Võimsus

Võimsus on füüsikaline suurus, mis näitab, kui palju tööd teeb jõud ajaühiku jooksul, seega väljendab võimsus töö tegemise kiirust:
 
kus  – võimsus,  – töö,  – aja muut (ajavahemik).

Võimsuse SI-väline ühik on hobujõud.

Võimsus mehaanikas
Kui ühtlaselt liikuvale kehale mõjub liikumisega samasuunaline jõud, saab võimsuse arvutada valemiga:
 
kus  ‒ jõud ja  – kiirus.

Võimsus elektrotehnikas
Elektriseade kas muundab mingit liiki energiat elektrienergiaks (näiteks elektrigeneraator) või elektrienergiat teist liiki energiaks (näiteks elektripliit soojuseks). Seadme elektrivõimsus väljendab ajaühikus toodetava või tarbitava elektrienergia hulka. Tarbiva elektriseadme ehk elektritarviti võimsust nimetatakse ka võimsustarbeks.

Elektrotehnikas eristatakse hetk-, aktiiv-, reaktiiv- ja näivvõimsust.
Hetkvõimsuseks (tähis p) nimetatakse pinge ja voolutugevuse hetkväärtuse korrutist.
Aktiivvõimsus (tähis P) on vahelduvvoolu hetkvõimsuse keskväärtus ühe perioodi kestel.
Reaktiivvõimsus (tähis Q) iseloomustab kiirust, millega energia salvestub reaktiivtakistusega elektriahelaelementidesse, näiteks kondensaatorisse ja induktiivpooli, samuti energiavahetust ahelaosade vahel.
Näivvõimsus (tähis S) on aktiiv- ja reaktiivõimsuse geomeetriline summa.
Aktiivtakistusega R elektritarviti võimsus P on arvutatav pinge U ja voolu I kaudu järgmiselt:

Aktiivvõimsuse mõõtühik on vatt (tähis W), reaktiivvõimsuse ühik varr (tähis var) ja näivvõimsuse ühik voltamper (tähis V•A).

Võimsuse mõõtmine elektrotehnikas
Elektrivoolu võimsust mõõdetakse vattmeetriga. Kaudselt saab elektritarviti elektrilist võimsust mõõta ka voltmeetri ja ampermeetriga. Selleks tuleb ühendada voltmeeter seadmega rööbiti ja ampermeeter jadamisi. Näitude korrutamisel saadakse tulemuseks aktiivvõimsus, kui tarviti on aktiivtakistusega (näiteks elektriküttekeha).

Vaata ka
aktiivvõimsus
energiavoog
näivvõimsus
reaktiivvõimsus
töö (füüsika)
vatt

Välislingid
 Töö, võimsus, energia

Elektrotehnika
Füüsikalised suurused