Ober Ost

Ober Ost (lühend saksakeelsest terminist Oberbefehlshabers der gesamten deutschen Streitkräfte im Osten) oli Saksa keisririigi I maailmasõja aegne sõjaväeline valitsus, mis juhtis suurt osa Saksa keisririigi Saksa maaväe (:de:Deutsches Heer (Deutsches Kaiserreich)) poolt okupeeritud piirkondadest Venemaa keisririigi aladel. 

Okupeeritud territooriumi suurus oli 108 808 km², hallates Eestit, Lätit, Leedut ning osa Venemaad, Valgevenet, Ukrainat ja Poolat (Augustówis ja Suwałkis).

Saksa keisririigi poolt sõjategevuse käigus hõivatud territooriumi haldusasutus rajati 6. juulil 1915. Esimese maailmasõja lõpus, 11. novembril 1918, anti Antanti kontrollkomisjoni poolt Saksa vägedele käsk viibida ainult Baltikumis määramatu aja. 

Saksa sõjaväeline valitsus likvideeriti 26. detsembril 1918 ja Idarinne likvideeriti 21. jaanuaril 1919.

Saksa väeosad liikusid Eestist välja 1918. aastal, Lätist aastatel 1919–1920 ja Leedust 1920. aastal.

Idarinde ülemkomandörid (Ober Osti ülemad)
1. november 1914 – 29. august 1916 Paul von Hindenburg
29. november 1916 – 21. jaanuar 1919 Leopold, Baieri prints

Piirkondlikud komandörid
Ülem-väevalitseja kindralooberst, krahv Günther von Kirchbach, 8. armee
Kuramaa sõjaväevalitsuse juhataja: Alfred von Gossler
Suurtükiväekindral Konstanz von Heineccius, Kommandierender General
Kindralleitnant vabahärra Adolf von Seckendorff, Kommandierender General
Kindralleitnant Ludwig von Estorff, Kommandierender General
Kindralleitnant von Alten, Riia kuberner
Kindralleitnant von Balck, Saaremaa kuberner
Ooberst Buchfinck, Chef des Generalstabes des Gouverment Riga
Oberstleutnant von Graberg, Oberquartiermeister
Major Franz, Chef des Generalstabes des Armeeoberkommandos
Hauptmann, Senator Dr. Neumann, Gouverment Riga
Hauptmann dr. Paul Hopf, Stadthauptmann von Riga
Korvettenkapitän Otto Boland, Häfenkapitan der Stadt Riga

Saksamaa poolt kontrollitud territoorium

, Lätis, Leedus, Venemaal, Ukrainas ja Valgevenes.

Ober Osti riigipoliitika
Ober Ost oli vahevalitsus riikluse arenemisel. Ober Osti ajastul (1915–1918) tekkis kokku 12 riiki.

Tekkimine oli jagunenud 3 põhimõtte alusel: 
Ise tekkinud (6 riiki)
Saksamaa tekitatud (5) 
Vene SFNV tekitatud (4)

3 riiki olid niiöelda 2 iseseisvuspäevaga (I iseseisvus tuli Saksa toetusel, II tuli isetekkimise alusel).

Vaata ka
Balti Hertsogiriik
Ostland

 Saksamaa keisririik Esimeses maailmasõjas
Eesti Esimeses maailmasõjas
Läti Esimeses maailmasõjas‎
Leedu Esimeses maailmasõjas‎
Poola Esimeses maailmasõjas‎
Valgevene Esimeses maailmasõjas‎
Esimene maailmasõda
Baltimaade ajalugu