Bastille

Bastille oli 14.–18. sajandil kindlusehitiste kompleks (fort) Pariisis.

Fort ehitati 14. sajandil Saja-aastase sõja tarbeks, kaitsmaks linnast piki Antoniuse tänavat (Rue Saint-Antoine) välja viivat Antoniuse väravat. Alates 16. sajandist kasutati fordi pea-ehitist poliitiliste vangide kinnipidamiskohana.

14. juulil 1789 vallutas (ja hiljem lammutas) rahvas Bastille' (kus sel ajal peeti kinni seitset kriminaalkurjategijat ja vaimuhaiget) kui despootia sümboli. Seda sündmust loetakse enamasti Prantsuse revolutsiooni algusena ja 14. juulit tähistatakse Prantsusmaal rahvuspühana.

Tänapäeval asub fordi kohal Bastille' väljak (Place de la Bastille). Fordi pea-ehitise kontuur on tähistatud tänavasillutises eri värvi sillutiskividega.

Ühe torni, Vabaduse torni (Tour de la Libertè) jäänused kaevati 19. sajandi lõpul ühe kortermaja ehitamise käigus välja ja laoti uuesti üles pool kilomeetrit edela poole Seine'i äärde ühte parki. Bastille' metroojaamas on maa all eksponeeritud fordi ühe vallikraavi kontreskarpmüüri.

Kuulsaid vange 

Fouquet
Voltaire (kaks korda)
Markii de Sade
Claude de Bourdeille
René Auguste Constantin de Renneville
Charles de Valois, Angoulême'i hertsog
Hugues Aubriot
Rocheforti krahv (Alexandre Dumas' "Kolmes musketäris") 
Louis François Armand du Plessis, Richelieu' hertsog
Pierre de Cavagnal, Vaudreuil' markkrahv
Marguerite De Launay, Staali paruness
Giuseppe Marco Fieschi
James Douglas, 4. Mortoni krahv
Louis Pierre Manuel
François Henri de Montmorency-Bouteville, Luxembourgi hertsog
Antoine Nompar de Caumont
François de La Rochefoucauld
François de Bassompierre
André Morellet
Jacques Pierre Brissot
Charles François Dumouriez
Roger de Rabutin, Bussy' krahv
John Vanbrugh

Vaata ka
Bastille' elevant

Välislingid

Pariisi ehitised
Prantsusmaa ajalugu
Prantsusmaa militaarehitised
Vanglad riigiti
Ajaloolised ehitised