1964

1964. aasta (MCMLXIV) oli 20. sajandi 64. aasta.

Sündmused maailmas

Jaanuar 
8. jaanuar – USA president Lyndon B. Johnson kuulutas välja kampaania "Sõda vaesusele".
12. jaanuar – Sansibaril toimus Sansibari revolutsioon.
16. jaanuar – Broadwayl toimus muusikali "Hello, Dolly!" esmaettekanne.
23. jaanuar – esimest korda siirati inimesele looma elund.
28. jaanuar – NSV Liidu õhuväed lasid alla USA hävituslennuki, mis oli eksinud Saksa DV õhuruumi.
29. jaanuar – Austrias Innsbruckis algasid 9. veebruarini kestnud IX taliolümpiamängud.

Veebruar 

 7. veebruar – ansambel The Beatles jõudis esimest korda USA-sse, põhjustades massihüsteeria.
10. veebruar – Austraalia kuningliku mereväe sõjalaev Voyager põrkas Jervise lahe läheduses kokku HMAS Melbourne'iga ja uppus. Hukkus üle 80 inimese.
 25. veebruar – Cassius Clay (Muhammad Ali) tuli esimest korda profipoksi raskekaalu maailmameistriks.

Märts 
4. märts – Malta iseseisvus.
6. märts – Kreeka kuninga Paul I surma järel sai kuningaks Konstantinos II.
14. märts – Jack Ruby mõisteti süüdi USA presidendi John Kennedy arvatava mõrvari Lee Harvey Oswaldi tapmises.
15. märts – Elizabeth Taylor abiellus Richard Burtoniga.
19. märts – avati Šveitsi ja Itaalia vaheline Suur Saint Bernardi tunnel.
21. märts – Eurovisiooni lauluvõistluse võitis Itaalia lauluga "Non ho l'età".
27. märts – Alaskal toimus 9,2-magnituudine maavärin.
30. märts – telekanalis NBC läks eetrisse esimene mälumängusaade "Kuldvillak" ("Jeopardy!").

31. märts – 1. aprill – 1964. aasta Brasiilia riigipööre: Brasiilias kukutati sõjaväelise riigipöördega president João Goularti valitsus, mille järel kehtestati 21 aastat kestnud sõjaväeline režiim.

Aprill 
 13. aprill – Sidney Poitier võitis esimese mustanahalise meesnäitlejana Oscari ja seda parima meespeaosatäitja kategoorias.
 26. aprill – Tanganjika Vabariik ja Sansibar ühinesid Tansaaniaks.

Mai 
 14. mai – Egiptuse president Gamal Abdel Nasser ja Nõukogude Liidu liider Nikita Hruštšov avasid Aswani paisu Egiptuses.
 24. mai – Peruu pealinnas Limas puhkes Estadio Nacionali staadionil peetud jalgpallimatši ajal rüselus, mille tagajärjel hukkus 328 inimest. Tegemist on ohvriterohkeima õnnetusega jalgpallistaadionil.

Juuni 
 12. juuni – Nelson Mandela, Walter Sisulu ja teised Lõuna-Aafrika Vabariigi apartheidivastased mõisteti eluks ajaks vangi.

Juuli 
 2. juuli – USA president Lyndon Johnson allkirjastas rassilise diskrimineerimise keelustanud kodanikuõiguste akti.
 6. juuli – Malawi saavutas Suurbritanniast iseseisvuse.
 14. juuli – ansambel The Rolling Stones saavutas Suurbritannias oma esimese esikohasingli, kui esikohale jõudis nende "It's All Over Now".

August 
 7. august – Vietnami sõda: USA Kongress võttis vastu Tonkini lahe resolutsiooni, millega anti president Lyndon Johnsonile luba USA väed Vietnami viia.
 16. august – kindralmajor Nguyễn Khánh tõukas Dương Văn Minhi Lõuna-Vietnami presidendi kohalt ning asus ise tema asemele.
 18. august – Lõuna-Aafrika Vabariigil keelati apartheidirežiimi tõttu osaleda olümpiamängudel.
 23. august – Philadelphiast Huntsville'i teel olnud United Airlinesi reisilennukis Vickers Viscount 745D puhkes teadmata asjaoludel tulekahju, mille tõttu lennuk USA-s Tennessee osariigis alla kukkus. Hukkusid kõik pardal viibinud 39 inimest.

September 
 21. september – Maltast sai Briti Rahvaste Ühenduse liikmena iseseisev riik.
 25. september – algas Mosambiiki iseseisvussõda, mis kestis kümme aastat.
 27. september – Warreni komisjon jõudis 10 kuud väldanud uurimise tulemusena otsusele, et USA presidendi John F. Kennedy mõrvas on süüdi ainult Lee Harvey Oswald.

Oktoober 
10. oktoober – Tōkyōs algasid esimesed Aasias peetud olümpiamängud.
12. oktoober – Nõukogude Liit saatis orbiidile esimese mitmeliikmelise meeskonnaga kosmoselaeva Voshod 1.
13. oktoober – pärast 24-tunnist lendu maandus õnnelikult maailma esimese mitmekohalise kosmoselaevaga Voshod maailmaruumis käinud kolm nõukogude kosmonauti.
14. oktoober – Nikita Hruštšov tagandati Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei esimese sekretäri kohalt. Tema kohale asus Leonid Brežnev.
14. oktoober – USA mustanahaliste õiguste eest võitleja Martin Luther King pälvis Nobeli rahuauhinna.
16. oktoober – Hiina õhkis esimese tuumapommi, saades maailma viiendaks tuumariigiks.
22. oktoober – Prantsuse kirjanik Jean-Paul Sartre lükkas tagasi Nobeli kirjandusauhinna, väites, et see vähendaks tema loomingu mõju.
24. oktoober – Sambia iseseisvus Suurbritanniast.

November 
 3. november – Ameerika Ühendriikide presidendivalimised võitis ülekaalukalt ametis olev demokraat Lyndon B. Johnson, kes kogus 486 valijamehehäält vabariiklase Barry Goldwateri 52 vastu.
 28. november – USA kosmosesond Mariner 4 startis Marsi suunas. Juulis 1965 möödus Mariner Marsist 5400 miili kauguselt.
 30. november – Nõukogude Liit saatis Marsile kosmosesondi Zond 2, mis asus 523 miljoni kilomeetrisele võidusõidule USA Mariner 4-ga, kuid jäi peagi kadunuks.

Detsember 

 12. detsember – Jomo Kenyatta sai Keenia esimeseks presidendiks.

15. detsember – Kanada parlament kiitis heaks uue riigilipu, kus punane vahtraleht asetseb valgel taustal.
24. detsember – Việt Cộng pommitas Saigonis Brinksi hotelli, tappes kaks USA ohvitseri.

Sündmused Eestis

Jaanuar

Veebruar
6. veebruar – Ants Antson võitis Innsbrucki taliolümpiamängudel kiiruisutamises kuldmedali.

Märts
 11.–14. märts – Eesti NSV-d külastas Soome president Urho Kaleva Kekkonen.
12. märts – Soome president Urho Kaleva Kekkonen pidas kõne Tartu ülikooli aulas.
12. märts – Tallinnas avati kino Kosmos, mis on ühtlasi Eesti moodsaim ja suurim (1015 istekohta).

Aprill

Mai
 26. mai – Johannes Oskar Lauri ordineeriti Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku peapiiskopiks.

Juuni

Juuli

August
29. august – avati Eesti Riiklik Vabaõhumuuseum.

Suvel hakkas tegutsema Eesti Üliõpilaste Ehitusmalev.

September
1. september – maa-asulates elavatele õpilastele hakati kompenseerima sõitu kooli ja koolist tagasi.
1. september – põllumajandusliku suunaga tehnikume ja nende baasmajandeid hakati ühendama sovhoostehnikumideks.

14.–15. september – Tõraveres avati Wilhelm Struve nimeline Tartu Astrofüüsika Observatoorium.

Oktoober

November

Detsember
...

Toimus Eesti esimene džässifestival "Tallinn 1964".

Sündinud 

 7. jaanuar – Nicolas Cage, ameerika filminäitleja
 31. jaanuar – Hasso Krull, eesti luuletaja, esseist ja tõlkija
 13. veebruar – Stephen Bowen, USA astronaut
 13. veebruar – Tetsurō Degawa, Jaapani koomik
 19. veebruar – Valter Külvet, eesti kergejõustiklane
 9. märts – Juliette Binoche, näitleja
 11. märts – Leena Lehtolainen, soome kirjanik, kolumnist, kirjandusteadlane ja -kriitik
13. märts – Sergei Parhomenko, Vene ajakirjanik
 24. märts – Jaan Tätte, eesti näitekirjanik, laulja ja näitleja
 6. aprill – Priit Pajusaar, eesti helilooja
 6. aprill – David Woodard, ameerika kirjanik ja dirigent
 7. aprill – Russell Crowe, austraalia näitleja
 15. aprill – Tiina Lang, eesti ajakirjanik
 26. juuli – Sandra Bullock, USA filminäitleja
 31. juuli – Peeter Tammearu, eesti näitleja ja lavastaja
 1. oktoober – Eric Boe, USA astronaut
 15. oktoober – Aleksei Tšižov, Venemaa kabetaja
 15. oktoober – Roberto Vittori, Itaalia õhuväelane ja astronaut 
 20. oktoober – Kamala Harris
 11. november – Calista Flockhart, ameerika filminäitleja 
19. november – Harri Drell, Eesti korvpallur
19. november – Petr Nečas, Tšehhi poliitik
21. november – Olden Polynice, Haiti korvpallur 
21. november – Toomas Kelder, eesti disainer ja muusik
 16. detsember – Heike Drechsler, saksa kergejõustiklane
 23. detsember – Eddie Vedder, USA muusik

Surnud 

 3. veebruar – Giuseppe Amato, itaalia filmiprodutsent, -lavastaja ja -stsenarist
 12. märts – Gustav Padar, Eesti sõjaväelane
18. märts – Johannes Sigfrid Edström, Rootsi sporditegelane, IAAF-i ja ROK-i president
 23. märts – Peter Lorre, Ameerika Ühendriikide näitleja
 3. juuni – Frans Eemil Sillanpää, soome kirjanik
 26. juuli – Maido Soosalu, eesti vaimulik
20. oktoober – Herbert Hoover, 31. USA president

Nobeli auhinnad 
füüsika – Charles Hard Townes, Nikolai Bassov, Aleksandr Prohhorov
keemia – Dorothy Crowfoot-Hodgkin
meditsiin – Konrad Bloch, Feodor Lynen
kirjandus – Jean-Paul Sartre
rahu – Martin Luther King

Viited 

1964