1988

1988. aasta (MCMLXXXVIII) oli 20. sajandi 88. aasta.

Sündmused maailmas

Jaanuar 

 ...

Veebruar 
13. veebruar – 28. veebruar – toimusid XV taliolümpiamängud Calgarys Kanadas.

Märts 
 13. märts – ajalehes Sovetskaja Rossija ilmus Nina Andrejeva kirjutis "Ma ei saa loobuda põhimõtetest".
 14. märts – maailmas tähistati esimest korda pii päeva.

Mai 
 14. mai – Stockholmis toimus XI Eesti laulupidu Rootsis.

Juuni 
26. juuni – Nõukogude Liidu juudid tulid Moskva tänavale, et nõuda õigust emigreeruda, kuid miilits viis nende juhi paari minuti jooksul ära.

Juuli 
6. juuli – Põhjamere Suurbritannia sektoris toimus maailma esimene naftaplatvormiõnnetus, kui gaasilekke tõttu plahvatas Piper Alpha naftaplatvorm. Õnnetuses hukkus 167 inimest.

August 
2. august – Nõukogude sõjaväevõimud avalikustasid USA kaitseministrile Frank Carluccile uue ülisalajase pommitaja loomise plaani.

September 
17. september – avati XXIV suveolümpiamängud Seoulis Lõuna-Koreas.
29. september – NASA jätkas kosmosesüstikulende, kui esimest korda pärast Challengeri katastroofi startis kosmosesüstik Discovery missioonile STS-26.

Oktoober 
 13. oktoober – radioaktiivse süsiniku meetodil tõestati, et Torino surilina on võltsing ning pärineb keskajast.

November 
 5. november – Ursula Wallberg valiti Eesti Rahvusnõukogu esimeheks.

Detsember 

 ...

Sündmused Eestis 

5. jaanuar – EKP KK büroo otsus "natsionalismi ilmingutest Eestis."
15.–16. jaanuar – EKP Keskkomitee poliitharidusmajas Tallinnas toimus Eesti NSV kolhoosnike 3. kongress 842 delegaadi osavõtul. Kongress valis Eesti NSV Kolhooside Nõukogu ja üleliidulise kongressi delegaadid. (Varasemad kaks kongressi olid toimunud novembris 1948 ja oktoobris 1969.) "Eesti NSV kolhoosnike III kongress toetab täielikult NLKP Keskkomitee 1985. aasta aprillipleenumil alustatud revolutsioonilisi ümberkorraldusi meie paljurahvuselises riigis, mis on suunatud sotsialismi ülesehitamise leninlike põhimõtete järjekindlale elluviimisele."
21. jaanuar – 14 kodaniku üleskutse Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (ERSP) loomiseks, eesmärgiks Eesti iseseisvus ja kommunistliku režiimi lõpp.
28. jaanuar – Eesti NSV-s kehtestati demonstratsioonide ja miitingute vastane seadus.
2. veebruar – Tartus tähistatavat Tartu rahu aastapäeva nurjama saadetud miilitsaüksused oli väljas kilpide ja koertega.
19. veebruar – ajalehes Rahva Hääl ilmus nn 49 kiri, mis kutsus üles vägivallast hoidumisele.
24. veebruar – Eesti Vabariigi 70. aastapäeva rahvakogunemine Tammsaare kuju juures Tallinnas koos võimude korraldatud palaganiga (Mati Talvik, Ahto Vellamaa, Harri Lumi, Gabriel Hazak, Trivimi Velliste).

 24. veebruar – Otepääl andis oma esimese kontserdi rokkansambel Terminaator.

25. märtsil – Kõnekoosolekud Tallinnas Tammsaare monumendi juures, Tartus, Võrus ja Pärnus, nõuti küüditatute nimekirjade avalikustamist.
1.–2. aprillil – Loomeliitude ühispleenum Tallinnas, kõlasid ka iseseisvuse nõuded, kuid ennekõike tauniti Karl Vaino juhtimisstiili.
13. aprill – Edgar Savisaar teeb Eesti televisioonis ettepaneku moodustada Rahvarinne Perestroika Toetuseks.
14.–17. aprill – Tartus toimunud muinsuskaitsepäevadel toodi taas avalikkuse ette Eesti lipu värvid.
26. aprill – asutati Eesti esimene aktsiaselts Baltservice.
1. mai – roheliste kolonn murdis Tallinnas võimude korraldatud maiparaadile, sinimustvalget sümboolikat kandnud Valev Kruusalu peeti võimude poolt kinni. Võrus tuli Vaba-Sõltumatu Noorte Kolonn nr 1 välja juba suure sinimustvalgega.
14. mail – Tartu X levimuusikapäevadel kanti ette Alo Mattiiseni ja Jüri Leesmenti isamaalised laulud.
14.–15. mai – esimene roheliste rattaretk "Kuidas elad Virumaa."
23. mai – Eesti Rohelise Liikumise ametlik asutamine, esimeheks sai Juhan Aare.
29. mai – MRP-AEG liige Lagle Parek kutsuti Moskvasse, kus USA president Ronald Reagan võõrustas nõukogude dissidente.
31. mai – Ardo Keskküla, Rein Õunapuu ja Einar Soone ettepanek luua Eesti Kristlik Liit.
4. juuni – Esimene sõltumatu noortefoorum kinos Kosmos, millel kõlanud iseseisvusnõuded sundisid Edgar Savisaare saalist välja marssima, meedias avaldati noortefoorumi nõuded sihilikult moonutatuna.
10.–14. juuni – stiihiliselt alanud öölaulupidudel Tallinnas kogunes isamaalisi laule laulma ligi 100 000 inimest.
14. juuni – küüditamise aastapäeva tähistati meeleavaldustega Tallinnas, Tartus, Pärnus, Võrus, Viljandis jm.
16. juuni – Moskvast saabunud Nikolai Sljunkovi kaasabil tagandati Karl Vaino EKP keskkomitee esimese sekretäri kohalt ja ametisse pandi Vaino Väljas.
17. juuni – Tallinna Lauluväljakul toimus enam kui 100 000 osavõtjaga rahvakoosolek, kohtumine NLKP konverentsile saadetavate delegaatidega.
17. juuni – tegevust alustas Sõltumatu Infokeskus, põhitoimkonnas Andres Mäe, Mait Raun, Andres Herkel.
19. juuni – Lalsis taastatud Vabadussõja monument vallandas monumentide taastamise kampaania üle Eesti.
23. juuni – Eesti NSV Ülemnõukogu presiidium oli sunnitud tunnustama sinimustvalget eesti rahvusvärvidena.
25. juuni – Tallinnas Reaalkooli juures peetud miitingul nõuti sealse Vabadussõja ausamba taastamist.
28. juuni – Rahvarinde kutsel tulid tuhanded inimesed ehitamisel olnud rahvusraamatukogule kaableid paigaldama.
1. juuli – Tallinnas Draamateatri ees algas ERSP korraldatud pikett poliitvangide (Enn Tarto, Mart Niklus jt) vabastamise nõudmisega.
12. juuli – Mart Niklus naasis vangistusest Eestisse.
12. juuli – Vaba-Sõltumatu Noorte Kolonn nr 1 heiskas sinimustvalge Suurele Munamäele, mille võimud kohe maha võtsid, kuid 15. juulist jäi see siiski lehvima.
14. juuli – Tallinnas asutati Miina Hindi juhtimisel Eesti Demokraatlik Liikumine'88 (EDL'88).
19. juuli – Jevgeni Kogani eestvedamisel asutati Tallinnas Eesti NSV töötajate internatsionaalne liikumine.
26. juuli – asutati Tallinna Sõltumatu Malev, et taastada vabadussõja monumente ja skautide liikumist.
3. august – leiti üles Otepää Vabadussõja mälestussamba obelisk.
10. august – Rahva Hääl avaldas lõpuks Molotovi-Ribbentropi pakti salajased lisaprotokollid.
16. august – Tallinnas vanas Poliitharidusmajas toimus Interliikumise vormiline asutamiskoosolek.
20. august – Pilistveres asutati Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei, esimese avaliku väljakutsena kommunistlikule parteile.
23. august – Teise Hirvepargi miitingu korraldasid ühiselt ERSP, MRP-AEG, Eesti Kristlik-Demokraatlik Liiga, EDL'88, Eesti Kristlik Liit, Rahvusliku Sõltumatuse Liiga ja Tallinna Sõltumatu Malev, samal päeval kõneles Rahvarinde kutsel Tallinna linnahallis Moskva professor Juri Afanasjev.
25. august – Eesti Roheline Liikumine nõudis linnahallis toimunud avalikul koosolekul valitsusjuht Bruno Sauli tagandamist.
26.–28. august – esimene Rock Summer Tallinna lauluväljakul.
8. september – Isemajandava Eesti üle peetud vaidluste tulemusel sai plaanikomitee esimeheks Rein Otsason.
11. september – Tallinna lauluväljakul toimus aasta suurim massiüritus, kus osales ligi 300 000 inimest – "Eestimaa laul 1988". Trivimi Velliste nõudis avalikult Eesti iseseisvumise taastamist.
27. august – Rahvarinde algatuskeskuse seisukoht Eesti enesemääramisest kuulutas eesmärgiks sotsialistliku föderalismi arengu ehk liidulepingu.
1.–2. oktoober – Tallinna Linnahallis toimus Rahvarinde esimene kongress.
6.–9. oktoober – muinsuskaitsepäevad Pärnus.
11. oktoober – taastati Õpetatud Eesti Selts, esimeheks valiti Herbert Ligi.
13. oktoober – Kreutzwaldi-nimeline Eesti NSV Riiklik Raamatukogu nimetati ümber Eesti Rahvusraamatukoguks.
16.–22. oktoober – eesti keele nädal Tallinnas lõppes keeleloitsuga Tallinna raekoja ees.
17. oktoober – vangilaagrist jõudis tagasi Enn Tarto.
2. november – Pilistveres rajati stalinismiohvrite mälestuseks kivikangur.
 3. november – sai alguse Estonia kaevanduse põleng. Põlengut kustutati 48 päeva.
12. november – Teine sõltumatu noortefoorum Tartus.
16. november – Eesti NSV Ülemnõukogu võttis vastu suveräänsusdeklaratsiooni, taotles liidulepingu sõlmimist ja pani valitsusjuhiks Indrek Toome.
30. november – konkureerivatel koosolekutel Tallinnas lõid üleliidulised tehased Töökollektiivide Ühendnõukogu (juhiks Vladimir Jarovoi) ja Eesti ettevõtted Eesti Töökollektiivide Liidu (juhiks Ülo Nugis).
1. detsember – taastati Eesti Üliõpilaste Selts.
7. detsember – algatus Eesti Rohelise Partei loomiseks.
10. detsember – Tartus peetud rohelisel foorumil saab Eesti Rohelise Liikumise esimeheks Toomas Frey.
28. detsember – Melbourne'is alanud ESTO'88 päevadel sai esimest korda osaleda ka Eestist saabunud delegatsioon.

Sündinud 

1. jaanuar – Melissa Haro, USA modell
21. jaanuar – Vanessa Hessler, itaalia modell ja näitleja
23. jaanuar – Pim Meurs, hollandi kabetaja
26. veebruar – Timo Sild, eesti orienteeruja
13. märts – Jane Trepp, eesti ujuja
24. märts – Kardo Ploomipuu, eesti ujuja
27. märts – Brenda Song, USA filminäitleja ja laulja
29. märts – Jürgen Zopp, eesti tennisist
10. aprill – Haley Joel Osment, USA näitleja
11. aprill – Mait Patrail, Eesti käsipallur
28. aprill – Juan Manuel Mata García, hispaania jalgpallur
5. mai – Skye Sweetnam, kanada laulja
7. mai – Eino Puri, eesti jalgpallur
7. mai – Kadri Puri, eesti võrkpallur
7. mai – Sander Puri, eesti jalgpallur
16. mai – Jaak Põldma, eesti tennisist
24. juuni – Ardo Arusaar, eesti maadleja
24. juuni – Micah Richards, inglise jalgpallur
5. juuli – Martin Liivamägi, eesti ujuja
9. juuli – Triin Niitoja, eesti laulja
24. juuli – Joosep Järvesaar, eesti laulja
29. juuli – Tarjei Bø, norra laskesuusataja
29. juuli – Teele Viira, eesti laulja
5. august – Kaimar Saag, Eesti jalgpallur
30. august – Laura Põldvere, eesti laulja
19. september – Katrina Bowden, USA näitleja
19. september – Annika Saarnak, eesti ujuja
7. detsember – Emily Browning, austraalia näitleja

Surnud 

14. jaanuar – Georgi Malenkov, Nõukogude Liidu poliitik
17. jaanuar – Angelo di Mojana, Malta ordu suurmeister
20. jaanuar – Ülo Torpats, eesti klassikaline filoloog ja tõlkija
7. veebruar – Rudolf Põldmäe, eesti kirjandus- ja rahvaluuleteadlane
1. märts – Maurice Raichenbach, prantsuse kabetaja
9. märts – Kurt Georg Kiesinger, saksa poliitik
7. aprill – Aira Kaal, eesti kirjanik
26. aprill – Valerie Solanas, ameerika kirjanik
25. oktoober – Aleksander Tõkke, Eesti autosportlane ja treener
6. november – Elar Kuus, eesti lastekirjanik
6. detsember – Roy Orbison, USA muusik

Nobeli auhinnad 
füüsika – Leon Lederman, Melvin Schwartz, Jack Steinberger
keemia – Johann Deisenhofer, Robert Huber, Hartmut Michel
meditsiin – James Black, Gertrude Elion, George Hitchings
kirjandus – Nagib Mahfuz
rahu – ÜRO rahutagamisjõud
majandus – Maurice Allais

Viited

1988