Venemaa riigipeade loend

Venemaa riigipeade loend loetleb Venemaa valitsejad kronoloogilises järjekorras alates Vana-Venest kuni tänapäevani.

Vana-Vene vürstid ja suurvürstid

Vana-Vene riigi tuumikalasid oli kaks: põhjapoolne asus Volhovi jõe kesk- ja alamjooksul, kus olulisimateks asulateks olid ilmselt viikingite (varjaagide) poolt Kaubateel varjaagide juurest kreeklasteni ääres Laadoga järve juures ja tänasest Novgorodist veidi lõunas asuv asula Aldeigoburg. Nestori kroonika andmeil tekkis kujunes 862. aastal Põhja-Venemaal Läänemere tagant valitsema ja korda hoidma kutsutud poolmüütilise varjaagi valitseja Truvori moodustatud Novgorodi riik, mille järgmine valitseja Oleg aga jätkas vallutusi ning 882. aastal vallutas ta lõunapoolsed alad.

Viikingitest valitseja kutsumise kohta on allikaks 1113. aastal kirja pandud Nestori kroonika, milles kirjeldatakse, kuidas 862. saadeti saadikuid Skandinaaviasse (mere taha varjaagide, russide juurde. Neid variaage kutsuti russideks, nagu teisi normannideks ja sveadeks, muid angliteks ja veel teisi gotlandlasteks), kes kutsusid varjaage neid valitsema (ru). Vene allikate alusel, kuna puuduvad originaalallikad nooremast rauaajast esineb erinevaid tõlgendusi kroonikas kasutatud väljendi «земля наша велика и обильна, а наряда в ней нет» kohta ning seda tõlgendatakse nii kutsega valitsema, kui ka kutsega asuda piirkonnas korda looma ja erinevate hõimude üle, kes elasid sellel ajal Põhja-Venemaal. Kindlate õiguste ja kohustustega valitseja määratlust kinnitab ka järgnevalt Novgorodi aladel kuni 14. sajandini kehtinud veetše poolt vürstide kutsumise tava. Ühise alade valitseja-vürsti kutsumise kohta Põhja-Venemaa ja Ingeri alade erinevate rahvaste (tšuudid, Ilmjärve sloveenid, krivitšid ja vessid) poolt ühise valitseja kutsumise vastu esitas vastuväite ka Arnold Paul Süvalep, kes esitas versiooni, et võõraid võimumehi vajati ainult kindla korra ja kaitse loomiseks Novgorodi kaubaturgudel ja kaubateedel, mis olid üht­viisi tähtsad kõigile ümbruskonna rahvastele.

Lõunapoolne ala oli aga Dnepri keskjooksul, kus asus Kiiev, ühe valitseja alla läksid mõlemad tuumikalad ilmselt 882. aastal. Seda peetakse ka Kiievi-Vene riigi alguseks, ent Venemaa algus paigutatakse üldiselt siiski 862. aastasse, kui (eel-)Novgorodis asusid võimule viikingid, ehkki slaavlaste osalus selles aktsioonis on suhteliselt kahtlane. Kuid ajalooline traditsioon on asja üldiselt niimoodi määratlenud. 

Kiievi vürstiriigi valitsejad, kes olid ka Kiievi suurvürstid, juhtisid suhteliselt detsentraliseeritud riiki, kuid kuni 11. sajandini oli nende ülemvõim kogu toonaste slaavi vürstiriikide üle suhteliselt kindel. Siis algasid sisetülid ning reaalselt kaotasid Kiievi valitsejad võimu teiste vürstkondade üle 12. sajandi keskpaiku. Formaalselt jäid nad aga Vana-Vene suurvürstideks kuni mongolite vallutusteni 13. sajandil, ehkki 12. sajandi lõpuks tekkis ka Vladimiri-Suzdali suurvürstkond, mille suurvürstid taotlesid ja sageli ka omas reaalset ülemvõimu Vene maade üle.

Paganlikud valitsejad

859/862–879 Rjurik (ka Roderick või Hrödar; surnud 879), Novgorodi valitseja, Rjurikovitšite dünastia poolmüütiline rajaja

879–912/922 Oleg (ka Helge, Helgu või Helgi; surnud 912 või 922), alates 882. aastast Kiievi-Vene valitseja ja esimene Kiievi suurvürst
912/922–945 Igor (ka Ingvar või Inge; surnud 945)
945–972 Svjatoslav I (surnud 972), 945–962 valitses tegelikult ta ema Olga (ka Helga; surnud 969)
972–980 Jaropolk I

Kristlikud Kiievi suurvürstid

980–1015 Vladimir Püha (ka Volodimer või Valdemar) (umbes 950–1015), võttis 988 vastu ristiusu 
1015–1019 Svjatopolk I Nurjatu
1015 ja 1019–1054 Jaroslav Tark (ka Jarisleif; umbes 980–1054) Jaroslavitšite dünastia algus (Ярославичи)
1054–1073 ja 1076–1078 Izjaslav I
1073–1076 Svjatoslav II
1078–1093 Vsevolod I
1093–1113 Svjatopolk II
1113–1125 Vladimir Monomahh (1050–1125)
1125–1132 Mstislav Suur (umbes 1075–1132)
1132–1139 Jaropolk II
1139 ja 1151–1154 Vjatšeslav I
1139–1146 Vsevolod II
1146 Igor II
1146–1154 Izjaslav II
1149–1151 ja 1155–1157 Juri Dolgoruki 
1154–1167 Rostislav
1155–1162 Izjaslav III
1167–1169 Mstislav II
1169–1171 Gleb
1171 Vladimir II Mstislavitš
1171 Mihhail
1171–1173 ja 1175–1177 Roman
1173 Vsevolod III
1172–1211 (vaheaegadega) Rurik
1174–1175 ja 1180 Jaroslav II
1173–1194 (vaheaegadega) Svjatoslav III
1202 ja 1214 Ingvar Jaroslavitš
1203–1205 Roman Suur (umbes 1150–1205)
1204–1206 Rostislav II
1206–1212 Vsevolod IV
1214–1223 Mstislav III
1223–1235 Vladimir III
1235–1236 Izjaslav IV
1236–1238 ja 1246 Jaroslav III, viimane nominaalne Kiievi suurvürst
1238–1239 ja 1241–1246 Mihhail II
1239 Rostislav III
1239–1240 Danilo Romanovitš Volõõniast

Mongolite-aegse ja -järgse Venemaa mõjukaimad valitsejad

Vladimiri-Suzdali suurvürstid

Vladimir-Suzdali vürstid polnud küll ametlikult Venemaa riigipead, kuid omasid sageli seda staatust reaalselt. Mongolite vallutuse järel tegid nood Vladimiri suurvürstist ka ametlikult Venemaa valitseja, kes pidi neile makse korjama. Mongolid võisid neile ebameeldiva suurvürsti ka võimult kõrvaldada. Seda kasutasid omavahelistes intriigitsemistes ära ka kohalikud vene valitsejad, eriti edukalt Moskva vürstid, kes 14. sajandi jooksul suurvürstitiitli sisuliselt monopoliseerisid. Nende juhtimise all suutsid venelased end mongolite võimust ka vabastada. 15. sajandil hakkasid Moskva valitsejad end ka ametlikult nimetama Moskva suurvürstideks, mida nad tegelikult juba sajandi olid olnud. Venemaa ühendamise protsess viidi lõpule 16. sajandi jooksul, ehkki paljud idaslaavlaste alad jäid veel Poola-Leedu riigi kätte.

1108/1121–1157 Juri Dolgoruki (umbes 1099–1157), Suzdali vürstiriigi rajaja ning Kiievi suurvürst 1151–1154 ja 1155–1157
1157–1174 Andrei Bogoljubski, kuulutas end 1168 esimeseks Vladimirist suurvürstiks
1174–1176 Mihhail II Jurjevitš, teine Vladimiri suurvürst
1176–1212 Vsevolod Suurpesa, kolmas Vladimiri suurvürst
1212–1216 ja 1218–1238 Juri II Vsevolodovitš, neljas Vladimiri suurvürst
1216–1218 Konstantin Vsevolodovitš
1238–1246 Jaroslav II (Vladimir-Suzdal) ehk Jaroslav II Vsevolodovitš
1246–1249 Svjatoslav
1249–1252 Andrei II Jaroslavitš, kogu Venemaa valitseja (mongolite ülemvõimu all)
1252–1263 Aleksander Nevski
1264–1271 Jaroslav III
1272–1277 Vassili Kostromast
1277–1294 Dmitri Pereslavlist 
1294–1304 Andrei III Gorodetsist
1304–1318 Mihhail Jaroslavitš Tverist Tverist
1317–1325 Juri III Moskvast
1328–1340 Ivan I Rahakott Moskvast
1340–1353 Semjon UhkeMoskvast
1353–1359 Ivan II Moskvast
1363–1389 Dmitri Donskoi Moskvast

Tveri vürstid
 ehk Tveri vürstkond

Moskoovia valitsejad

Moskva vürstid

Moskva suurvürstid

1389–1425 Vassili I, liitis Vladimiri vürstiriigi ametlikult Moskva vürstiriigiga ja võttis tiitliks "Moskva suurvürst"
1425–1462 Vassili II Pime
1462–1505 Ivan III Suur (1440–1505)
1505–1533 Vassili III (1479–1533)
1533–1547 Ivan IV Julm (1530–1584)

Moskva tsaarid

1547–1584 Ivan Julm
1584–1598 Fjodor I 
1598–1605 Boriss Godunov
1605 Fjodor II
1605–1606 Vale-Dmitri I
1606–1610 Vassili IV Šuiski, viimane Rjurikovitš tsaaritroonil
1609–1610 Vale-Dmitri II, troonipretendent
1610–1613 Władysław Waza
1613–1645 Mihhail I Romanov, Romanovite dünastia rajaja 
1645–1676 Aleksei I
1676–1682 Fjodor III
1682–1696 Ivan V (1666–1696), Peeter I kaasvalitseja
1682–1725 Peeter I Suur (1672–1725), alates 1721 Venemaa keiser

Venemaad valitsenud monarhid

Venemaa keisrid

1721–1725 Peeter I
1725–1727 Katariina I
1727–1730 Peeter II
1730–1740 Anna Ivanovna
1740–1741 Ivan VI
1741–1762 Jelizaveta Petrovna
1762 Peeter III
1762–1796 Katariina II Suur
1796–1801 Paul I
1801–1825 Aleksander I (1777–1825)
1825–1855 Nikolai I (1796–1855)
1855–1881 Aleksander II Vabastaja (1818–1881)
1881–1894 Aleksander III (1845–1894)
1894–1917 Nikolai II (1868–1918)
1917 Mihhail II (suurvürst Mihhail Aleksandrovitš ) (1878–1918), formaalselt võimul ühe päeva

Ajutine Valitsus

23. märts – 21. juuli 1917 vürst Georgi Lvov (1861–1925), liberaalist valitsusjuht ja riigipea

Venemaa Vabariigi peaminister

21. juuli – 8. november 1917 Aleksandr Kerenski (1881–1970), sotsialistist valitsusjuht ja riigipea

Nõukogude Venemaa riigipea

1917–1922 Vladimir Lenin (1870–1924)

Venemaa kodusõja-aegsete riikide riigipead

Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu ametlikud ja tegelikud riigipead
Täpsemalt Nõukogude Liidu riigipeade ja valitsejate kohta vaata artiklit Nõukogude Liit

Nõukogude Liidu tegelikud riigijuhid

Tavaliselt olid nendeks partei peasekretärid, ent 1920ndate alguses käis võimuvõitlus peamiselt kahe grupi vahel, mille eeotsas seisid Trotski ja Stalin (Lenin oli alates 1922. aasta lõpust raskelt haige). Teine võimuvõitluste laine algas peale Stalini surma ja siis jäi peale Nikita Hruštšov.

1922–1924 Vladimir Lenin
1922/1924–1926 Lev Trotski (1879–1940)
1922/1924/1928–1953 Jossif Stalin (1878/1879–1953)
1953 Lavrenti Beria (1899–1953)
1953–1956 Georgi Malenkov (1902–1985)
1953/1956–1964 Nikita Hruštšov (1894–1971)
1964–1982 Leonid Brežnev (1906–1982)
1982–1984 Juri Andropov (1914–1984)
1984–1985 Konstantin Tšernenko (1911–1985)
1985–1991 Mihhail Gorbatšov (sündis 1931)

Nõukogude Liidu ametlikud riigipead

1919/1922–1946 Mihhail Kalinin (1875–1946), kuni 1938. aastani Üleliidulise Kesktäitevkomitee esimees, seejärel Ülempresiidiumi esimees
1946–1953 Nikolai Švernik (1888–1970) 
1953–1960 Kliment Vorošilov (1881–1969) 
1960–1964 Leonid Brežnev (1906–1982) 
1964–1965 Anastass Mikojan (1895–1978) 
1965–1977 Nikolai Podgornõi (1903–1977) 
1977–1982 Leonid Brežnev 
1983–1984 Juri Andropov (1914–1984) 
1984–1985 Konstantin Tšernenko (1911–1985) 
1985–1988 Andrei Gromõko (1909–1989) 
1988–1991 Mihhail Gorbatšov (sündis 1931), alates 1989 oli NSV Liidu Ülemnõukogu esimees, alates 1990 Nõukogude Liidu president

Vene NFSV ametlikud riigipead

Venemaa Föderatsiooni riigipead

Presidendid

1991–1999 Boriss Jeltsin (1931–2007)
1999–2008 Vladimir Putin (1952–; kuni 26. märtsini 2000 kohusetäitja)
2008–2012 Dmitri Medvedev (1965–)
2012–2018 Vladimir Putin (1952–)

Viited

Riigipeade loendid
Venemaa ajalugu
Venemaa loendid