Rannu kihelkond

Rannu kihelkond (lühend Ran; saksa keeles Kirchspiel Randen) on ajalooline kihelkond Tartumaa lääneosas ja Tartu kreisis Liivimaa kubermangus.

Piirkonna ajalugu
Rannu kihelkond on üks vanemaid Eestis, see asutati 13. sajandi esimesel poolel.

Ürikutes on esimesed teated kihelkonna kohta aastast 1347, kui seal oli teadaolevalt iseseisev preester. Praegusel kohal paiknev Püha Martini kirik ehitati tõenäoliselt 15. sajandi esimesel poolel.

Enamikku kihelkonna küladest on esmamainitud 16.–17. sajandil.

Dokument 1689. aastast märgib, et Rannu kihelkonda asutati kool.

Rannu kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes 5 mõisat – 1 kirikumõis, 2 rüütlimõisast peamõisat koos 1 kõrvalmõisaga ning 1 riigimõis. Lisaks veel 5 karjamõisat.
Rannu kirikumõis (Pastorat Randen)
Aruselja (Arrosilla), Tamme kõrvalmõis
Rannu (Schloß Randen) rüütlimõis
Tamme (Tammenhof) riigimõis
Valguta (Walguta) rüütlimõis

Rannu kihelkonna pärand
1. jaanuari 2010 seisuga on Eesti Rahva Muuseumi kogudes Rannu kihelkonna päritoluga 374 eset, ligi 400 fotot ja 57 etnograafilist joonist.

Kihelkonna alad tänapäeval
Tänapäeval kuuluvad kihelkonna alad tervikuna Tartu maakonna koosseisu. Võrtsjärve idakaldal asuv väike kihelkond jaguneb laias laastus kahe valla vahel. Enamiku kihelkonna aladest hõlmab endine Rannu vald, kihelkonna lõunapoolsed alad moodustavad endise Rõngu valla loodenurga.

Viited

Kirjandus