Vaino Väljas

Vaino Väljas (sündinud 28. märtsil 1931 Külakülas Emmaste vallas) on endine Eesti NSV ja Eesti Vabariigi poliitik ning Nõukogude Liidu diplomaat.

Väljas juhtis aastatel 1988–1990 Eestimaa Kommunistliku Partei reformimist ning osales oskuslikult Eesti iseseisvusliikumises. EKP KK esimese sekretärina juhtis ta 1988. aastal Eesti NSV suveräänsusdeklaratsiooni vastuvõtmist.

Elukäik ja töö
Vaino Väljas lõpetas Kärdla Keskkooli ja 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo osakonna.

Komsomoli- ja parteikarjäär
Vaino Väljas töötas aastatel 1951–1980 ELKNÜ ja EKP juhtivatel kohtadel:
1951–1952 ELKNÜ Tartu Riikliku Ülikooli komsomolikomitee sekretär; 
1952. aastal astus NLKP-sse;
1952–1955 ELKNÜ Tartu oblastikomitee sekretär; 
1953–1955 ELKNÜ Tartu linnakomitee sekretär; 
1955–1961 ELKNÜ KK I sekretär;
alates 1956 EKP Keskkomitee liige;
alates 1961 EKP Keskkomitee büroo liige;
1961–1971 EKP Tallinna linnakomitee I sekretär; 
1971–1980 EKP KK ideoloogiasekretär.

Aastatel 1963–1967 oli Vaino Väljas Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja, 1956–1980 EKP KK liige, 1961–1980 EKP KK büroo liige. Väljas oli ka NSV Liidu Ülemnõukogu VII–IX koosseisu saadik.

Kui 1978. aastal aktualiseerus Johannes Käbini lahkumisega küsimus, kellest tehakse EKP Keskkomitee I sekretär, oli NLKP Keskkomitee valiku ees, kas otsustada internatsionalist Vaino või rahvuskommunist Väljase kasuks. Sobivaks peeti Karl Vainot. Natsionalistlike vaadete tõttu suunati Vaino Väljas diplomaatilisele tööle NSV Liidu välisesindustesse, kus ta töötas aastatel 1980–1986 NSV Liidu suursaadikuna Venezuelas ja aastatel 1986–1988 suursaadikuna Nicaraguas. Suursaadikuna rõhutas ta, et on pärit Eestist, mis astus vabatahtlikult Nõukogude Liidu koosseisu ja on nüüd iseseisvam kui kunagi varem.

EKP KK I sekretärina
10. juunil 1988. aastal kutsuti Väljas välktelegrammiga Ladina-Ameerikast Moskvasse, kus NLKP Keskkomitee peasekretär Mihhail Gorbatšov teatas talle, et tal tuleb asuda EKP Keskkomitee I sekretäri ametikohale. Karl Vaino aga kutsuti Moskvasse NLKP Keskkomitesse. Pärast Karl Vaino tagandamist 16. juunil 1988 asuski Väljas EKP Keskkomitee X pleenumi otsusel tema asemele. Väljas juhtis aastatel 1988–1990 EKP reformimist ja osales oskuslikult ja aktiivselt Eesti iseseisvusliikumises.

Iseseisvusdeklaratsioon
16. november 1988 võttis ENSV Ülemnõukogu erakorraline istungjärk Vaino Väljase eesistumisel vastu deklaratsiooni Eesti NSV suveräänsusest. Seda hakati hiljem pidama NSV Liidu lagunemise alguseks. Suveräänsusdeklaratsioon kuulutas Tallinnas vastuvõetud seaduste ülimuslikkust üleliiduliste seaduste ees. 26. novembril tühistas Moskva Eesti suveräänsusdeklaratsiooni.

23.–25. märtsil 1990 toimus EKP XX kongress, kus nähti tähtsaima ülesandena Eesti iseseisvumise saavutamist.

Poliitiline tegevus pärast Eesti iseseisvuse taastamist
Pärast EKP lõhenemist juhtis Väljas aastatel 1990–1992 selle eestimeelset tiiba, 1992–1995 oli ta Eesti Demokraatliku Tööpartei esimees.

Seisukohavõtt Eesti välispoliitika kohta
Vaino Väljas pidas 15. jaanuaril 1990 Helsingis Juho Kusti Paasikivi Seltsis kõne "Eesti – sild Ida ja Lääne vahel". Neljanda teemana selles kõnes püstitas Vaino Väljas küsimuse "Kas Eestil on oma välispoliitika?" ja vastas sellele jaatavalt. Seejuures arvas ta Eesti välispoliitikast, et see peab vastama kolmele põhinõudele: Eesti rahvuslikele huvidele; Nõukogude Liidu rahvuslikele (riiklikele?) huvidele; Lääne-Euroopa koostöö, julgeoleku ja rahu huvidele.

"Nende koordinaatide piires saame käsitleda taassündiva Eesti välispoliitikat," sõnas Väljas. Meenutanud, et Euroopa Nõukogus oli sel ajal esindatud 23 riiki, küsis ta retooriliselt: "Miks ei võiks see arv kasvada hoopis suuremaks ükskõik missugustel alustel?" "Eesti välispoliitika uueks sisuks" nimetas ta kõikide võimaluste kaasamist, et taotleda Eesti taassündi rahvusvahelises elus nii de facto kui de jure. "Toetudes /--/ traditsioonilistele väärtustele, võiks Eesti leida ka oma tulevase funktsiooni Euroopa ühiskodus ja konkreetse ülesande: kujundada silda Lääne ja Ida vahel," nentis ta. "Mitte kusagilt Euroopast ei leia te nii head Venemaa tundmist nagu Baltikumis, ja mitte kusagil Venemaal ei leia te nii head Euroopa tundmist nagu Baltikumis."

Tsitaate
 "Õppimise kõrvalt tuli murda klassivaenlase vastupanu – tuli paljastada neid, kes rippusid veel vana küljes, tuli organiseerida kolhoose." (Rahva Hääl, 19. oktoober 1968).
 "Eesti emigrandid on aktiivseteks abilisteks imperialistlikele ringkondadele võitluses kommunismi teooria ja praktika vastu. Nemad katsuvad igat viisi levitada maailma avalikkuses väärinformatsiooni olukorrast Balti liiduvabariikides. Nad on valmis igal väiksemalgi võimalusel teostama ideoloogilist diversiooni nõukogude rahvaste sõpruse õõnestamiseks ja kodanlik-natsionalistlikke püüdluste edendamiseks." (Teataja, 30. september 1972, tõlge vene keelest)
 "Täna näeb rahva absoluutne enamus väljapääsu kujunenud olukorrast ühtemoodi: selleks on Eesti iseseisvus, tema suveräänsuse tagamine oma rahva ja maa asjade otsustamisel, kõigi poliitikas osalejate vastutuse tõstmine homse Eestimaa kujunemisel, selliste tingimuste loomine, kus igaüks saaks segamatult ja tulemusrikkalt oma tööd teha." (EKP Keskkomitee pleenumil 16. juunil 1988.)

Tunnustus
 Lenini orden (1965) 
 3 Tööpunalipu ordenit (1958; 1971; 1973) 
 Rahvaste Sõpruse orden (1981) 
1986 Venezuela Libertadori orden 
2002 Riigivapi III klassi teenetemärk (EV Ülemnõukogus taasiseseisvumise poolt hääletaja)
2006 Valgetähe II klassi teenetemärk
2017 Aadu Luukase missioonipreemia
2021 Tallinna vapimärk

Isiklikku
Vaino Väljas oli abielus Mai Väljasega. Neil on tütar Tiina (sünd. 1960) ja poeg Peeter (sünd. 1963). Nende üks tütretütar on näitleja Teele Pärn.

Viited

Publikatsioone
 Eessõna. – Szolnok – Tallinn, Tallinn: Eesti Raamat 1970
 Eessõna. – Sulle, kodumaa, Tallinn: Eesti Raamat 1976
 (peatoimetaja): EKP ideoloogiatöö kogemusi, Tallinn: Eesti Raamat 1976
 Eessõna. – Suure Sotsialistliku Oktoobrirevolutsiooni 60. ja V. I. Lenini nimelise Üleliidulise Pioneeriorganisatsiooni 55. aastapäevale pühendatud Eesti NSV koolinoorte IV laulu- ja tantsupidu, Tallinn: Eesti Raamat 1977 
 Eessõna. – Laps vajab head raamatut, Tallinn: Eesti Raamat 1978
 (kaasautor): Sotsioloogilisi suletõmbeid Nõukogude Eesti kohta, Tallinn: Perioodika 1980
Eesti parteiorganisatsioonide ülesanded 19. üleliidulise parteikonverentsi ja NLKP Keskkomitee 1988. a. juulipleenumi otsuste täitmisel: ettekanne EKP KK 11. pleenumil 9. sept. 1988, Tallinn: Eesti Raamat 1988
"Vaino Väljase memuaariteos jääb kirjutamata", "Eile. Täna. Homme", 1996, nr 3, nr 4, (intervjuu Urmi Reindele)  
"Väljase tegevust juhtis ränk vastutusekoorem", Postimees, 19. august 1998 (intervjuu Heikki Talvingule, foto)
"Vedasin "Leerivenda" alt küll!" – Luup, 1998, nr 23, 16. november, lk 10, 12, 14 (intervjuu)
"Käbin oskas laveerida ja resoluutne olla", Postimees, 27. oktoober 1999 (intervjuu Toomas Sildamile) 
 Teine Eesti: Eesti iseseisvuse taassünd 1986–1991, 2. trükk, Tallinn 2000, lk. 359–382 (intervjuu Maris Makkole)
 Võim on mure ja vastutus. – Elukiri, nr 3, 2001, lk 6–11 (intervjuu Valve Raudnaskile) 
 Vaino Väljas, “Raamatu võib võtta puhaste kätega” (meenutusi teemal “Raamat minu elus”) – almanahhis “Raamat on…” III, koostaja Eerik Teder, Tallinn 2003, lk. 174–179

Kirjandus
Raamatud
Mart Laar, Urmas Ott, Sirje Endre. "Teine Eesti. Eesti iseseisvuse taassünd 1986–1991." Tallinn, SE&JS 1996. ISBN 9985-854-03-9. (2. trükk: SE&JS 2000, 848 lk. ISBN 9985-854-27-6)
"Ühe elu pöörud" (31 autori artikleid ja meenutusi Vaino Väljasest). Koostanud ja osaliselt tõlkinud Enn Anupõld. Ilo, Tallinn 2006, 174 lk
Mati Graf. "Kalevipoja kojutulek. 1978. aasta poliitilisest pööripäevast 1988. aasta suveräänsusdeklaratsioonini." Tallinn, kirjastus Argo 2008, 424 lk. ISBN 978-9949-438-53-2
Olev Remsu, "Elitaarne mees Harry Männil", Tänapäev, Tallinn 2011, ISBN 9789949270736, lk 192–206 (peatükk "Eestlasest suursaadik Vaino Väljas")

Perioodika
"Suursaadik Väljast oodati kodusaarele kaluriks", Eesti Sõnumid: Lääne- Ja Hiiumaa, 24. juuli 1995
Toomas Sildam. "Vaino Väljas ei kandideeri presidendiks", 5. september 1996
Tõnu Hagelberg. "Vaino Väljas: Mehed, teid vaeti ja leiti kerged olevat", Maaleht, 5. september 1996 
Juhani Püttsepp, Toomas Sildam:  "Mai ja Vaino Väljase ees tõusis lauluväljak püsti", Postimees, 14. september 1999

Välislingid

 Toomas Sildam. “Väljas on kui võti lähiajaloo juurde” 
 Raamatu “Ühe elu pöörud” saamisloost
 Peeter Ernits. "Suursaadik Väljase ootamatud missioonid" – Maaleht, 23. märts 2006
 Vaino Väljas: Juhatasime ka teistele suveräänsusdeklaratsiooniga teeotsa kätte, Maaleht, 13. november 2008
 Vaino Väljas poliitilisele eliidile: hoidke kokku! Delfi, video Vaino Väljase ja Enn Vetemaa intervjuust, 25. detsember 2008
 Aivar Viidik. Vaino Väljas – väikese rahva suur saadik, maaleht.ee, 28. märts 2013 
 Heimar Lenk. "Miks unustati Suur Vaikija?" Eesti Päevaleht, 22. august 2016
 Jüri Ehasalu. "Vaino Väljas 85 : Unustatud lood" Maaleht, 24. märts 2016

Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liikmed
NSV Liidu Ülemnõukogu saadikud
NSV Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukogu saadikud‎
EKP Keskkomitee liikmed
ELKNÜ Keskkomitee liikmed‎
Eesti NSV VIII Ülemnõukogu liikmed
Eesti NSV IX Ülemnõukogu liikmed
Eesti NSV X Ülemnõukogu liikmed
Eesti NSV XI Ülemnõukogu liikmed
NSV Liidu Ülemnõukogu saadikud
Eesti Vasakpartei poliitikud
Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased
Lenini ordeni kavalerid
Riigivapi III klassi teenetemärgi kavalerid
Valgetähe II klassi teenetemärgi kavalerid
Sündinud 1931