Kastor ja Polydeukes

Kastor ja Polydeukes (ladina keeles Castor ja Pollux) olid Sparta kuninga Tyndareose ja Leda pojad.

Zeus võrgutas Leda, tulles tema juurde luigena, ning Leda sünnitas Zeusile poja Polydeukese ja tütre Helena, maailma kõige ilusama naise. Mõne legendi järgi olevat Leda munenud kaks muna, millest koorusid lapsed. Tyndareosega sai Leda poja Kastori ja tütre Klytaimnestra. Kastorit ja Polydeukest kutsutakse nii dioskuurideks (Zeusi võsudeks, kuigi neist ainult ühe isa oli Zeus) kui ka tündariidideks (Tyndareose poegadeks). Polydeukes Zeusi lapsena oli surematu, Kastor surelik.

Vendi kujutatakse sageli valgete hobuste seljas, kuid Homeros nimetab Kastorit ratsutaltsutajaks ja Polydeukest rusikavõitlejaks, jättes viimase hobusest ilma. Vennad armastasid teineteist väga ja olid alati koos.

Vennad tõid Aphidnaist tagasi oma õe Helena, kelle Theseus oli röövinud, ja viisid Theseuse ema Aithra Spartasse saagiks. Nad osalesid argonautide retkel. Polydeukes tappis Amykose, kes sundis kõiki enda maale tulnuid endaga võitlema ja tappis võidetud.

Kastor ja Polydeukes röövisid oma onu Leukippose tütred Hilaeira ja Phoibe. Neidude kihlatud Idas ja Lynkeus tulid kätte maksma. Kokkupõrkes tappis Idas Kastori ja Polydeukes Lynkeuse. Polydeukes armastas oma venda niivõrd, et ei suutnud temast lahkuda ja loobus vabatahtlikult maapealsest elust. Nad veedavad vaheldumisi ühe päeva Olümposel ja teise allmaailmas. Noormehed tõsteti taevasse Kaksikute tähtkujuks. Selle heledaimad tähed Kastor ja Polluks on nende järgi nimetatud.

Kuna Kastor ja Polydeukes ei elanud maa peal kaua, jättis Tyndareos Sparta trooni oma väimehele Menelaosele. Kuid "Iliase" III raamatus on kirjas, et Helena otsib Trooja sõja viimasel aastal oma vendi pilguga kreeklaste leerist ja on imestunud, et ei näe neid.

Kastorit ja Polydeukest austati paljudes kohtades, kuid eriti nende kodumaal Spartas. Neid peeti meremeeste kaitsjaiks ja merehädaliste päästjaiks. Nendega seostati Elmo tulesid.

Vanad roomlased austasid Kastorit rohkem kui Polydeukest. Nende mälestuspäev on 15. juulil. Roomas Kvirinaali künkal asus Dioskuuride skulptuur.

Allikas
 Antiigileksikon, Valgus, Tallinn, 1995, lk 120

Vanakreeka mütoloogia tegelaskujud