wolga

Vaata ka 
 Dnepr
 kaubatee varjaagide juurest kreeklasteni

Välislingid 

Venemaa jõed
Euroopa jõed