Hahk

Hahk (Somateria mollissima) on partlaste sugukonda kuuluv liik, suur sukelpart. Ta toitub merepõhjas elavatest selgrootutest, eriti söödavatest rannakarpidest. Karpe otsides võib hahk sukelduda kümmekonna meetri sügavusele.

Nimetus 
Haha varasem nimetus oli eiderhani. Murdepärased nimetused on ahk, kahk, lann, oodutaja, vaagalind.

Ladinakeelne nimetus Somateria mollissima pärineb Carl von Linnélt. Ladinakeelse nimetuse lühend on SOMMOL. Ingliskeelne nimetus on kas eider või eider duck.

Välimus 
Isaslind on pulmasulestikus kontrastselt mustvalge ja emaslind ookerpruun. Hahapojad on musta sulestikuga. Nokk on teiste partide omadega võrreldes suurem, see läheb sujuvalt üle peaks.

Elupaigad 
Eestis elutseb haha alamliik Somateria mollissima mollissima. Vilsandi rahvuspargis pesitseb üle 4000 paari. Endise Torgu valla territooriumil pesitseb 50 hahapaari. Hahad elavad avamerel ning pesitsevad kaugematel meresaartel ja laidudel.

Haha pesitsusaegset üldarvukust Eestis hinnatakse 3000–7000 paarile, talvist arvukust 20–100 isendile.

Pesitsemine 
Hahale sobivad pesitsemiseks hästi need mereäärsed piirkonnad ja laiud, kus meri kiiresti sügavaks muutub. Hahad toituvad rannakarpidest, mis asuvad 3–4 meetri sügavusel merepõhjas.

Haha hästivarjatud pesas on tavaliselt 4–6 sinakasrohekat muna.

Viited

Kirjandus 
 Andres Kuresoo. Kas hariliku hahaga on lahti midagi ebaharilikku? – Eesti Loodus 2002, nr 5, lk 12.
 Haide-Ene Rebassoo. Laidude raamat. Tallinn, 1972, lk 58–60.

Välislingid 

 
 Saaremaa – veelindude talvine paradiis
 Pildid
 Foto ja levik Hollandis
 Fotod
 Hahk YouTube'is
Partlased
Eesti hanelised