Tubala

Tubala on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas, Kärdlast lõunas asuv küla. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda.

Tubala piirneb põhjas Prählamäe, läänes Kanapeeksi ja Määvli, edelas Leigri, lõunas Nõmba, kagus Loja ning idas Paluküla, Lõpe ja Ala külaga.

Nimi
Külanimi pärineb sõnadest "tuba" 'maja, talu' ja "selg" 'seljandik'. Küla on esimest korda mainitud 1564. aastal kujul Twbbesälke by. Hiljem on seda nimetatud 1688 Tubasellieby, 1798 Tubbaselja ja 1923 Tubala.

Loodus

Tubala alal asub Määvli raba. Küla läbib põhja-lõunasuunaline Kärdla kraatri valliseljandik ja küla ise on samas suunas välja veninud. Tubala rändrahn on mahu järgi suuruselt kuues kivi Hiiumaal. Küla läbib lõunast põhja Nuutri jõgi.

Tubala alale jääb osa Pihla-Kaibaldi looduskaitseala alasid.

Elanike arv
Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 79 inimest. Küla kõik elanikud olid eestlased.

Talud 

Tubala ajaloolised talud 1939

Ajalugu 
Tubala kuulus ajalooliselt Suuremõisa mõisale. Küla on esmamainitud 1564. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli Tubaselja külas 14 talu.

Tubala koosseisu on viimase sajandi jooksul kuulunud Kärdla-Nõmme, Määvli, Pilpaküla, Prählamäe ja Tareste. Samuti kuulus küla koosseisu osa Kanapeeksi (Kaibaldi) ja Linnumäe külast.

Taristu 
Seljandikku mööda kulgeb Kärdla–Käina maantee, kus lõpevad Palade–Tubala tee ja Määvli–Tubala tee. Küla keskosa läbib Koldema tee.

Kultuur 
Tubalas asuvad kaks ehitismälestist (Tõnise tuulik ja Tubala tuulik) ning üks arheoloogiamälestis.

Tubala rändrahnu ligiduses asub Tubala vai. Legendi järgi hoidvat Tubala vai Hiiumaad merepõhjas kinni, et see oma kohalt ära ei ujuks. Vaia asukohta Tubala külas on rahvapärimuses nimetatud põhjuseks, miks Pühalepa valla rahvast on hiidlaste seltside jaotuses nimetatud ehthiidlasteks või ka pärishiidlasteks.

Külast pärines kohalik poliitik Hergo Tasuja, endine minister Friedrich Sauer ja mükoloog Leili Järva.

Viited

Hiiumaa valla külad