Rahvus

Rahvus, ka natsioon (ladina keeles natio, sõnast nasci, ’sündima’) on etnose arengustaadium, mida iseloomustab keelel, kultuuril, usul või muudel teguritel põhinev identiteet. 

Rahvust eristab etnosest tavaliselt rahvuslik eneseteadvus: rahvus nimetab ja piiritleb ennast ise, etnos ei pruugi seda teha.

Rahvusse kuulumine ei ole iseenesestmõistetav: rahvusse ei sünnita, rahvusse kasvatakse ja õpitakse. Lapsepõlve ja nooruse jooksul omandatud rahvuslikku (kultuurilist) kuuluvust on hiljem siiski raske, kui mitte võimatu muuta.

Mõiste
Ladinakeelne sõna natio tähendas Vana-Roomas välismaalast, inimest, kes ei olnud sünni­pärane roomlane. 

Keskajal oli natio inimrühm, keda sidus ühine piirkondlik päritolu ja ühine keel või murrak. Erinevate rahvaste keeltesse ilmus see sõna keskaja lõpul.

17. sajandil omandas rahvus poliitilise sisu, viidates inimestele, keda valitses sama valitseja ja kes olid allutatud ühistele seadustele. 

Uusaegsel Saksamaal omandas sõna 'rahvus' (saksa keeles Nation) mõneti teise sisu. Seda hakati seostama pigem ühise keele ja kultuuri ning vähem seaduste ja territooriumiga (Kemiläinen 2001).

Rahvusluseuurija Anthony D. Smith (2005) on nimetanud rahvuseks inimeste kooslust, mis 
 kannab sama nime;
 elab ajaloolisel territooriumil; 
 määratleb ennast ise rahvusena;
 jagab samu müüte, mälestusi, sümboleid, väärtusi ja traditsioone
Smithi meelest on rahvuse eelduseks teatava etnilise identiteedi olemasolu, sest rahvus ei teki tühjale kohale. Samas etniliste rühmade ja tänapäevaste rahvuste vahel tihtipeale seos puudub.

Vaata ka
etnos
hõim
multikultuursus
natsionalism
rahvas
rahvuskultuur
rahvuslus
rahvussuhted
rahvussümbol

Kirjandus
 Marek Tamm. Rahvuste tegemine, ERR, 14. veebruar 2018
 Lauri Vahtre. Kust eestlased tulevad, Postimees, 22. märts 2016
 Lauri Vahtre (2016). Suur pettumus ehk humanismi kriis. SE&JS

Välislingid 

Jaak Jõerüüt: diplomaatia ja rahvuslus postimees.ee, 8. detsember 2017

Etnoloogia
Sotsioloogia