NSV Liidu piirivalve Eestis

NSV Liidu piirivalve Eestis on ülevaade Eesti NSV territooriumil aastatel 1940–1941 ja 1944–1991 asunud ning tegutsenud NSV Liidu riigipiiri valvamisega tegelenud NSV Liidu piirivalve organisatsioonist ja tegevusest.

NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi piirivalve ettevalmistused iseseisva Eesti piiride kontrolliks algasid juba esimestel päevadel pärast NSV Liidu korraldatud juunipööret Eestis 21. juunil 1940. NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaat andis välja samal päeval (s.o 21. juunil) käskkirja nr 00867, mille alusel muudeti seni Eesti Vabariigi ja NSV Liidu riigipiiri valvanud 6., 8. ja 10. piirivalvesalga isikkoosseisu ning nad suunati oma uutesse dislotseerumispaikadesse Eesti lääne ja põhjapiirile. Eesti-NSV Liidu piiri jäid katma 7. (Kingissepa salk), 9. (Pihkva salk), 11. (Rõmšanski) piirivalvesalgad.

Eesti NSV sisejulgeolekut kontrolliv ja Nõukogude võimu riiklikku julgeolekut tagav Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaat moodustati alles pärast Eesti annekteerimist NSV Liidu poolt 8. augustil 1940.

NSV Liidu piirivalve Eestis 1940–1941
NKVD Balti ringkonna piirivalvevägede valitsus (Управление пограничных войск НКВД Прибалтийского округа, ka Управление ПВ НКВД Прибалтийского округа) keskusega Tallinnas (Pärnu maantee 27), mis moodustati NSV Liidu ÜK(b)P Keskkomitee Poliitbüroo otsusega 14. augustist 1940 koos teiste (Ukraina, Valgevene, Moldaavia ja Musta mere) uute piirivalveringkondadega.
Juhid 
kindralmajor Konstantin Rakutin (1902–1941), (Ракутин Константин Иванович ), senine Leningradi PV ringkonna staabiülem.
valitsuse ülema asetäitja poliitalal ja poliitosakonna ülem Nikolai Potehhin
valitsuse staabiülem riikliku julgeoleku major I. Ivanov;
 NSV Liidu SARKi Balti mere piirivalveringkonna juhtkond Tallinnas (123)
Piiripunktid Tallinnas, Pärnus (ning Riias, Liepājas ja Ventspilsis).

6. piirivalvesalk 

Staap oli Rakveres (isikkoosseis, 1167). Piirivalvesalga ülem oli riikliku julgeoleku polkovnik Andrei Jefstafjevitš Bulõga, vanempolitruk Pjotr Karlovitš Suvalov, staabiülem riikliku julgeoleku major Veniamin Fjodorovitš Nesterov. Piirivalvesalga teeninduspiirkonnas (mis ulatus Tallinna ja Suurupi lähedal asuvast Ninamaa neemest kuni Leningradi oblastis asuva Narvusi külani) moodustatud komandantuuride ülemad olid: 1. komandantuuris major Sokolov (hukkus lahingus 20. augustil 1941), 2. komandantuuris – kapten Lavrentjev (hukkus lahingus 20. septembril 1941), 3. komandantuuris – kapten I. G. Bobkov, 4. komandantuuris – kapten N. I. Tšugunov.

Nõukogude–Saksa sõja ajal jõudsid Saksa väed 7. augustil Kunda piirkonnas Soome laheni. Piirivalvesalk lõigati pooleks ning salga 1. ja 2. komandantuur koos salga staabiülem Nesteroviga taganes Leningradi piirkonda. Salga 3., 4. ja 5. komandantuur liideti aga NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi 22. motolaskurdiviisi koosseisu ning osales 1941. aasta Tallinna kaitsmises Nõukogude vägede poolt.

8. piirivalvesalk 

Salga staap oli Haapsalus (isikkoosseis, 1153). Piirivalvesalga ülem oli riikliku julgeoleku polkovnik Stepan Mihhailovitš Bunkov (Буньков Степан Михайлович), piirivalvesalga ülema asetäitja poliitalal pataljonikomissar Georgi Grigorjevitš Lanin (hukkus lahingus 13. juuli 1941), piirivalvesalga staabiülem riikliku julgeoleku kapten Konstantin Mihhailovitš Šiškov. Piirivalvesalga teeninduspiirkonnas (mis hõlmas Läänemere rannikut) moodustatud komandantuuride ülemad: komandantuur nr 2 major Smirnov (hukkus lahingus 13. juulil 1941); komandantuur nr 3 vanemleitnant Vostrikov; komandantuur nr 4 kapten Šarapov; komandantuur nr 5 kapten Rukavišnikov.

Pärast Nõukogude Liidu ja Saksamaa vahelise sõja algust jaotati piirivalvesalk nõukogude väejuhatuse korraldusel kaheks: 1. ja 2. kordon koos salga ülema Stepan Bunkov liideti aga NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi 22. motolaskurdiviisi koosseisu ning osales 1941. aasta juulis Läänemaal Palivere-Risti-Ellamaa joonel ja Tallinna kaitsmises nõukogude vägede poolt. Salga 3., 4. ja 5. komandantuuri liikmed aga taganesid Leningradi piirkonda.

10. piirivalvesalk 

Salga juhtkond, staap ja salga poliitosakond asusid Kuressaares (isikkoosseis, 1179). Piirivalvesalga ülem oli riikliku julgeoleku major Sergei Mihhailovitš Skorodumov, piirivalvesalga ülema asetäitja poliitalal pataljonikomissar Zahhar Fjodorovitš Braslavets (Браславец Захар Федорович), piirivalvesalga staabiülem riikliku julgeoleku major Ivan Hrisanovitš Kotšergin (Кочергин Иван Хрисанович). Piirivalvesalga teeninduspiirkonnas (mis hõlmas Läänemere saari, venepäraselt Moonsundi arhipelaag Saaremaad, Hiiumaad jt) moodustati 1., 2., 3., 4. ja 5. komandantuur.

1. ja 2. komandantuur asusid Hiiumaal, Hiiumaal kordonid nr 1–12 (nr 1 – Sääre, nr 2 – Kärdla, nr 3 – Ogandi (Mudaste), nr 4 – Pihla, nr 5 – Paope, nr 6 – Kõpu (Kõpu mõisas), nr 7 – Tammistu, nr 8 – Nurste (Haldi, Läku talu), nr 9 – Tohvri (Sõrul), nr 10 – Jausa, nr 11 – Kassari (Kiisiküla), nr 12 – Sarve (Heltermaa)), Vormsil nr 13–14, Muhus nr 15.

3., 4. ja 5. komandantuur asusid Saaremaal ja nende koosseisus Saaremaal, kordonid nr 16– 31.

2. Balti mere piirivalvelaevade salk 

Salga staap oli Tallinnas (isikkoosseis 1474), salga ülem: riikliku julgeoleku 2. järgu kapten Aleksandr Perfilov, sõjakomissar G. Semljakov, staabiülem riikliku julgeoleku 3. järgu kapten B. Tširkov. Salk koosnes 4 divisjonist:
1. divisjon paiknes Tallinnas, ülem riikliku julgeoleku vanemleitnant J. Reznitšenko;
2. divisjon paiknes Liepājas, ülem riikliku julgeoleku kaptenleitnant A. Finotško;
3. divisjon paiknes Narva-Jõesuus, ülem riikliku julgeoleku kaptenleitnant M. Turkov;
4. divisjon Liepājas.

11. üksik lennueskadrill

Lennueskadrilli staap asus Kuressaares (isikkoosseis 260).
Eskadrilli lennukid asusid lennuväljadel Saaremaal (Kuressaare lennuväli) ja Hiiumaal (Kihelkonna vesilennukite baas) ning teostas merepiiri valvet Naissaarest kuni Leedu linna Palangani. Eskadrilli ülem: riikliku julgeoleku major N. Petrov, asetäitjaks poliitalal vanempolitruk N. Samohhin. Eskadrilli koosseisus oli 9 pommituslennukit SB ja 3 lähiluurelennukit MBR-2. 
 nooremkoosseisu väljaõppe piirkondlik kool Tallinnas (495)

Lisaks neile kuulusid Läänemere ringkonda veel Liepājas asunud 12. piirivalvesalk (1190) ja 99. üksik rannakaitse piirivalvesalk Hanko poolsaarel (690) ja üksik piirivalvelaevade divisjon.

Balti Piirivalvepiirkonna vägede koosseisu kuulus ka NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi 22. motolaskurdiviisi 3. polk, mis tegeles nõukogude ja kommunistlike asutuste valvega Tallinnas.

Kuna Eestis paiknevad NSV Liidu piirivalveüksused ei osalenud Teise maailmasõja käigus puhkenud Nõukogude–Saksa sõjas lahingutegevuses Saksa vägede vastu, siis kaasati nad SARKi allüksustena hävituspataljonide ja SARKi motolaskurdiviisi väeüksuste koosseisu ning nad osalesid lahingutes kohaliku vastupanuliikumisega ja hiljem pärast taandumist Tallinnasse, Tallinna kaitsel saksa vägede vastu.

1944–1949

Esimesed piirivalveväeosad jõudsid Saaremaale 1944. ja 1945. aasta vahetusel, kuid ühtset piirivalvesüsteemi veel ei olnud ja taastatud NSV Liidu riigipiiri valvamise ülesannet täitsid spetsiaalsed jalaväeosad. Olukord muutus 1946. aasta sügisel, kui Eesti NSV Ministrite Nõukogu võttis vastu 26. oktoobri määruse nr 58 ühtsest piirivalvekorraldusest Eesti NSV territooriumil.

Piiritsooni kuulusid kõik saared Soome ja Riia lahes ning Mandri-Eesti rannaäärsed alad. Määratleti ka piiritsoonis elamise ja liiklemise kord. Rannavööndis võis liikuda ainult Eesti NSV Siseministeeriumi miilitsaorganite välja antud passiga, milles oli kohaliku piirivalve märge ja mis oli tembeldatud erilise pitsatiga. Kohalikud võimuorganid olid kohustatud koostöös piirivalvega seadma randades üles piiritsooni märgistuse. Inimestel oli keelatud võtta enda juurde korterisse ajutisi elanikke jms. Kalurid pidid kõik alused registreerima ning sadamates sisseseatud kord nägi ette alalise valve ja territooriumi piirdega ümbritsemise. Paadid lukustati ning aerud-tullid tuli hoida eraldi panipaigas.

Alates 1944. aasta novembri algusest asus Tallinnas Pärnu mnt. 27 NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi Balti Ringkonna Piirivalvevägede juhatus. 1944. aasta lõpuks oli ringkonna formeerimine peaaegu lõpule viidud. Selle ülesandeks oli merepiiri kaitse okupeeritud Eesti ja Läti piires. ülemaks määrati kindralmajor Stepan Bannõhh, poliitosakonna ülemaks polkovnik I. Krotov. Ringkonna juhatus asus Tallinnas kuni 1950. aastate alguseni.

1944. aasta lõpus andis Balti laevastik ringkonnale üle laevad (osa neist kasutati piirivalveks juba enne sõda), mille baasil moodustati piirivalve mereväeosad.

Eestis asusid 1945. aastal järgmised NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi Balti ringkonna piirivalvevägede väeosad: 
 99. piirivalvesalk (s/o 2345) staabiga Rakveres alates 1944. aasta lõpust. 1945. aastal oli salgal 6 komandantuuri ja umbes 30 kordonit Lebjažjest (Leningradi oblast, Lomonossovi rajoon) Kolga-Aablani. 3. komandantuur asus Narva-Jõesuus, 4. Aseris, 5. Võsul ja 6. Haral.
 11. piirivalvesalk (s/o 2133) staabiga Kuressaares (Kingissepa), oli Saaremaal vähemalt 1945. aasta jaanuari algusest. Kordonid (ligi 30) asusid 1945. aastal Vormsist Sõrveni. 1940.–1950. aastatel oli 1. komandantuur Vormsil, 2. Kärdlas, 3. Putkastes (Hiiumaal), 4.-6. Saaremaal. 
 106. piirivalvesalk (s/o 2198) staabiga Tallinnas. Salga koosseisus oli Tallinna merekontrolli- ja läbilaskepunkt. Kordonid (ligi 30) asusid 1945. aastal Tsitrest Noarootsini. 
 7. (Balti) üksik piirivalve vahilaevade divisjon (s/o 2243) Tallinnas. 
 (Balti) üksik piirivalve vahilaevade divisjon (s/o 2244) Haapsalus.

Piirivalveobjektid Eestis 1946 
Tallinnas oli 1945. aastal nõukogude piirivalve käsutuses vähemalt 30 krunti. Allpool on loetletud piirivalveüksuste (-salkade jm) ja -allüksuste (-kordonite ja -komandantuuride) asukohad Eestis väljaspool Tallinna seisuga 1.06.1946. Enamus neist objektidest olid aga piirivalvevägede kasutuses juba 1940–1941, uuesti hõivati need kohe pärast Saksa vägede taandumist 1944. aastal. Kõik objektid olevat üle antud kohalike võimude sellekohaste otsuste, määruste ja aktidega, mis pärinevad küll peamiselt ajavahemikust jaanuar–aprill 1945, olid aga reeglina reaalselt nõukogude vägede ja piirivalve kasutuses juba varem. Lisaks loetletuile oli ka kümneid maju ning üksikkortereid piirivalve käes n-ö tasuta rendil.

Tallinnas asus sõjaväeladu nr 30, mis allus NKVD-MVD Balti Ringkonna Piirivalvevägede Sõjaväevarustusvalitsusele.

Piirivalveobjektid Eestis väljaspool Tallinna 1. juuni 1946 seisuga:: 
Harjumaal: Rae vald: Jaaniantsu talu kasarm; Nõva vald: Vihterpalu kasarm, staap; Alliklepa kasarm; Pedase kasarm; Padise vald: Kurkse kasarm; Pakri vald: Väike-Pakri saare kasarm, söökla; Paldiskis Koidu tänav 17 kasarm, tall; Keila vald: Lahepere kasarm; Harku vald: Mereküla kasarm; Välja talu kasarm; Prangli saare kasarm, söökla; Iru vald: Rummu kasarm; Leppneeme kasarm; Randvere kasarm; Jõelähtme vald: Koogi kasarm, staap; Keila vald: Pikaste talu 2 elamut; Uuemõisa talu 3 elamut; Kolga vald: Kolga-Aabla kasarm; Tapurla kasarm ja söökla; Hara kasarm; Kõnnu vald: Loksa kasarm, söökla, staap, raadiojaam; Pärispea kasarm; Vihasoo kasarm; Viinistu kasarm, elamu
Läänemaal: Haapsalu staap (üle võetud 10. armeelt); Kooli tänav 3 kasarm 8? БО ДСК; Lääne maakonnas, Riguldi vald: Elbiku kasarm; Spithami kasarm; Pühalepa vald: Heltermaa sadama kasarm (66 rm) ja kasarm (136 rm); Lehtma kasarm ja söökla; Kuri kasarm; Kõrgessaare vald: Kõpu kasarm; Otste kasarm ja elamu; Mudaste kasarm; Käina vald: Kiisiküla? (Kassari) kasarm; Emmaste vald: Haldreka (Haldi?) k; Õngu (Oiniku) kasarm; Emmaste kasarm, söökla; Käina mõis? staap, 3 elamut (kõik 454 rm!); Kalana; Kärdla l kasarm, söökla, staap; Vormsi saar: Hullo kasarm; Borrby kasarm, söökla, elamu; Sviby (mt, : Hullo) kasarm, söökla, staap, 4 elamut
Virumaal: Rakvere: Pikk tänav 2 salga staap, garaaž, ladu, tall, töökojad, 2 elamut; Pikk tänav 7 medpunkt, töökoda, raadiosõlm, elamu, tall; Pikk tänav 24 elamu; Lai tänav 8 elamu; Vene tänav 4 elamu; Poska tänav 5 elamu; Aaspere vald: Liiguste elamu; Palmse vald: Võsu Mere tänav 8 kasarm; Mere 10 komandantuuri staap, 2 talli, kuur, kelder; Mere 12 medpunkt, saun; Mere 19 söökla; Mere 23 pagaritöökoda; Mere 33 saun; Mere 34, 37, 42, 44, 48, 50, 63 7 elamut; Rakvere tänav 5, 7, 9 pioneerilaager; Loksa kasarm; Vergi kasarm, saun, juurviljahoidla; Lahe kasarm, juurviljahoidla, saun, kuur; Lahe k, tall, kuur, ladu; Vihula vald: Vihula kasarm, tall, kelder; Vainupea kasarm, söökla; Kunda vald: Rutja kasarm, tall; Letipea kasarm, tall; Kunda küla kasarm, tall, varjualune, juurviljahoidla; Mahu vald: Laheküla kasarm, 3 elamut, tall, saun; Aseri k, komandantuuri staap, kasarm, 2 elamut, tall, juurviljahoidla; Lüganuse vald: Purtse kasarm, tall; Kohtla vald: Saka mõis staap, 6 kasarmut (e-v ühesuurust), söökla, kuur; Ontika kasarm; Jõhvi vald: Toila küla kasarm, saun, tall-kelder; Toila k, Posti tänav 13, 16, 23, 29, 31 5 elamut, juurviljahoidla (Posti 31); Oru mõis staap, elamu, ladu, tall, juurviljahoidla, kuur; Vaivara vald: Türsamäe kasarm, tall; Auga küla kasarm, tall, elamu
Saaremaal: Kuressaares Tallinna tänav 23 kasarm, tall; Tallinna 13 kasarm, tall; Tallinna 9 kasarm, ladu; Tallinna 12 ? (par. 15-st) staap, garaaž; Tallinna 2 kasarm, elamu, ladu, tall; Tallinna 10 elamu; Oktoobri tänav 1 klubi, 2 ladu, saun; Oktoobri 5 kasarm, juurviljahoidla; Oktoobri 10 elamu; Kauba tänav 12 medpunkt, saun, tall; Kauba 20 staap?; Pikk tänav 19 elamu, töökoda, kuur; Pikk 22 elamu; Tolli tänav 6 kasarm, peavaht, kuur; Pruuli tänav 4, 4a staap, elamu, kuur; Allee tänav 8 staap; Kuressaare vald: Nasva raadiojaam; Muhu vald: Muhu sadam, (Kuivastu ?) kasarm, ladu; Võlla kasarm, tall; Kihelkonna vald: Kihelkonna kasarm, garaaž, sepikoda, kasarm, tall, saun, ladu; Vilsandi saare kasarm, kuur; Rannaküla kasarm, tall, ladu, kuur, söökla; Kõruse kasarm, kuur; Torgu vald: Karuste kasarm, elamu, kuur; Kargi kasarm, tall, saun; Sääre elamu, tall; Salme vald: Tiirimetsa kasarm, saun; Möldri kasarm, kuur, tall, juurviljahoidla, ladu, saun; Kaugatoma 2 elamut; Lümanda vald: Lahetaguse kasarm, tall, söökla; Austla kasarm, kuur; Leisi vald: Leisi mõis staap, garaaž, klubi, medpunkt, kasarm, kuur; Pammana kasarm, tall, söökla; Mustjala vald: Ninase kasarm, tall, saun; Mustjala 3 elamut, kuur; Panga 2 elamut, tall, kuur; : Liigalaskma kasarm, kuur
Pärnumaal: Pärnus: Tammsaare tänav 2–4 staap, kasarm, 2 ladu; Supeluse tänav 13–15 kasarm, söökla; Supeluse 14 kasarm; Supeluse 1 2? (18?) 2 kasarmut; Roosi tänav 8 medpunkt, ladu

1949–1953

Aastatel 1949–1953 kuulusid Eesti NSV territooriumil asunud piirivalveväed NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi Leningradi ringkonna Piirivalvevägede Valitsuse alluvusse.
106. piirivalvesalk, (106 Таллиннский пограничный отряд войск МГБ СССР Управления пограничных войск МГБ СССР Ленинградского округа)

1954–1955
Aastatel 1954–1955 kuulusid Eesti NSV territooriumil asunud piirivalveväed NSV Liidu Siseministeeriumi Leningradi ringkonna Piirivalvevägede Valitsuse alluvusse.

Leningradi ringkonna Piirivalveväed teostasid riigipiiri valvet Karjala ANSV-s asunud Pitkajärvest, Eesti NSV, Läti NSV ja Leedu NSV merepiiril, kuni Leedu NSV ja Kaliningradi oblasti halduspiirini.

1955–1963
Aastatel 1955–1963 kuulusid Eesti NSV territooriumil asunud piirivalveväed NSV Liidu Siseministeeriumi Leningradi ringkonna Piirivalvevägede Valitsuse alluvusse. 1957. aastal viidi läbi reorganiseerimine, mille käigus toodi RJK alluvusse seni NSV Liidu Siseministeeriumi alluvuses olnud NSV Liidu Piirivalveväed ning loodi 2. aprillil 1957 NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Riikliku Julgeoleku Komitee Piirivalvevägede peavalitsus, millele allutati piirivalveväed. Piirivalvevägede koosseisu oli ka eraldi merepiirivalve üksused. 

1963. aastal ühendati Leningradi ringkonna piirivalveväed Põhja ringkonna piirivalvevägedega, Loode piirivalveringkonnaks (Краснознаменный Северо-Западный пограничный округ КГБ). Loode piirivalveringkonna väed teostasid riigipiiri valvet territooriumil, Arhangelskist kuni Kaliningradi oblastini. Piirivalvevägede valitsus asus Leningradi linnas. Loode piirivalveringkonda kuulusid: Leedu NSV, Läti NSV, Eesti NSV, Arhangelski oblast, Vologda oblast, Leningradi oblast, Murmanski oblast, Novgorodi oblast, Pihkva oblast, Karjala ANSV.

Balti Piirivalveringkond
23. oktoobril 1975 moodustati Loode piirivalveringkonna Eesti NSV, Läti NSV, Leedu NSV ja Kaliningradi oblasti territooriumitel asuvatest piirivalvevägede baasil Balti piirivalveringkond, mis teostas riigipiiri valvet Poola rahvavabariigi piirist, mööda Läänemere, Riia lahe ja Soome lahe rannikul. Piirivalveringkonna valitsus asus Riias, Läti NSV-s.

Piirivalve tegevuse aluseks oli NSV Liidu seadus "NSV Liidu riigipiiri kohta".

NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Piirivalvevägede Peavalitsuse Punalipulisse Läänemere Piirivalveringkonda kuulusid 6 salka, neist Eesti alal Tallinna (Таллинский ПО), Rakvere (Раквереский ПО) ja Kuressaare (Кингисеппский ПО) salgad, ning lisaks neile 8. piirivalvesalk (s/o 2335) Ventspilsis, 23. piirivalvesalk (s/o 2114) Klaipedas, 95. piirivalvesalk (s/o 2297) Kaliningradis. Ringkonna staap (s/o 2582) ja komandantuur (s/o 9826) asusid Riias.

Kingissepa piirivalvesalk

11. piirivalvesalk (11-й Кингисеппский пограничный отряд КППО, в/ч 2133), s/o 2133. Staap ja õppekeskus Kuressaares, Tallinna tänav 19, elamud Pihtla tee 24.
Hiiumaal, Kärdla komandantuur (1 пограничная комендатура, Берёзовый, в/ч 2133-А). Kärdla komandantuuri väliõppekeskus asus Paope külas.

 1. piirivalvekordon, (1 ПЗ, 1 пограничная застава, в/ч 2133-Д). Radarijaam, 2 vaatlustorni (Sääre nina tehnilise vaatluse post). Hiiu maakond/Hiiumaa rajoon, Pühalepa vald Heltermaa, Suursadama
 2. piirivalvekordon (2 ПЗ "Отборный", в/ч 2133-Е). (Kuni 1976. aasta sügiseni allus 11. pvs, siis aga allutati Tallinna 106. pvs.) 2 radarijaama, 2 vaatlustorni (Lehtma tehnilise vaatluse post). Hiiumaa, Kärdla 
 3. piirivalvekordon (3 ПЗ, в/ч 2133-И). 2 radarijaama, 2 vaatlustorni. Hiiumaa, Lauka vald, Kõrgessaare 
 4. piirivalvekordon (4 ПЗ, в/ч 2133-К). Ojaküla Hiiumaa. Vaatlustorn asub Hiiumaa militaarmuuseumi alal. Kordoni teeninduspiirkonnas oli Hirmuste tehnilise vaatluse post, Kõpu poolsaare Ristna neemel. 
 5. piirivalvekordon (5 ПЗ, в/ч 2133-Л). 2 radarijaama, 2 vaatlustorni (Haldi tehnilise vaatluse post). Hiiumaa, Emmaste vald Sõru Soela väina ääres
Kuressaare komandantuur
 6. piirivalvekordon (6 ПЗ Лийкюла) (), Kordoni teeninduspiirkonnas Pammana (Pakulaiu) tehnilise vaatluse post () Põhja-Saaremaa, Liiküla, (tänapäeva Saaremaa vald, Liiküla)
 7. piirivalvekordon (7 ПЗ). Umbes 1980. aastal ehitatud uus Tagaranna piirivalvekordon (): radarijaam, Tagaranna tehnilise vaatluse post () , Ninase piirivalve tugipunkt (). (1988. aastast Viktor Kingissepa nimeline piirivalvekordon. Põhja-Saaremaal, Saaremaa vald, Ninasel. 
 8. piirivalvekordon (8 ПЗ Кырузе) () Radarijaam, 2 vaatlustorni, Loode-Saaremaal, Saaremaa vald, Kõrusel.
 9. piirivalvekordon 9 ПЗ Кихельконна), Lääne-Saaremaal, Kihelkonna, (tänapäeva Saaremaa vald, Kihelkonna)
 10. Karala,/piirivalvekordon (10 ПЗ Киприда) (), Lääne-Saaremaal, Austlas, (tänapäeva Lääne-Saare vald, Austla). Kordoni teeninduspiirkonnas tehnilise vaatluse post, Atlas ja Jõgela tehnilise vaatluse post

 11. Kipi-Koovi piirivalvekordon (11 ПЗ) (), Lääne-Saaremaal, (tänapäeva Saaremaa vald, Kipi) Kordoni teeninduspiirkonnas Lõmala TVP, Lõmalas.
 12. piirivalvekordon (12 ПЗ Отварный) (), Lõuna-Saaremaa Sõrve poolsaare läänekaldal, Kargi, (tänapäeva Saaremaa vald, Kargi). Kordoni teeninduspiirkonnas Kaunispe tehnilise vaatluse post
 13. piirivalvekordon, kapten Aleksandr Lošmanovi nimeline Tammuna piirivalvelinnak (13 ПЗ Вмятина). Kordoni teeninduspiirkonnas Türju TVP, Türjus. Lõuna-Saaremaa Sõrve poolsaare läänekaldal, (tänapäeva Saaremaa vald Tammunal).
 14. piirivalvekordon (kuni 1976. aastani, seejärel nimetati ümber 12. pvk),
 15. piirivalvekordon (kuni 1976. aastani, seejärel nimetati ümber 13. pvk),
Pärast Nõukogude vägede väljaviimist Eestist jätkas väeosa teenistust Eesti-Vene piiril Narva piirilõigul, pvs staap asus Kingissepa linnas.
Piirivalve tehnilise vaatluse post sisaldas statsionaarseid radarid, prožektoreid ja visuaalvaatlusseadmeid. Piirivalve jalgsi- ja ratsapatrullid Saaremaal ja Hiiumaal liikusid ööpäevaringselt, mööda rannaäärt kulges õhuliin (hiljem maa-alune kaabel), mille kaudu tehti väeosa korrapidajale regulaarselt ettekandeid. Vilsandi piirivalvekordon viidi üle pärast õnnetult lõppenud vahejuhtumit, kus 1968. aastal kordoni komandör leitnant Dobrodejev lasi oma teenistusrelvast maha noore naise ja ka kohalerutanud majakaülema.

Tallinna piirivalvesalk

Tallinna piirivalvesalk ehk 106. Punalipuline piirivalvesalk – sõjaväeosa nr 2198 (106-й Таллинский пограничный отряд Таллин КППО), Rahumäe tee 4 Tallinnas. Kordonite numeratsioon muutus 1976. aastast. 106. piirivalvesalga piirivalvekordonid asusid aastail 1945–1975 algul Käsmust, siis Turbuneemest ja Tsitrest Põõsaspeani. Algselt oli kordoneid vähemalt 30, 1975. aastaks vähenes nende arv 20-ni, alates 1976. a-st oli neid 17. Aastail 1976–1992 oli salgal kaks komandantuuri (Paldiskis ja Vihterpalus, lõpuks lühikest aega Põial), Paldiskis paiknes ka 106. piirivalvesalga õppepunkt (Pakri tuletornist idas).

1. piirivalvekordon, (1 ПЗ (Пограничная застава) , "Физмат"), Ihasalu poolsaar Ihasalu. Kordoni teeninduspiirkonnas Neeme tehnilise vaatluse post (TVP), Uitru säärel 
 2. Suurpea piirivalvekordon (2 ПЗ Суурпеа), Harju maakonnas Kuusalu vallas Pärispea poolsaare läänerannikul Hara lahe ääres/Prangli saar. Kordoni teeninduspiirkonnas Loo-Otsa TVP Prangli saarel
3. piirivalvekordon, (3 ПЗ, "Успех"), Muuga 
4. piirivalvekordon, (4 ПЗ, "Эталон"), Leppneeme
5. piirivalvekordon, (5 ПЗ, "Гидрон"), Haabneeme
6. Mihhail Pasternaki nimeline Mähe piirivalvekordon, Pirital (Застава им. капитана. М. Ф. Пастернака, (6 ПЗ, "Бромистый"), 1976. aastani 11. kordon. Kordoni teeninduspiirkonnas mobiilsed seirejaamad Miiduranna sadamas, Pirita TVP Pirita Jahisadamas, 
7. Feodor Okki nimeline Kopli piirivalvekordon (Застава им. Ф.В.Окка, 7 ПЗ им. Ф.В.Окк, "Вента"), 1976. aastani 12. kordon, Neeme tänaval, Koplis Tallinnas. Kordoni teeninduspiirkonnas 2 tehnilise järelevalve posti (vana post, Paljassaare tee 101 vastas, uus post Paljassaare tee 97 lähedal  (Paljassaare poolsaare ja Katariina kai piirkond).
8. piirivalvekordon, 1976. aastani 13. kordon (8 ПЗ "Лебедка"), Kakumäel. Kordoni teeninduspiirkonnas Kakumäe poolsaarel Kakumäe TVP ja Muraste TVP
9. piirivalvekordon, (9 ПЗ, "Соболь"), 1976. aastani 14. kordon, Vääna-Jõesuus. Kordoni teeninduspiirkonnas Vääna-Jõesuu TVP ja Suurupi TVP
10. piirivalvekordon, 1976. aastani 15. kordon, Keila-Joal. Kordoni teeninduspiirkonnas Lohusalu TVPja Keila-Joa TVP
11. piirivalvekordon (11 ПЗ "Стражник") ja komandantuur, 1976. aastani 16. kordon, Paldiskis, Majaka tee 10).  tehnilise vaatluse post Lahepere lahe ääres Kloogarannas
12. piirivalvekordon (12 ПЗ "Вмятина"), 1976. aastani 17. kordon, Kurksel. Kordoni teeninduspiirkonnas Kurkse TVP ja Kolvikunina TVP ja Keibu TVP
13. piirivalvekordon (13 ПЗ), 1976. aastani 18. kordon, Vihterpalu
14. piirivalvekordon (14 ПЗ), 1976. aastani 19. kordon, Nõva. Kordoni teeninduspiirkonnas tehnilise vaatluse postid: Rannaküla TVP. 
15. Mihhail Kozlovi nimeline piirivalvekordon (15 ПЗ имени КОЗЛОВА), 1976. aastani 20. kordon, Spithamil, Läänemaal. 1985. aastal kolis piirivalvekordon uutesse hoonetesse Tuksis (Elbiku küla). Kordoni teeninduspiirkonnas Põõsaspea neem.
16. piirivalvekordon (16 ПЗ, "Гербовый"), Paslepa ja Paslepa mõis. Kordoni teeninduspiirkonnas Noarootsi poolsaar, Ramsi TVP (ПТН 2162) Ramsi neemel Einbi (Enby) külas ja (ПТН 2161) Hara TVP, Telise vaatluspostTelise neemel ja Pürksil.
 17. Vormsi piirivalvekordon (17 ПЗ Вормси, "Гридлик"), Hullo külas Vormsi saarel. Hullos asuvad ka vana piirivalvekordoni hooned. Kordoni teeninduspiirkonnas tehnilise vaatluse postid: Norrby TVP, Borrbys TVP, Dibys, Saxbys ja Förbys? (ka Bussbys?), samuti Sviby kontrollpunkt (?) ja Borrby õppeväljak.

Kordonite teeninduspiirkonnas olid kordonihooned, tehnilise vaatluse postid (ПТН, пост технического наблюдения), helgiheitjate РП-15-1 ja (ПСНР, переносные станции наземной разведки "Подъём" и "Кредо"), (РЛС, радиолокационная станция "ДОН").

Tallinna üksik piirikontrollisalk

Tallinna Üksik piirikontrollisalk – sõjaväeosa nr 2333 (Отдельный Отряд Пограничного Контроля (ОКПП) "Таллин")
 1. jaoskond, piiripunkt Tallinna Reisisadamas, Eesti – Soome vaheline laevaühendus, laevad Georg Ots (laev) ja Tallink
 2. jaoskond, piiripunkt Tallinna Kaubasadamas, 
 3. jaoskond, piiripunkt Tallinna Lennujaamas
 4. jaoskond, piiripunkt uus ja vana Tallinna Kalasadamas, Kirovi-nimeline kalurikolhoos ja Pirita Jahtklubi. (ТМРП – Таллиннский Морской Рыбный порт)
 5. jaoskond, transportrood Рота материального обеспечения

Rakvere piirivalvesalk

6. Punatähe ordeniga Gdynia piirivalvesalk Rakveres – sõjaväeosa nr 2294 (6-ой Пограничный Отряд, в/ч 2294). Aseris oli Rakvere piirivalvesalga õppepunkt ja Aseriaru väliõppekeskus, lasketiiruga.
 1. piirivalvekordon (6 ПО 1ПЗ (Пограничная застава) Нарва-Йыесуу), piirivalvekordonis: radarijaam, vaatlustorn. Narva-Jõesuu alev, Koidula tänav 99, 99a, 100, 101.
 2. piirivalvekordon (6 ПО 2ПЗ Тойла), piirivalvekordonis: 2 radarijaama (Vaivina TVP), 2 vaatlustorni. Ida-Virumaa, Voka vald, Toila.
 3. piirivalvekordon (6 ПО 3ПЗ Сака), piirivalvekordonis: radarijaam, vaatlustorn, elamu. Ida-Virumaa, Kohtla vald Saka.
 4. piirivalvekordon (6 ПО 4ПЗ Азери) ja õppekeskus, piirivalvekordonis: radarijaam, vaatlustorn. Lääne-Virumaa, Aseri, Kordoni 10.
 5. piirivalvekordon (5 ПО 5ПЗ Кунда), piirivalvekordonis: radarijaam, vaatlusjaam. Lääne-Virumaa, Kunda, Toolse tee 1.
 6. piirivalvekordon (6 ПО 6ПЗ Верги), piirivalvekordonis: radarijaam, 2 vaatlustorni (1. Vergi sadamas), 3 elamut. Lääne-Virumaa, Vihula vald, Vergi, Vergi poolsaarel. 
 7. piirivalvekordon (6 ПО 7ПЗ Высу), (Võsu)
 8. piirivalvekordon (6 ПО 8ПЗ Кясму), piirivalvekordonis: radarijaam, 2 vaatlustorni, 2 elamut. Lääne-Virumaa, Käsmu, Käsmu poolsaarel.
 9. piirivalvekordon (6 ПО 9ПЗ Турбанееме kutsung "Соболь"), piirivalvekordonis: 2 radarijaama, 4 vaatlustorni (Pärispea TVP, Saunalahe ääres), elamu. Lääne-Virumaa, Loksa vald, Turbuneeme, Pärispea poolsaarel.
 10. piirivalvekordon (6 ПО 10ПЗ Хара), piirivalvekordonis: radarijaam, 2 vaatlustorni (Tapurla vaatluspost), 2 elamut. Harjumaa, Loksa vald, Hara, Hara lahe kaldal).
 11. Pjotr Rodionovi nimeline piirivalvekordon (6 ПО 11ПЗ Тситре; Погранзастава №11 имени Родионова), piirivalvekordonis: radarijaam, 2 vaatlustorni (Andineeme TVP), elamu. Harjumaa, Kuusalu vald, Tsitre.
 12. piirivalvekordon (6 ПО 12ПЗ Кабернееме) (lammutatud 2009), piirivalvekordonis: radarijaam (Kaberneeme TVP), 2 vaatlustorni. Harjumaa, Jõelähtme vald, Kaberneeme Kaberneeme poolsaarel.
Rutja piirivalvekordon: radarijaam, 4 vaatlustorni, elamu. Lääne-Virumaa, Vihula vald, Rutja.
Piirivalve vaatlustornid: Vainupeal ja Kunda linnas, Viru-Nigula vallas, Rutjal, Käsmus, Natturil, Lobi neeme tipus, Salmistu vaatluspost. Piirivalve tehnilise vaatluse postid: Juminda TVP, Uusküla TVP, Leesi TVP.
Rakveres paiknes ka, 20. üksik lennueskadrill (20 ОАЭ (в/ч 9788)), mille koosseisu oli 12 helikopterit Mil Mi-8. Eskadrilli juhtkond asus, Rakveres Pika tänav ja Tallinna tänava ristmikul, Rakvere linnas asusid staap, kasarmud, sööklad, garaažid ja piirivalve lennusalga linnak, Rakveres, Arkna teel; elamud Ilu puiestee 4 ja 4a ning elamu Lennuki tänav 3. Rakvere lennuväli, tehnilise ekspluatatsiooni teenistus, kütuselaod ja eritehnika asus linnast väljas Tallinna-Narva maantee ääres. Eskadrilli üks helikopter asus ka Saaremaal, 9. piirivalvesalga käsutuses.

Merepiirivalveüksused
NSV Liidu MN ja Riikliku Julgeoleku Komitee Piirivalvevägede Peavalitsuse Punalipulisse Läänemere Piirivalveringkonda koosseisu kuulusid ka Merepiirivalve valitsuse väeosad. 

Eestis 1945. aastal loodud 7. piirivalvevägede üksik vahilaevade divisjon (s/o 2243), 1967. aasta märtsist 3. piirivalvevägede üksik Punatähe ordeniga vahilaevade brigaad. Aastatel 1945–1967 oli Haapsalus Holmil eraldi väeosa – 8. piirivalvevägede üksik vahilaevade divisjon (s/o 2244), hiljem 3. üpvlb 2. vahikaatrite divisjon.

Tallinna Üksik piirivalve vahilaevade brigaad
3. üksik piirivalve vahilaevade brigaad Tallinn-Haapsalu-Paldiski – sõjaväeosa nr 2243 (3-я отдельная бригада пограничных сторожевых кораблей, ОБСКР). 

Piirivalvelaevade 1. vahikaatrite divisjon asus Tallinnas Koplis Bekkeri sadamas (гавань Копли-Южная). Isikkoosseis Tallinn, Süsta tänav 5; elamu ja Tallinn, Kaluri tänav 1.

Piirivalvelaevade 2. vahikaatrite divisjon asus Haapsalus Holmil, staap Haapsalus Suur-Holmil.
Piirivalvelaevad
PVL-718 (Погранично-сторожевой Корабль (ПСКР)-718)
PVL-745 (ПСКР-745) 
PVL-804 (ПСКР-804 «Тольятти»)

Merepiirivalve vaatlusepostid

3. üksiku Punatähe ordeniga piirivalve(vägede) vahilaevade brigaadi:
brigaadi sidesõlme saatekeskus, Suurupi ülemise majaka lähedal
5. tehnilise vaatluse post, Suurupi ülemise majaka lähedal
 6. tehnilise vaatluse post (ПТН-6; s/o 2243-H) Harilaiu TVP Harilaiul Förby küla ja merepiirivalve sideväeosa s/o 2243 sõjaväelinnak.
Lääne-Saaremaal, Kihelkonna lahe ääres asus Pihlalaiu merepiirivalve tehnilise vaatluse post ()
Vormsi saarel Kersleti TVP
Harju maakonnas Keri saare merepiirivalve post
Saaremaal, Sõrve säärel paiknes ka Ventspilsi 8. piirivalvesalga tehnilise vaatluse post (ПТН (пост технического наблюдения)). Teise maailmasõja järel ehitatud merepiirivalve sideväeosa Sääre piirivalvekordoni () peahoone valmis 1957. aastal, selle umber paiknevad majandushooned ja rajatised on ehitatud eri aegadel. Kompleksi koosseisu kuuluvad kuurid, saun-pesumaja, laut, kaevumaja, spordisaal, jõujaam, kolm ohvitseride hoonet ja kaks keldrit. Peahoone taga kõrguvad kaks nõukogudeaegset radarimasti, veidi eemal valvetorn. Kordoni territooriumil asuvad I maailmasõja aegse Peeter Suure merekindluse Rannakaitsepatarei nr 43 I ja II suurtükialused. Ühes kordoni ohvitseride hoones tegutseb Sõrve militaarmuuseum.

Piirivalve merejõudude tehnilise vaatluse postid asusid ka aja jooksul: Eestis Suurupis, Harilaiul ja Sõrve majaka juures, varem Mohni saarel, Keri saarel, Vormsis, Pammana poolsaare Pihlalaiul, Muha ninal, Sõrve majakast lõunas; neil olid samasugused radarid nagu mereväe raadiotehnilistel rühmadel.

Piirivalve õppekeskused
1. Paldiskis (1 УПЗ ШСС Палдиски; 1 Учебная Погранзастава Школа Сержантского Состава Палдиски)
2. Paldiskis (2 УПЗ МОШСС Палдиски; 2 Учебная Погранзастава МежОтрядная Школа Сержантского Состава Палдиски)
3. Aseris

Piirivalvevägede juhatajad

Balti ringkonna piirivalvevägede valitsuse ülem 1941

Looderinde tagalajulgestusvägede ülemad 1941−1944

2. Valgevene rinde tagalajulgestusvägede ülem 1944−1945

Balti ringkonna piirivalvevägede valitsuse ülem 1955−1956

Lääne ringkonna piirivalvevägede valitsuse ülemad 1956−1960

Balti piirivalveringkonna vägede juhatajad 1975−1991

Punalipuline Balti piirivalveringkond 

Balti piirivalveringkonna valitsus, Riia Läti NSV
piirivalveringkonna valitsuse komandantuur (Комендатура управления округа (в/ч 9826), Riia Läti NSV
8. piirivalvesalk (8-й Вентспилсский пограничный отряд (в/ч 2335), Pāvilosta Ventspils Läti NSV
23. piirivalvesalk (23-й Клайпедский пограничный отряд (в/ч 2114), Klaipeda Leedu NSV
95. piirivalvesalk (95-й Кенигсбергский орденов Ленина и Красной Звезды пограничный отряд (в/ч 2297), Pravdinsk, Kaliningradi oblast
Kaliningradi üksik piirikontrollipunkt (Отдельный контрольно-пропускной пункт «Калининград»)
Riia üksik piirikontrollipunkt (Отдельный контрольно-пропускной пункт «Рига»)
Vilniuse üksik piirikontrollipunkt (Отдельный контрольно-пропускной пункт «Вильнюс»)
3. üksik piirivalve vahilaevade brigaad (3-я отдельная ордена Красной звезды бригада пограничных сторожевых кораблей в/ч 2243), Tallinnas Kopli Lõunasadamas
4. üksik piirivalve vahilaevade brigaad (4-я отдельная бригада пограничных сторожевых кораблей (в/ч 2395), Liepaja Läti NSV
20. üksik piirivalve vahilaevade brigaad (20-я отдельная бригада пограничных сторожевых кораблей (в/ч 9864), Ventspils Läti NSV
20. üksik piirivalveeskadrill (20-я отдельная авиационная эскадрилья (в/ч 9788), Rakvere Eesti NSV
126. üksik piirivalve sidepataljon (126-й отдельный ордена Красной Звезды батальон связи (в/ч 9831), Riia Läti NSV
Ringkonna sõjaväehospidal (Окружной военный госпиталь (в/ч 2515), Kaunas Leedu NSV
Sõjaväeladu (Военный склад (в/ч 2442), Riia ja Tallinn

Tegevuse kajastus kunstis
Kirjandus
Filmograafia
Teleseriaal, Riigipiir, VII osa, "Soolane tuul", Belarusfilm, 1988, Osades: Katrin Kohv, Sulev Luik, Ita Ever, Egon Nuter, Gunnar Kilgas, Tõnu Lume, Ago Roo

Vaata ka 
Eestimaa kubermang#Venemaa Keisririigi piirivalve Eesti kubermangus
Eesti Piirivalve
NSV Liidu relvajõud Eestis
NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee
Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee
piirivöönd
piiritsoon

Viited

Kirjandust
Краснознаменный Балтийский пограничный : [сборник] / Прибалтийский военный округ; составитель: Вячеслав Иванович Боярский (Bojarski), Рига : Авотс, 1983; teavik 
Enno Tammer, "Nõukogude piir ja lukus elu", kirjastus: Tammerraamat, 2008. ISBN 9789985991855

Välislingid 
Псковский Гдынский ордена Красной звезды пограничный отряд
 КППО Краснознаменный Прибалтийский Пограничный Округ
 Состояние пограничных войск перед Великой Отечественной войной.
 Olavi Punga, NSVLi julgeolekuväed Eestis 1940–1941, KVÜÕA Toimetised, nr 11