25. aprill

25. aprill on Gregoriuse kalendri 115. (liigaastal 116.) päev. Juliuse kalendri järgi 12. aprill (1901–2099).

Sündmused

Eestis
 1882 – Balti kubermangude väeteenistuskomisjonides kehtestati asjaajamiskeeleks vene keel.
 1917 – Venemaa Ajutise Valitsuse sõjaminister Aleksandr Gutškov kinnitas eesti rahvusväeosade põhimääruse.
1925 – Tallinnas avati Seltskondlik Maja, millest sai Eesti intelligentsi, poliitikute ja seltskonnategelaste kogunemiskoht.
 1926 – toimusid esimesed Eesti meistrivõistlused lauatennises ehk tollal pingpongis.
 1928 – Tallinnas tabati kommunist, linnavolikogu liige Voldemar Väli.
 1934 – riigivanem Konstantin Päts nimetas Tallinna linnapeaks Jaan Sootsi ja Vabariigi Valitsus kinnitas Nõmme linnapeaks Ludvig Mühlbachi, Tartu linnapeaks Aleksander Tõnissoni ja Narva linnapeaks Jaan Lutsu.
 1939 – Sigurd Curman valiti Õpetatud Eesti Seltsi auliikmeks.
1953 – likvideeriti Tallinna oblast, Tartu oblast ja Pärnu oblast.

Maailmas
1459 – Saksimaa ja Böömimaa määrasid Egeri lepinguga kindlaks omavahelise piiri.
1507 – Saksa kartograaf Martin Waldseemüller avaldas maailmakaardi, millel oli Uut Maailma esimest korda Amerigo Vespucci järgi nimetatud Ameerikaks.
 1607 – Gibraltari lahing: Hollandi laevastik hävitas Gibraltaril seisvad Hispaania laevad.
 1626 – Ernst von Mansfeldi juhitud protestantide väed kaotasid Dessau lahingus Albrecht von Wallensteini juhitud katoliiklastele.
 1792 – Pariisis Grève'i väljakul kasutati esimest korda giljotiini. Kehast eraldati maanteeröövel Nicolas Jacques Pelletier' pea.
 1792 – Prantsuse ohvitser Rouget de Lisle kirjutas 25.-26. aprilli ööl Strasbourgis Austriale sõjakuulutamise puhul laulu "Chant de guerre pour l'armée du Rhin" ("Sõjalaul Reini armeele"). Hiljem sai sellest "Marseljeesi" nime all Prantsusmaa hümn.
 1839 – Briti väed hõivasid Esimeses Afganistani sõjas ilma võitluseta Kandahāri linna ning saavutasid sellega nn "Suures mängus" ülemvõimu saavutamiseks Kesk-Aasias eelise Venemaa ees.
 1915 – Esimene maailmasõda: algas Gallipoli lahing.
 1916 – Suurbritannia kehtestas mässulisel Iirimaal sõjaseaduse.
 1931 – Ferdinand Porsche lasi Stuttgardis oma aasta varem asutatud inseneribüroo kanda äriregistrisse nimega Dr. Ing. h. c. F. Porsche Gesellschaft mit beschränkter Haftung, Konstruktionen und Beratungen für Motoren und Fahrzeugbau.
 1945 – Kohtumine Elbel: Torgau linna juures Saksamaa südames said kokku Nõukogude ja Ameerika Ühendriikide väed.
 1945 – Itaalia diktaator Benito Mussolini põgenes koos oma armukese Clara Petacciga liitlasriikide vägede eest Salòst. Seda loetakse Itaalia Sotsiaalse Vabariigi lõpuks ning Itaalia fašismi lõpuks.
 1953 – ajakirjas Nature ilmus Francis Cricki ja James Watsoni artikkel "Molecular Structure of Nucleic Acids: A Structure for Deoxyribose Nucleic Acid", kus nad kirjeldasid DNA kaksikheeliksikujulist struktuuri.
 1982 – Iisrael tagastas vastavalt 1979. aastal sõlmitud rahulepingule Egiptusele viimased Iisraeli poolt okupeeritud asundused Siinai poolsaarel.
 2005 – Itaalia tagastas Etioopiale viimase tüki Axumi obeliskist, mis oli Benito Mussolini käsul 1937. aastal Itaalia-Abessiinia sõja järel Etioopiast Rooma viidud.
 2008 – Läti raudteefirma Pasažieru vilciens taastas pärast seitsmeaastast vaheaega regulaarse reisirongiühenduse Riia ja Valga vahel.

Sündinud 

 1214 – Louis IX, Prantsusmaa kuningas
 1228 – Konrad IV (Saksa kuningas), Saksa kuningas
 1284 – Edward II, Inglismaa kuningas
 1599 – Oliver Cromwell, Inglise riigimees
 1652 – krahv Boriss Šeremetev, Vene kindralfeldmarssal; juhatas Põhjasõja ajal Vene vägesid Eesti alal
 1849 – Felix Klein, saksa matemaatik
 1874 – Guglielmo Marconi, itaalia insener, "raadio isa"
 1883 – Semjon Budjonnõi, Nõukogude Liidu marssal
 1900 – Wolfgang Pauli, füüsik
 1900 – Gladwyn Jebb, briti poliitik, esimene (ajutine) ÜRO peasekretär (1945–1946)
 1903 – Andrei Kolmogorov, matemaatik
 1917 – Ella Fitzgerald, laulja
 1921 – Karel Appel, hollandi maalikunstnik
 1927 – Aleksander Suuman, eesti luuletaja ja maalikunstnik
 1940 – Al Pacino, USA filminäitleja
 1940 – Jüri Kärner, eesti bioloog, histoloog
 1941 – Bertrand Tavernier, prantsuse filmirežissöör
 1941 – Aili Vint, eesti maalikunstnik ja graafik
 1943 – Tony Christie, inglise laulja, muusik ja näitleja
 1945 – Björn Ulvaeus, ABBA laulja ja laulude kirjutaja
 1946 – Vladimir Žirinovski, Venemaa poliitik
 1947 – Johan Cruijff, hollandi jalgpallur ja treener
 1964 – Hank Azaria, USA näitleja
 1967 – Andrus Ahi, eesti jäähokimängija
 1969 – Renée Zellweger, USA näitleja
 1976 – Tim Duncan, USA korvpallur
 1976 – Rainer Schüttler, saksa tennisist
 1981 – Anja Pärson, rootsi mäesuusataja
 1981 – Felipe Massa, brasiilia võidusõitja (Vormel 1)

Surnud 

 487 – Kenzō, Jaapani keiser
 1472 – Leon Battista Alberti, itaalia renessansiinimene
 1595 – Torquato Tasso, itaalia poeet
 1744 – Anders Celsius, rootsi astronoom, Celsiuse skaala leiutaja
 1840 – Siméon Poisson, prantsuse matemaatik ja füüsik
 1928 – Peter von Wrangell, baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane (kindralleitnant), valgekaartlaste üks juhte Vene kodusõjas
 1945 – Mihkel Piigert, Eesti sõjaväelane
 1951 – Robert Garrett, USA kergejõustiklane, kettaheite ja kuulitõuke esimene olümpiavõitja 1896
 1956 – Jean Ybarnegaray, Prantsuse poliitik
 1978 – Eero Liives, helilooja
 1985 – Uku Masing, eesti teoloog, luuletaja, orientalist, folklorist ja etnoloog
 1988 – Clifford D. Simak, USA ulmekirjanik ja ajakirjanik
 1995 – Ginger Rogers, USA filmitäht ja tantsijanna
 1999 – Michael Morris, kolmas parun Killanin, ROK-i president
 2001 – Michele Alboreto, itaalia autovõidusõitja (hukkus auto katsetamisel, võistles Vormel 1-s 1981–1994)
 2002 – Lisa "Left Eye" Lopes, USA laulja (TLC liige)
 2003 – Samson Kitur, Keenia kergejõustiklane
 2010 – Alan Sillitoe, Suurbritannia kirjanik
 2021 – Ago-Endrik Kerge, eesti tantsija, näitleja ja lavastaja

Pühad 
markusepäev
 DNA päev
 Rahvusvaheline malaaria päev
 Vabaduse päev Portugalis
 vanemast võõrandamise vastane päev

Ilmarekordid 
...

Viited 

Aprill 25