Burjaatia

Burjaatia Vabariik on 1. järgu haldusüksus (vabariik) Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas.

Burjaatia piirneb lõunas Mongooliaga, läänes ja põhjas Irkutski oblastiga, idas Taga-Baikali kraiga. Hõlmab Baikali järve idakalda, ulatudes Jablonovõi ahelikuni. Suuremad jõed on Selenge, Barguzin ja Ülem-Angara. Kõrgeim mägi on Munku-Sardõk.

Haldusjaotus 
Vabariigi koosseisus on järgmised rajoonid:

 Barguzini rajoon (Баргузинский район)
 Baunti evengi rajoon (Баунтовский район)
 Bitšura rajoon (Бичурский район)
 Džida rajoon (Джидинский район)
 Horinski rajoon (Хоринский район)
 Ivolginski rajoon (Иволгинский район)
 Jeravna rajoon (Еравнинский район)
 Kabanski rajoon (Кабанский район)
 Kižinga rajoon (Кижингинский район)
 Kjahta rajoon (Кяхтинский район)
 Kurumkani rajoon (Курумканский район)
 Muhhoršibiri rajoon (Мухоршибирский район)
 Muja rajoon (Муйский район)
 Oka rajoon (Окинский район)
 Pribaikalski rajoon (Прибайкальский район)
 Selenga rajoon (Селенгинский район)
 Severo-Baikalski rajoon (Северобайкальский район)
 Zaigrajevo rajoon (Заиграевский район)
 Zakamenski rajoon (Закаменский район)
 Tarbagatai rajoon (Тарбагатайский район)
 Tunkinski rajoon (Тункинский район)

Rahvastik 
2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas vabariigis 981 238 inimest, kellest olid 27,81% burjaadid, 67,82% venelased, 0,98% ukrainlased ja 0,83% tatarlased.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Burjaatia elanikest burjaate 29,51%, venelasi 64,89%, tatarlasi 0,7% ja ukrainlasi 0,58%

1 1939–1989 loeti burjaate ja sojoote üheks rahvaks.  2 1926 oli Burjaatia suurem, hõlmates piirkondi, mis praegu kuuluvad Taga-Baikali kraisse ning Irkutski oblastisse.

Linnades elab 46% rahvastikust. Pealinnas Ulan-Udes elab üle 1/3 vabariigi elanikest.

Ajalugu 
Vabariigi sünniks loetakse Burjaadi-Mongoli ANSV loomist Vene NFSV koosseisus 30. mail 1923.

1958. aastal nimetati Burjaadi-Mongoli ANSV Burjaadi ANSV-ks.

1992. aastast kannab nime Burjaatia Vabariik.

Vaata ka 
 Aga Burjaadi autonoomne ringkond
 Ust-Orda Burjaadi autonoomne ringkond
 Agvan Doržijev
 Lubsan Sandan Tsõdenov
 Daši-Doržo Itigelov
 Bidija Dandaron
 Ivolga klooster
 Gombožab Tsöbikov
 Datsan
 Burjaadi kirjandus

Viited

Välislingid 

Venemaa vabariigid