Emmaste

Emmaste on Hiiumaa lõunaosas asuv küla.

Emmastes asuvad põhikool, lasteaed ja avatud noortekeskus. Seal tegutsevad raamatukogu, rahvamaja, apteek ja postkontor. Lisaks asuvad Emmastes kirik, kalmistu ning teises maailmasõjas hukkunute ja terroriohvrite ühishaud, mille juures on nõukogudeaegne mälestusmärk.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 289 püsielanikku.

Nimi 
Emmaste nime aluseks oli tõenäoliselt germaani mehenimi Emme(rich). Lauri Kettunen esitas vasteks sõna "emane", mitmuse omastav "emaste", aga see on arvatavasti rahvaetümoloogia.

Ajalugu 
Seda kohanime on esmamainitud 1564. aastal, kui on nimetatud talupoega Emeste Matt(hias). Emmaste mõis eraldati Suuremõisa mõisast 1796. aastal.

Mõisa maadele tekkis 1920. aastatel asundus, millest 1977. aastal sai küla. Samal aastal liideti Emmastega Viiterna. Mõisa hoonestusest on säilinud Emmaste mõisa magasiaida ja viinaköögi varemed.

Mõisa viinatööstuse ruumid soetas 1925. aastal Emmaste Piimaühing, kes rajas sinna Emmaste koorejaama. 1936. aastal soetati ka Agapää ja Jausa koorejaam. Vahepeal kuulusid majandusühistule ka Keina ja Männamaa koorejaam.

Nõukogude okupatsiooni ajal paiknes asulas kolhoosi kanala.

Emmaste idaosa oli tuntud Nõmme nime all. Seda kohanime on esmamainitud 1811. aastal, kui on nimetatud talupoega Nöme Michel. 1920. ja 1930. aastail peeti Nõmmet omaette külaks, siis olid seal ka kõrts ja koolimaja.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini oli küla Emmaste valla halduskeskus. Haldusreformiga liideti kõik Hiiumaa vallad ning uueks vallakeskuseks sai Kärdla.

Loodus 
Loodusobjektidest asub külas Tärkma ohvritamm.

Pilte

Vaata ka
Emmaste kirikumõis Emmaste kihelkonnas

Viited

Hiiumaa valla külad