Roo-ritsiklind

Roo-ritsiklind (Locustella luscinioides) on linnuliik põõsalindlaste või Acrocephalidae sugukonnast ritsiklinnu perekonnast.

Levila 
Roo-ritsiklind on levinud Lõuna- ja Kesk-Euroopas, Põhja-Aafrikas ja Kesk-Aasias kuni Mongooliani. Ta on rändlind, talvitab Aafrikas Saharast lõunas.

Roo-ritsiklind leiti Eestis esmakordselt 1977. aasta kevadel, kui Matsalu lahe idaosas täheldati seitse laulvat territoriaalset isaslindu. Viimase hinnangu järgi on  roo-ritsiklindude pesitsusaegne arvukus 5000 – 10 000 paari. Saabub mais, lahkub septembris.

Välimus 
Linnu pikkus on 13,5–15 cm. Ülapool on punakaspruun, alapool hallikas. Rinnal on oliivpruun varjund. Saba alapoole pikad kattesuled on heledate tippudega. 

Kutsehüüd on lühike vali tsvik, mis ärevusel võib jätkuda pika kiire jadana. Laul on võsa-ritsiklinnu laulust lühem ja madalatooniline surin tžrrrrr.... Laulab peamiselt öösel. Tavatseb laulda roovarrel. 

Euroopa vanim roo-ritsiklind on olnud 7 aasta ja 6 kuu vanune.

Elupaik 
Roo-ritsiklind asustab põõsastike ja roostikega märgalasid, ka hundinuiastikke.

Pesitsemine ja toitumine 
Pesa paikneb varjatult roostikus või kõrgrohustus maapinnal või taimejäänuste lademel. Kurnas on kolm kuni kuus muna, mida mõlemad vanemad hauvad 10–12 päeva. 

Ta on putuktoiduline.

Viited

Välislingid 
 

Põõsalindlased