Eesti Suusaliit

Eesti Suusaliit on spordiorganisatsioon, mis toetab ja edendab Eesti suusaspordialasid: murdmaasuusatamist, ⁶suusahüppeid, kahevõistlust, mäesuusatamist, lumelauasõitu ja vigursuusatamist.

Suusaliit koordineerib kogu suusasporti Eesti Vabariigis. See on Eesti suusaspordi kõrgeim esindusorgan Eesti Vabariigis ja rahvusvahelistes organisatsioonides. Suusaliit on mittetulundusühing, millesse kuuluvad juriidilised isikud.

Eesti Suusaliit loeb oma sünnipäevaks 28. novembrit 1921, mil Tallinnas Pikal tänaval asutati Eesti Talvespordi Liit. 15. märtsil 1935 võeti Eesti Talvespordi Liit Kõrg-Tatrates samal ajal toimunud 1935. aasta maailmameistrivõistlustel rahvusvahelise suusaföderatsiooni (FIS-i) täieõiguslikuks liikmeks.

Suusaliit peab suusatamist Eesti rahvusspordiks. Oma põhiväärtusteks organisatsioonina on Eesti Suusaliit kuulutanud traditsiooni, professionaalsuse, pühendumuse, arengu ja hoolivuse.

Eesti Ajalehtede Liit nimetas suusaliidu 2011. aasta pressivaenlaseks.

Ajalugu

Eesti Talvespordi Liidu juhid 

 1922–1923 Hardvig Hübbe
 1923–1924 Eduard Hiiop
 1924–1934 Reinhold Saulmann
 1934–1937 Elmar Lepp
 1937–1940 Gustav Laanekõrb
 
Pärast teist maailmasõda puudus seitse aastat juhtiv organisatsioon. Sõjaeelse Eesti suusajuhid represseeriti ja hukati. 1947. aastal moodustati Eesti NSV Suusasektsioon, mille etteotsa valiti presiidium. Presiidiumi tööd juhtis selle esimees.

Eesti NSV Suusaföderatsiooni presiidiumi esimehed 

 1948–1948 Georg Rents
 1948–1950 Voldemar Öövel
 1950–1966 Aleksi Ilves
 1966–1972 Karl Lont
 1972–1985 Hugo Esop
 1985–1990 Arnold Green

25. mail 1990 jätkas tegutsemist Eesti Suusaliit, mis on 1921. aastal loodud Eesti Talvespordi Liidu õigusjärglane. Suusaliit jätkab vahepealsel ajal Eesti suusaelu juhtinud Suusaföderatsiooni tegevust. Suusaliidu presidendiks valiti Arnold Green. 1992. aasta juunis Budapestis toimunud FIS-i kongressil kinnitati ametlikult Eesti liikmelisus rahvusvahelises suusaföderatsioonis (FIS).

Eesti Suusaliidu presidendid 

 1990–1993 Arnold Green
 1993–1999 Andres Bergmann
 1999–2011 Toomas Savi
 2011–2015 Sandor Liive
 2015–2020 Andreas Laane

Andrus Veerpalu dopingukahtlus
Ajakirjanduses kritiseeriti Suusaliidu käitumist seoses Andrus Veerpalu dopingukahtluse juhtumiga 2011. aastal, kus Eesti Suusaliidu peasekretär Jüri Järv nimetas artikleid Veerpalu dopingust kuulujutuks ja Eesti Suusaliidu juhatuse liige Andres Jõesaar tegi liidu juhatusele ettepaneku minna Andrus Veerpalu vastaste dopingusüüdistustega välja tulnud meediaväljaande vastu kohtusse. Dopingukahtlust eitas ka Suusaliidu president Toomas Savi."Äsjast rahvuslikku tragöödiat seoses mitmekordse olümpiavõitja Andrus Veerpalu väidetava dopingu kasutamisega püüdis Eesti suusaliit lahendada Aaviksoo doktriini kohaselt: valetades ja varjates ning tõenäoselt mõjutades ka sportlast osalema tõe varjamises – kui sportlane ise üldse täpselt teabki, kuidas arstide ja treenerite meeskond temaga eksperimenteerib," kirjutas politoloog Ilvi Jõe-Cannon.

Kuna ESL-i sekretariaat ei edastanud kõigile juhatuse liikmetele tõest infot ja väitis, et Veerpalu polnud andnud positiivset dopinguproovi, tegi Andres Jõesaar ettepaneku minna Andrus Veerpalu vastaste dopingusüüdistustega välja tulnud meediaväljaande vastu kohtusse. Kui selgus, et ka talle oli valetatud, vabandas ta ajakirjanike ees. Andres Jõesaar pole kunagi võtnud sõna dopingut pruukinud sportlaste kaitseks.

Viited

Välislingid
Eesti Suusaliidu koduleht
Info EOK lehel
 "Kuidas Alaver Suusaliidus Res Publicat teeb" Delfi, 22. juuli 2011

Eesti suusatamine
Eesti spordialaliidud