Eesti Maaülikool

Eesti Maaülikool (lühend EMÜ; ametlik ingliskeelne nimi Estonian University of Life Sciences) on Tartus asuv avalik-õiguslik ülikool. Ülikool oli QS World University Rankingsi põhjal põllumajanduse ja metsanduse valdkonnas maailma 100 parema ülikooli hulgas, 2020. aasta andmete põhjal tõusnud 48. kohale. Maaülikool kuulub taime- ja loomateaduste ning keskkonna ja ökoloogia valdkonnas maailmas 1% enim viidatud teadusasutuste hulka.

Ülikooli eripära 
Maaülikooli keskseks uurimisvaldkonnaks on eesti ökosüsteemid – nende talitlus ja majandamine, koosseis, kujundamine ja kaitse. Maaülikool on Eesti peamiseks uurimisasutuseks mahemajanduse alal. Tähtsad õppe- ja teadustöö suunad on agroökosüsteemide ökoloogia ja majandamine, metsandus, Eesti elukooslused (Eesti taimestik ja Eesti loomastik), maamajandus ja ökonoomika, veterinaaria, loodusturism, maamajandustehnika ja mahetehnoloogiad jm.

Roheline ülikool 
Roheline ülikool on 2008. aastal loodud kõiki Eesti Maaülikooli töötajaid ja üliõpilasi haarav algatus, mille eesmärk on tagada, et ülikool oleks avatud uutele ideedele ning keskenduks enam uute keskkonnasäästlike lahenduste väljatöötamisele ja rakendamisele oma igapäevases tegevuses.

Roheline ülikool ei ole Eesti Maaülikoolis eraldiseisev struktuuriüksus, vaid arengusuund, mille terve ülikool on võtnud.

Struktuur 
2022. aastast on akadeemilise struktuuri põhiüksusteks kolm instituuti:

 Metsanduse ja inseneeria instituut
 Põllumajandus- ja keskkonnainstituut
 Veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituut

Aastatel 2005–2022 oli EMÜ akadeemilise struktuuri põhiüksusteks viis instituuti:

 Põllumajandus- ja keskkonnainstituut
 Veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituut
 Metsandus- ja maaehitusinstituut
 Tehnikainstituut
 Majandus- ja sotsiaalinstituut

Instituudivälised üksused:
 Taastuvenergia keskus
 Agrobiotehnoloogia arenduskeskus
 Mahekeskus
 Teadusloo uurimise keskus
 Keelekeskus

Eesti Maaülikooli rektorid 
 Richard Antons 1951–1954
 Minna Klement 1954–1969
 Arnold Rüütel 1969–1977
 Nikolai Koslov 1977–1988
 Olev Saveli 1988–1993
 Mait Klaassen 1993–1998
 Henn Elmet 1998–2002
 Alar Karis 2003–2007
 Mait Klaassen 2008–2022
 Ülle Jaakma alates 2023

Professuur 
Tuntumate maaülikooli professorite sekka kuuluvad Ivar Etverk, Toomas Frey, Osvald Hallik, Elmar Haller, Ants Ilus, Mari Ivask, Ülle Jaakma, Andres Koppel, Tiiu Kull, Jüri Kuum, Hans Küüts, Endel Laas, Jaan Lepajõe, Anne Luik, Lembit Nei, Ülo Niinemets, Ingmar Ott, Tiit Paaver, Karl Peterson, Aarne Pung, Kalju Põldvere, Loit Reintam, Vassil Ridala, Gerhard Rägo, Kalev Sepp, Urmas Tartes, Julius Tehver, Rein Teinberg.

Sport 
Ülikooli juures asub Eesti Maaülikooli spordihoone, kus tegutseb spordiklubi Eesti Maaülikooli Spordiklubi. Spordiklubi pakub harrastus- ja saavutusspordi võimalusi ning spordialast huviharidust. Saavutusspordi aladest on esindatud korvpall, maadlus, saalihoki ja võrkpall.

Ajalugu 

Eesti Maaülikooli ajalugu ulatub aastasse 1848, mil loodi Tartu veterinaariakool. 1873. aastal muudeti veterinaariakool Tartu veterinaariainstituudiks.

Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskond 
1919. aastal ühendati Tartu veterinaariinstituut Tartu Ülikooliga ja nimetati loomaarstiteaduskonnaks. Samal aastal rajati Tartu Ülikoolis ka põllumajandusteaduskond, mis 1920. aastal jagati metsa- ja agronoomiaosakonnaks, kusjuures viimane osakond hõlmas lisaks taimekasvatusele ka loomakasvatust. 1946. aastal loodi metsaosakonna baasil metsandusteaduskond ja 1950. aastal nimetati loomaarstiteaduskond ümber veterinaariateaduskonnaks.

Eesti Põllumajanduse Akadeemia 

1951. aastal loodi Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandus-, metsandus- ja veterinaariateaduskonna baasil Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA). Lisaks EPA veterinaaria- ja metsandusteaduskonnale moodustati põllumajandusteaduskonnast agronoomia- ja zootehnikateaduskond, Tallinna Polütehnilisest Instituudist toodi üle põllumajanduse mehhaniseerimise teaduskond ja avati hüdromelioratsiooni teaduskond. Kokku oli EPA-s seitse teaduskonda. 1955. aastal asutati EPA kaugõppeteaduskond ja Tartu Riikliku Ülikooli haldusalast toodi üle Järvselja õppekatsemajand ja Raadi katsejaamad. EPA-st kujunes keskseks põllumajanduslikku, metsanduslikku ja veterinaarharidust andvaks õppeasutuseks Eestis. 1958. aastal ühendati EPA metsamajanduse ning maakorralduse ja hüdromelioratsiooni teaduskond metsmajanduse ja hüdromelioratsiooni teaduskonnaks, 1963. aastal nimetati teaduskond metsanduse ja maaparanduse teaduskonnaks. 1969. aastal loodi EPA põllumajanduse ökonoomika, majandusmatemaatika, raamatupidamise, matemaatika ja poliitilise ökonoomia kateedri baasil majandusteaduskond.

1960. aastatel hakati Tartu linna piirile Tähtvere mõisa naabrusse rajama Eesti Põllumajanduse Akadeemia uut hoonete kompleksi: 1976. aastal kavandas arhitekt Valve Pormeister EPA metsamajanduse ja maaparanduse teaduskonna õppehoone ning hoone valmis 1983. aastal. 

1976. aastal nimetati EPA zootehnikateaduskond ümber zooinseneriteaduskonnaks. 

1988. aastal toimus esimene demokraatlik rektorivalimine, alustati üleminekut ainesüsteemile, loodi üliõpilaste omavalitsus ja üliõpilaste esindusorgan. Maaparandusosakonna baasil moodustati maainseneriteaduskond. 1990. aastal suleti EPA sõjanduskateeder ja  ühiskonnateaduste, keelte ja kehakultuurikateedri baasil moodustati humanitaarinstituut. 1991. aastal nimetati suured õppeinstituudid teaduskondadeks, mis jagunesid instituutideks, need aga õppetoolideks.

Eesti Põllumajandusülikool 
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1991 otsusega nimetati Eesti Põllumajanduse Akadeemia ümber Eesti Põllumajandusülikooliks (EPMÜ) ja ülikool kandis aastatel 1991–2005 Eesti Põllumajandusülikooli (EPMÜ) nime. 1997. aastal liideti ülikooliga Eesti keskne bioloogiline teadusasutus Zooloogia ja Botaanika Instituut, mis andis aluse ülikooli muutumisel peamiseks Eesti ökosüsteeme paljudest tahkudest uurivaks ja õpetavaks ülikooliks. 

2005. aastal jõustus ülikooliseaduse muudatus, millega Eesti Põllumajandusülikool nimetati ümber Eesti Maaülikooliks.

Vaata ka 
 Eesti Maaülikooli loomakliinik
 Eesti Maaülikooli Tartu Tehnikakolledž
 Eesti Maaülikooli loodusteaduslikud kogud
 Eesti Maaülikooli audoktorite loend
 Maaülikooli park
 Eesti Maaülikooli Üliõpilasesindus
 Eesti Maaülikooli Keskkonnakaitse Üliõpilaste Selts
 Eesti Maaülikooli loodusteaduste kool
 Eesti Maaülikooli Mullamuuseum
 Eesti Põllumajandusülikooli mullateaduse ja agrokeemia instituut
 Teisi maaülikoole: Norra Maaülikool, Tšehhi Maaülikool Prahas, Varssavi Maaülikool

Viited

Välislingid 

 Koduleht
 Maaülikool kogub rohelist värvi. Indrek Rohtmetsa intervjuu Eesti Põllumajandusülikooli rektori Alar Karisega. Horisont nr 4 / 2005

Eesti ülikoolid
Tartu kõrgkoolid
Tartu teadusasutused
 
1951. aasta Eestis