Rahvuslind

Rahvuslind on maa loodus- ja linnukaitsesümbol. Rahvuslinnu mõiste võttis kasutusele Rahvusvaheline Linnukaitsenõukogu 1960. aastal. Rahvuslinnu määratlus võib olla kohati segane, sest paljudes riikides ei ole ametlikku rahvuslinud valitud ega määratud.  

Eesti rahvuslind on suitsupääsuke (alates 26. novembrist 1962).

Eri maade rahvuslinde 
Sulgudes valimise aasta
Afganistan – kaljukotkas 
Ameerika Ühendriigid – valgepea-merikotkas (1782) 
Angola – rabapistrik 
Anguilla – antilli ruugetuvi
Antigua ja Barbuda – keiser-fregattlind
Austraalia – emu
Austria – hõbehaigur (1964), aastatel 1962–1964 suitsupääsuke 
Bahama – flamingo
Bahrein – himaalaja bülbül
Bangladesh – pugal-harakööbik
Belgia – tuuletallaja (mitteametlik) 
Belize – vääveltuukan
Bermuda – bermuda tormilind
Bhutan – ronk 
Boliivia – andi kondor
Botswana – rohtla-siniraag
Briti Neitsisaared – händ-ruugetuvi
Colombia – andi kondor
Costa Rica – aedrästas
Dominica – keiser-amatsoonpapagoi
Ecuador – andi kondor
Eesti – suitsupääsuke 
El Salvador – türkiismotmot
Elevandiluurannik – etioopia turako
Filipiinid – ahvikotkas
Fääri saared – merisk (mitteametlik) 
Gibraltar – berberi kivikana 
Grenada – grenada manteltuvi
Guatemala – ketsal
Guyana – hoatsiin
Haiti – haiti järanokk
Hiina – õnnekurg
Hispaania – ibeeria kääpakotkas (mitteametlik) 
Holland – mustsaba-vigle 
Honduras – puna-aara
Horvaatia – lõunaööbik
Iisrael – vaenukägu 
Iirimaa – punarind
India – sini-paabulind
Indoneesia – jaava tuttkotkas
Iraak – aasia kivikana
Island – jahipistrik 
Itaalia – itaalia varblane (mitteametlik) 
Jaapan – rohefaasan
Jordaania – hele-karmiinleevike
Kambodža – hiidiibis
Kongo DV – kongo paabulind
Kreeka – kivikakk
Kuuba – kuuba järanokk
Leedu – valge-toonekurg 
Libeeria – aedbülbül
Luksemburg – pöialpoiss 
Lõuna-Aafrika Vabariik – valgepõsk-haigur
Lõuna-Sudaan – kilg-merikotkas
Läti – linavästrik 
Malaisia – ninasarviklind
Malawi – viir-järanokk
Maldiivid – suur-turteltuvi
Malta – sini-kivirästas (mitteametlik) 
Mauritius – mauritiuse dront
Mehhiko – kaljukotkas ja tuttkarakaara
Mongoolia – stepipistrik 
Myanmar – hall-paabufaasan
Namiibia – kilg-merikotkas
Nepal – kroon-läikfaasan
Nicaragua – türkiismotmot
Nigeeria – põhja-kroonkurg
Norra – vesipapp 
Paapua Uus-Guinea – harpüia
Pakistan – aasia kivikana
Palestiina – araabia nektarilind
Paraguay – paljaskurk-kellalind
Peruu – andi kaljukukes
Poola – merikotkas (mitteametlik) 
Prantsusmaa – puna-džunglikana
Põhja-Korea – kanakull 
Rootsi – musträstas 
Saint Helena – sainthelena tüll
Saint Kitts ja Nevis – pruunpelikan
Saint Vincent ja Grenadiinid – kuning-amatsoonpapagoi
Sambia – kilg-merikotkas
Singapur – karmiin-nektarilind
Soome – laululuik 
Sri Lanka – tseiloni džunglikana
Sudaan – kurgkotkas
Suurbritannia – punarind (mitteametlik) 
Svaasimaa – aedturako
Šotimaa – kaljukotkas (mitteametlik) 
Zimbabwe – kilg-merikotkas
Taani – kühmnokk-luik, aastatel 1960–1984 põldlõoke) 
Taiwan – taivani lasuurharakas
Trinidad ja Tobago – punaiibis ja venetsueela tšatšalaka
Tšiili – andi kondor
Türgi – rahvuslinnuna mainitakse vainurästast, kuid Türgi BirdLife andmetel see nii ei ole. Seda liiki Türgis eriti hästi ei tuntagi. 
Ungari – stepipistrik (mitteametlik) 
Uruguay – lõunakiivitaja
Uus-Meremaa – kiivi
Valgevene – valge-toonekurg (mitteametlik) 
Venemaa – väikeluik

Vaata ka
rahvuslill
rahvusloom
rahvuspuu
rahvusputukas

Viited 

Rahvussümbolid