Puerto Rico

Puerto Rico Ühendus on Ameerika Ühendriikide omavalitsuslik inkorporeerimata organiseeritud ala (ühendus) Kariibi mere loodeosas Dominikaani Vabariigist ida pool Puerto Rico saarel ning mitmel väiksemal saarel, sealhulgas Mona saar, Vieques ja Culebra.

Kuigi Puerto Rico kuulub Ameerika Ühendriikidele, nimetatakse seda maaks või "sõltuvaks riigiks", nagu teisigi sõltuvaid alasid. Puerto Ricol on rahvusvahelistel spordivõistlusel, näiteks olümpiamängudel, eraldi võistkonnad.

Riik

Poliitiline staatus 
Puerto Rico võttis 1952 ametliku ingliskeelse nimena kasutusele Commonwealth of Puerto Rico, sest hispaaniakeelse nime Estado Libre Asociado de Puerto Rico 'Puerto Rico Vaba Assotsieerunud Riik' sõnasõnaline tõlge Free Associated State of Puerto Rico poleks olnud USA Kongressile vastuvõetav. Hispaaniakeelne nimi väljendab nende taotlusi, kes tahaksid säilitada ja koguni "parandada" suhteid USA-ga, saavutades suurema autonoomia ja võib-olla suveräänsuse, kuid säilitada USA passi.

Ühenduse pooldajad pooldavad ühendust USA-ga, mis hõlmab ühist kodakondsust, ühist kaitset ja ühist valuutat. Seisuga november 2004 paistis, et umbes pooled valijad eelistavad Ühendust, teine pool pooldab USA osariigi staatust. Umbes 3% valijatest paistab pooldavat iseseisvust.

6. novembril 2012 toimunud rahvahääletusel hääletas 54% senise poliitilise staatuse säilitamise vastu, nendest 61,16% oli osariigiks saamise poolt, 33,34% tahtis ühendust, ning 5,49% iseseisvust.

2022. aasta mais ühinesid kongressi liikmed, kes toetasid konkureerivaid seaduseelnõusid Puerto Rico territoriaalse staatuse ja selle suhte USA-ga lahendamise kohta, et kehtestada uued õigusaktid, mis ühendavad mõlemat. Kavandatav õigusakt ühendab osariiklust toetava seaduseelnõu elemendid, mille esitasid president Darren Soto (D-Fla.) ja Jenniffer Gonzalez, Puerto Rico hääleõiguseta kongressi liige ja vabariiklane, koos esindajate Puerto Rico enesemääramise seadusega. Alexandria Ocasio-Cortez ja Nydia Velázquez, mõlemad New Yorgi demokraadid. Seaduseelnõu näeb ette, et 5. novembril 2023 korraldatakse Puerto Rico poliitilise staatuse lahendamiseks rahvahääletus.

Poliitika

Peamised parteid 
 Partido Independentista Puertorriqueño (Puerto Rico Iseseisvuslaste Partei): separatistlik sotsialistlik-demokraatlik blokk
 Partido Nuevo Progresista (Uus Progressiivne Partei): konservatiivid
 Partido Popular Democrático (Rahvademokraatlik Partei): liberaalid

Ajalugu 

Puerto Rico saarel elasid sajandeid tainod.

19. novembril 1493 jõudis Puerto Rico saarele oma teisel reisil Christoph Kolumbus, see kuulutati Hispaania Kuningriigile valduseks.

Puerto Rico saar nimetati algul Borinqueniks, hiljem Puerto Ricoks (hispaania keeles 'rikas sadam').

Puerto Rico oli 400 aastat koloniseeritud. Sel ajal hävitati peaaegu kogu põlisrahvas ning toodi sisse arvukalt Aafrika neegerorje.

1898. aastal haaras Hispaania-Ameerika sõja tulemusena saarel võimu USA. 1917. aastal said Puerto Rico elanikud USA kodakondsuse. 1952. aastal jõustus Puerto Rico põhiseadus. Aastatel 1967, 1993 ja 1998 toimunud rahvahääletustel otsustati Puerto Rico poliitilist staatust mitte muuta, 2012. aastal hääletas 54% saareelanikest aga selle muutmise poolt.

Puerto Rico Interneti tippdomeen on .pr.

ROK-i maakood on PUR.

Vaata ka 

 Puerto Rico jalgpallikoondis

Viited 

Ameerika maad
Ameerika Ühendriikide inkorporeerimata alad
Lääne-India