Reigi

Reigi on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Reigi lahe ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Reigi piirneb põhjas Sigala küla, läänes Rootsi, edelas Pihla, lõunas Heigi ja idas Kidaste külaga.

Nimi
Carl Friedrich Wilhelm Russwurm, Paul Ariste, Lauri Kettunen ja Leo Tiik on pakkunud kohanime lähtekohaks rootsikeelset sõna rök 'suits', vanarootsi keeles reykja. Kettunen on arvanud ka, et kohanimi võib lähtuda isikunimest Raukkoi.  Edvin Lagman ja Marek Meristo esitasid vasteks sõnad räik 'viljahakk, hakkjalg' ja räike 'kivine koht'.  Aino Naert tuletas kohanime saarenimest, kus hiiurootsi murraku 'öy' on muutunud 'i'-ks ja kohanimi võiks tähendada 'kivine saar' või ka 'suitsusaar'. Kohanime on 1453 mainitud kui Renke, 1539 Reke, 1564 Roykell ja 1798 Röiks. Rootsi keeles on kohanimi Röicks, eestirootsi keeles Räike.

Loodus
Reigi küla ulatub Kootsaare poolsaare tipuni. Küla koosseisu kuulub nimetu saar Reigi lahes. Küla hõlmab Kõrgessaare–Mudaste hoiuala. Külas asub Kootsaare järv.

Elanike arv

Ajalugu
Reigi kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla ja oli hiiurootslaste tähtsaim asula. 1781 küüditati küla elanikud Ukrainasse, hiljem asusid alale Eesti talupojad.

Reigis on asunud Reigi karjamõis ja Reigi kirikumõis. Reigiga liideti peale Teist maailmasõda Sigala küla, mis 1997 taas eraldati.

Taristu
Küla läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee.

Kultuur
Reigis asuvad karjamõisa kõrvalhoonete asukohad ja Kootsaare kivilabürint.

Vastupidi levinud arvamusele asuvad Reigi kirik ja Reigi pastoraat, mis on nime saanud samanimelise kihelkonna järgi, naaberkülas Pihlas.

Küla põhjatipus asub nn Hiiumaa Eiffel, mille ehitas kohalik külamees Jaan Alliksoo oma koduõuele.

Viited

Hiiumaa valla külad