Triatlon

Triatlon on spordiala, mis koosneb kolmest alast: ujumisest, jalgrattasõidust ja jooksust. Triatloniga tegelevaid sportlasi nimetatakse triatleetideks.

Ajalugu
Esimene triatlonivõistlus peeti 25. septembril 1974 Mission Bays San Diegos USA-s. Selle korraldasid ameeriklased Don Shanahan ja Jack Johnstone.

Rahvusvaheline Triatloniliit ITU loodi 1989. aasta mais Avignonis Prantsusmaal ja sama aasta augustis peeti sealsamas ka esimesed maailmameistrivõistlused. Triatloniliidul on 87 liikmesriiki, selle peakorter asub Vancouveris. Olümpiamängudel võistlesid triatleedid esimest korda Sydneys 2000. aastal.

Triatloniga seotud spordialad on duatlon, kus võisteldakse kõigepealt jooksus, jalgrattasõidus ja siis jälle jooksus, aquatlon, kus võisteldakse jooksus, ujumises ja jooksus, ning talitriatlon, kus joostakse, sõidetakse maastikurattal ja suusatatakse. Kõigil mainitud aladel korraldatakse ka maailmameistrivõistlusi.

Võistlusalad ja distantside pikkus
Traditsioonilist triatloni alustatakse ujumisega, jätkatakse jalgrattasõiduga ja lõpetatakse jooksuga. Standard- ehk sprindivõistluse ujumisdistantsi pikkus on 750 m, jalgrattasõit 20 km ja jooks 5 km. Põhi- ehk olümpiadistantsil on ujumine 1,5 km, jalgrattasõit 40 km ja jooks 10 km. Pikkadel distantsidel aga ujutakse 2–4 km, sõidetakse rattaga 50–180 km ja joostakse 15–42,195 km (maraton).

Maailma tuntuim triatlonivõistlus on Hawaii Ironman, mille distantsid on 3,86 km (2,4 miili), 180,2 km (112 miili) ja maraton 42 km (26,2 miili).

Olümpiamängude medalivõitjad

Mehed

Naised

Triatlon Eestis
Eesti tuntumad triatleedid on Marko Albert olümpiadistantsil ja Ain-Alar Juhanson täispikal triatlonidistantsil. Teised tuntumad Eesti triatleedid on Kirill Kotšegarov, Aleksander Latin ja Henry Räppo.

Vaata ka
Triatlon 2020. aasta suveolümpiamängudel

Välislingid
Rahvusvahelise Triatloniliidu koduleht
Eesti Triatloniliidu koduleht