nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Ilona Porma

Ilona Porma (o.s. Merikallio; 9. toukokuuta 1910 Haapavesi – 28. kesäkuuta 1991 Oulu) oli suomalainen kanteleensoittajaMusiikkineuvos Ilona Porma Helsingin Sanomat ja kuoronjohtaja. Hänellä oli director musices -arvonimi, ja vuonna 1982 hänestä tehtiin musiikkineuvos.Otavan Musiikkitieto A–Ö, uudistetun laitoksen 1. painos (1997), toim. Keijo Virtamo 
Porma kirjoitti ylioppilaaksi Haapaveden yhteiskoulusta vuonna 1929. Hän suoritti kieliopintoja Turun yliopistossa ja sai lisäksi eri opettajilta musiikkikoulutusta. Porma loi uran perinteisen kantelemusiikin elvyttämisen parissa. Vuosina 1946–1962 hän johti Haapavedellä toiminutta kanteleyhtyettä, joka esiintyi pitkin Suomea ja kiersi Ruotsissa.Haapaveden kanteleyhtye ja sen johtaja Ilona Porma muusikkona ja pedagogina Etno.net Porma esiintyi kanteleensoittajien ja nuorisokuorolaisten kanssa myös muissa Euroopan maissa sekä Pohjois-Amerikassa.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset kanteleensoittajat
Luokka:Suomalaiset kuoronjohtajat
Luokka:Vuonna 1910 syntyneet
Luokka:Vuonna 1991 kuolleet
Immissio

Immissio ( < in 'sisään' + mittere 'päästää') tarkoittaa oikeustieteessä kahta eri asiaa, joista toinen liittyy sijoitukseen ja toinen aiheutettuun haittaan. Immission vaikutusta havainnoitaessa tai mitattaessa tarkastellaan haittaa kärsivän kohteen mukaan. 
==Sijoitus==
Immissio on viranomaisen toimenpide, jolla henkilö asetetaan jonkun esineen tai omaisuuden, kuten kiinteistön, haltijaksi. Aiemmin nimitystä käytettiin erityisesti henkilön ottamisesta kruununtilan asukkaaksi tai asukkaan sijoittamista kruununtilalle.Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966. Kuvernööri antoi tällöin asukkaaksi otetulle imissionikirjan eli sijoituskirjan.
==Haitta==
Immissio naapuruusoikeudellisena käsitteenä tarkoittaa kiinteistön tai laitoksen toisille kiinteistöille aiheuttamaa haittaa. Immissio johtuu päästöistä eli emissioista: kaasuista ja hienojakoisista partikkeleista, jotka leviävät ilman mukana, ja energiasiirtymistä.Encyclopædia iuridica fennica, osa II, palstat 75–77. Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999. ISBN 951-855-135-9 Tällainen haitta saattaa muodostua ympäristölle haitallisista aineista, noesta, liasta, pölystä, hajusta, kosteudesta, melusta, tärinästä, säteilystä, valosta, lämmöstä tai muusta vastaavasta.Laki eräistä naapuruussuhteista, 17 §.
Nykyisinkin voimassa oleva vuonna 1920 säädetty laki eräistä naapuruussuhteista (26/1920) määrää, ettei kiinteistöä, rakennusta tai huoneistoa saa käyttää niin, että naapuri tai muu kärsii siitä kohtuutonta rasitusta (17 §). Voidaan siis sanoa, että sietokynnyksen ylityttyä immissio on lopetettava tai saatava loppumaan. Tämä ei kuitenkaan koske tilannetta, jossa naapuri on hankkinut kohtuutonta rasitusta aiheuttavalle toiminnalleen ympäristöluvan. Kohtuuttomuuden arvioinnissa merkitystä on paikallisilla olosuhteilla, rasituksen tavanomaisuudella, voimakkuudella ja kestolla.
Immissiokiellon pitkä historia alkaa jo roomalaisesta oikeudesta. Vuoden 1734 lain rakennuskaaren 2 luvun 2 pykälä määräsi asiasta lyhyesti:
"Joka rakentaa toiselle haitaksi, purkakoon sen pois, käskyn siitä saatuansa. Jos sitä ei tee, sakoitettakoon kolme talaria ja palkitkoon vahingon, jos siitä käräjissä valitetaan."
Immissio-käsite on siirtynyt yksityisoikeudesta myös ympäristönsuojeluoikeuteen, jossa se ei kuitenkaan liity kiinteistöihin, vaan haitat kohdistuvat ympäristöön yleensä. Immissio merkitsee päästön mitattavaa vaikutusta tietyllä etäisyydellä päästölähteestä. Nimitystä immissio käytetään myös tekniikassa, jossa se kuvaa kohteessa mitattua epäpuhtauksien pitoisuutta tai melutasoa. Tällöin immission vastinparina on emissio, joka tarkoittaa esimerkiksi massavirran voimakkuutta tai äänilähteestä säteilevää energiaa.
==Lähteet==
Luokka:Esineoikeus
Luokka:Ympäristöoikeus
Imperatiivinen ohjelmointi

Imperatiivinen ohjelmointi on yleinen ohjelmointiparadigma. Imperatiivisessa ohjelmoinnissa ongelman ratkaisu kuvataan yksiselitteisesti vaihe vaiheelta riittävällä tarkkuudella käyttäen ohjelmointikielen komentoja. Komennot suoritetaan yksi kerrallaan järjestyksessä ensimmäisestä viimeiseen. Vuonohjauslauseet voivat kuitenkin siirtää ohjelman suorituksen jatkumaan jostain muusta, kuin järjestyksessä seuraavasta komennosta. Komennot muuttavat suorituksen tilaa muokkaamalla laitteiston muistiin tallennettuja muuttujan arvoja. 
Imperatiivinen paradigma on tietokonelaitteiston luonnollinen tapa toimia.
Imperatiivisen kielen tyypillisiä tunnusmerkkejä ovat:
* muokattavat tietorakenteet 
* I/O-toiminnot 
* kontrollirakenteet kuten ehtolausekkeet, toistolausekkeet sekä poikkeukset
Deklaratiivinen ohjelmointi on vastakohta imperatiiviselle ohjelmoinnille. Deklaratiivisessa kielessä (kuten useat merkintäkielet) imperatiivisen kielen tunnusmerkit puuttuvat tai ovat implisiittisiä.
Proseduraalinen ohjelmointi voidaan käsittää imperatiiviseen ohjelmoinnin lajikkeeksi.
FORTRAN on yksi esimerkki varhaisesta imperatiivista paradigmaa toteuttavista ohjelmointikielistä.
== Lähteet ==
Luokka:Ohjelmointiparadigmat
Impotenssi

Impotenssi tarkoittaa miehen kyvyttömyyttä saada erektio tai siemensyöksy sukupuoliyhdynnässä. Se on miehillä tavallisin seksuaalielämän häiriö. Yhdyntään kyvytöntä miestä kutsutaan impotentiksi. Impotenssin vastakohta on potenssi eli yhdyntäkyky.
Arviolta kymmenen prosenttia miehistä kärsii heikosta tai puuttuvasta erektiokyvystä.
==Aiheuttajat==
Impotenssi johtuu erektiohäiriöstä; erektiohäiriöinen ei kuitenkaan välttämättä ole yhdyntäkyvytön eli impotentti.
Impotenssilla on lukuisia syitä, kuten jännitys ja stressi, sairaus, alkoholi, masennus, sydän- ja verisuonitaudit, neurologiset häiriöt (mm. MS-tauti), hormonitoiminnan häiriöt ja lääkkeet. Tupakointi lisää impotenssin riskiä ja saattaa pahentaa sitä. 
==Hoito==
Impotenssin hoito riippuu sen taustalla olevasta syystä. Prostaglandiinipistos on mahdollinen mutta saattaa aiheuttaa huomattavan pitkäkestoisen, jopa tuntien mittaisen erektion. Jos impotenssin syynä ei ole seksuaalisen halun puute, saatetaan käyttää tablettilääkettä, kuten fosfodiesteraasi PDE5-estäjä sildenafiilia. Jos impotenssin ovat aiheuttaneet siittimen verisuoniongelmat, se voidaan korjata kirurgisella hoitotoimenpiteellä. Kaikkiaan impotenssin ennuste on varsin hyvä. 
==Lähteet==
Luokka:Uroksen sukupuolielimistön sairaudet
Luokka:Seksuaaliterveys
Inessiivi

Inessiivi eli sisäolento eli sisäinen olosija on sijamuoto, joka perusmerkityksessään ilmaisee sijaintia jossakin paikassa tai jonkin sisällä ja vastaa esimerkiksi kysymykseen missä. Luetellessa suomen paikallissijoja mainitaan ensin yl. inessiivi.
Inessiivi on yksi suomen kielen sisäpaikallissijoista illatiivin eli sisäisen tulosijan sekä elatiivin eli sisäisen erosijan ohella. Sen vastine ulkopaikallissijojen ryhmässä on ulkoinen olosija eli adessiivi. Yleiseksi olosijaksi puolestaan voidaan joskus luonnehtia essiiviä.
==Inessiivi eri kielissä==
Inessiivi esiintyy monissa uralilaisissa kielissä.
===Suomi===
Inessiivin pääte sekä yksikössä että monikossa on -ssa tai -ssä vokaalisoinnusta riippuen. Yksikön inessiivi muodostetaan genetiivivartalon avulla, monikon inessiivi monikkovartalon avulla.
Esimerkkejä:
Nominatiivi | Yks. Inessiivi | Mon. Inessiivi
Kissa | Kissassa | Kissoissa
Perhe | Perheessä | Perheissä
Inessiiviä käytetään yleensä ilmaisemaan paikkaa: Istuimme keittiössä. Sillä on myös monia muita merkityksiä. Esimerkkejä:
* paikallaan, kiinni jossakin: sukat jalassa, hattu päässä, ruoka pöydässä
* olotila: Onko hän vielä hengissä? Leipä on homeessa, taivas on pilvessä. Nenä on tukossa.
* toiminta: Hän oli ruoanlaitossa, kun tulimme. Kenen palveluksessa olet? Olen menossa kouluun. Hän on lakossa.
* aika: Minun iässäni, tuossa tuokiossa, viime tingassa.
===Viro===
Virossa inessiivin (seesütlev) pääte on -s. Esimerkkejä:
* majas 'talossa'
* Eestis 'Virossa'
===Ersä===
Ersämordvassa inessiivin pääte on -so (-se).
* toso 'siellä'
* viŕse 'metsässä'
Sitä käytetään myös välineenä ja silloin se vastaa suomen adessiivia. Esimerkiksi: keďse 'kädellä', toroso 'miekalla'.
===Unkari===
Unkarin kielessä inessiivin pääte on -ban/-ben. Käyttö vastaa paljolti suomen inessiiviä, joskus myös adessiivia: 
* paikka: házban 'talossa', Finnországban 'Suomessa' 
* olotila: beszél álmában 'hän puhuu unissaan' 
* aika: délben 'keskipäivällä'
== Aiheesta muualla ==
* Mitä sisä- ja ulkopaikallissijoilla tarkoitetaan? Iso suomen kielioppi verkossa (VISK): § 1238. Kotimaisten kielten tutkimuskeskus, 2008.
* Panu Mäkinen: Suomen kielioppi 1999–2004.
* Jukka Korpela: Eikö saisi myydä asuntoa parvekkeella? Suomen kielen ns. paikallissijojen hyvästä käytöstä 2002–2008.
Luokka:Sijamuodot
Informaatiolukutaito

Informaatiolukutaito tarkoittaa kykyä tunnistaa tiedontarve, hakea ja paikantaa tietoa, sekä löydetyn tiedon kriittistä ja eettistä arviointia ja käyttöä. 
Informaatiolukutaitoinen henkilö kykenee:
*määrittelemään tarvittavan tiedon laajuuden
*pääsemään käsiksi tarvittavaan tietoon tehokkaasti
*arvioimaan tietoa ja sen lähteitä kriittisesti 
*liittämään valitun tiedon omaan tietopohjaansa
*käyttämään tietoa tehokkaasti saavuttaakseen tietyn päämäärän
*ymmärtämään tiedon käyttöön liittyviä taloudellisia, oikeudellisia ja yhteiskunnallisia kysymyksiä ja toimimaan eettisesti ja laillisesti hakiessaan ja käyttäessään tietoa
== Miksi informaatiolukutaitoa tarvitaan? ==
Toimimme jatkuvasti laajenevassa informaatio- ja mediaympäristössä. Internetistä on tullut keskeisin informaation tuottamisen, jakelun ja hakemisen kanava. Informaation julkaisukynnys on madaltunut, minkä seurauksena tiedon luotettavuuden arviointi jää aiempaa enemmän käyttäjän vastuulle. Joudumme entistä moninaisempien ja runsaslukuisempien valintojen eteen hakiessamme tietoa niin akateemisissa opinnoissamme, työpaikallamme kuin henkilökohtaisessa elämässämmekin. Tietoa on saatavilla kirjastoista, julkisista tietovarannoista, etujärjestöistä, tiedotusvälineistä ja Internetistä - ja ihmisten täytyy käsitellä tietoa lisääntyvässä määrin suodattamattomissa muodoissa, jolloin herää kysymys tiedon aitoudesta, pätevyydestä ja luotettavuudesta. Lisäksi tietoa on tarjolla hyvin monenlaisten tiedotusvälineiden kautta esimerkiksi graafisessa, kuuloon perustuvassa ja kirjoitetussa muodossa, ja näin ihmiset joutuvat uusien haasteiden eteen pyrkiessään arvioimaan ja ymmärtämään tietoa. Ihmisiltä vaaditaan yhä lisääntyviä tiedonhallinnan taitoja.
== Miten informaatiolukutaidon kehittämistä tuetaan? ==
Opetusministeriö on linjannut koulutuksen ja tutkimuksen kehittämissuunnitemassa kirjastoille tehtäväksi olla osaltaan vastuussa informaatiolukutaitojen kehittämisestä:
"Kirjastot ovat mukana kehittämässä opetus- ja opiskelumenetelmiä ja omalta osaltaan huolehtivat siitä, että korkeakouluista valmistuneilla on hyvä informaatiolukutaito."
== Lähteet ==
*Yliopistokirjastojen IL-verkosto
*Informaatiolukutaito (asiasana)
*Informaatiolukutaidon opintosuunnitelma: yliopistokirjastojen yhteinen SVY-hanke 2004–2006
*ARCL:n 18.1.2000 hyväksymät standardit
Luokka:Informaatiotutkimus
Inhimillinen pääoma

Inhimillinen pääoma tarkoittaa kaikkia tiettyyn väestöön kuuluvien yksilöiden ja ihmisryhmien omaamia yhteisiä aineettomia resursseja. Inhimilliseen pääomaan luetaan muun muassa väestön koko kumulatiivinen tieto, osaaminen, koulutus, pätevyys, kyvyt, kokemus, lahjakkuus, luovuus, äly, tunneäly, ahkeruus, sopusointuisuus työelämässä, tavat, persoonallisuuden piirteet, arvostelukyky, viisaus ja maine.
Inhimillinen pääoma on vaurautta, jonka avulla kansakunnat ja organisaatiot pystyvät saavuttamaan päämääränsä. Sen avulla kansantaloudet ja yksityiset yritykset pystyvät tuottamaan materiaalista vaurautta ja julkiset organisaatiot yleistä hyvinvointia.
Yksilön inhimillinen pääoma karttuu hänen elämänsä aikana. Inhimillistä pääomaa voi kasvattaa esimerkiksi koulutuksella, työelämän erikoistumisella, infrastruktuurin kehittämisellä, luovuuden ilmapiirin synnyttämisellä sekä kilpailun mahdollistamisella ja yrittäjyyden rohkaisemisella.
Inhimillistä pääomaa voi osittain mitata rahallisesti työikäisen väestön potentiaalisina ansioina. Maataloudessa ja teollisuudessa inhimillisen pääoman voi mitata yksinkertaisesti tuottavuutena. Kaivosmiehen inhimillinen pääoma riippuu paljolti hänen fyysisestä voimastaan. Monimutkaisemmissa töissä, kuten opettajan työssä, inhimillistä pääomaa on vaikeampi mitata ja siinä voi olla monta osatekijää.
Inhimillisen pääoman puute voi johtaa esimerkiksi työttömyyteen ja työmahdollisuuksien rajallisuuteen, talouskasvun ja tuottavuuden heikkenemiseen sekä pääoman pakoon. Sellaiset maat, joilla on vain vähän luonnonvaroja, ovat erityisen riippuvaisia työvoimansa inhimillisestä pääomasta.
==Katso myös==
*Henkilöstöhallinto
*Sosiaalinen pääoma
==Lähteet==
Luokka:Taloustiede
Inkere

Inkere () on entinen inkeriläinen seurakunta Inkereenjoen alajuoksulla Pietarin eteläpuolella. Seurakunnan väkiluku oli 3550 (1928). Väestö oli enimmäkseen äyrämöisiä. Seurakuntaan kuului 22 puhtaasti suomenkielistä kylää.Virtuaali-Inkerin sivu Inkereestä Entisen seurakunnan alueella sijaitsevat myös seuraavat suuret teollisuustaajamat: Ust'-Ižora (Усть-Ижора), Kolpina, Punaporu, Pella ja Uljana (Uljanovka / Ульяновка) sekä pienemmät taajamat: Lomkka, Pontonnaja (Понтонная) ja Sapjornaja (Сапёрная).
==Historia==
Inkereen seurakunta perustettiin 1623-1626. Viimeisin kirkko rakennettiin 1839 ja suljettiin 1937. Osa seurakunnasta joutui toisessa maailmansodassa Leningradin saarron sisäpuolelle ja osa taas saksalaisten puolelle. Ne jotka jäivät saarron sisäpuolelle, lähetettiin 1942 muualle Neuvostoliittoon, kun taas saksalaisten käsiin jääneet siirrettiin Suomeen. Rintama asettui Inkereen kylien keskelle ja alueella käytiin ankaria taisteluja. Rintaman lähellä suuri osa siviileistä sai surmansa tai nääntyi nälkään ja tauteihin. Toisen maailmansodan jälkeen osa Inkereestä asutettiin venäläisellä väestöllä ja Suomesta Neuvostoliittoon palanneet karkotettiin venäjänkielisille alueille. Useimmat Inkereen kylät jäivät kuitenkin sodan jälkeen lopullisesti autioiksi.
==Kylät==
Hävinneet kylät kursivoitu.
Anola (Аннолово), Aroteppola, Hapoisi (Taskopsina, Таскобщина), Hovinmäki (Старая Мыза), Isoran Lopotti (Ям-Ижора), Iisakkala (Феклистово), Ивановское), Kapasi (Корделево), Kavattila (Niippola), Kirtsala (Кирцалово), Kissala (Черная Речка), Kortela (Корделево), Koski (Большие Пороги), Lankila (Лангелево), Masala (Мазалово), Mokkola (Мокколово), Montila (Монделево), Niippola, Olosi (Olosinmäki / Самсоновка), Papusi (Пабузи), Petrovsina (Петровщина), Pokrova (Покровское), Porkkasi (Кирцалово), Possai (Федоровское), Potola (Подолово), Putrola (Мазалово), Putronmäki (Мазалово), Puusta (Пустынка), Rahikkala (Райколово), Riihikylä (Путролово), Saahosi (Захожы), Soinila (Симанкина), Suomen Jerttova (Большое Гертово), Tuomaala (Петровщина), Tusinansuu (Усть-Тосна), Uusi-Kallila, Vanha-Kallila, Voiskorova (Войскорово) Inkereen kylät
== Lähteet ==
Luokka:Inkerin historialliset luterilaiset seurakunnat
Inkere (Pertteli)

Inkere on Salon Perttelissä sijaitseva kylä ja taajama, jossa on noin tuhat asukasta. Se oli vuoden 2008 loppuun Perttelin kunnan hallinnollinen keskus. Siellä on yhdysteiden 2401 ja 2402 risteys. Inkereellä on Sale, kouluInkereen koulu - Salo.fi , kirjasto ja terveysasema. Inkereellä sijaitsee myös Inkereen kartano, jonka historia ulottuu keskiajalle.
== Lähteet ==
Luokka:Perttelin kylät
Luokka:Suomen entiset kuntakeskukset
Luokka:Varsinais-Suomen maakunnan taajamat
Inkontinenssi

Inkontinenssilla tarkoitetaan tahatonta, yleisesti virtsan, karkailua. Suomalaisista 25–69-vuotiaista naisista 19 prosenttia kärsii siitä, mutta vaiva ei ole täysin harvinainen miehilläkään.
Eräs inkontinenssin laji on kaksoisinkontinenssi, jossa virtsaamisen lisäksi henkilö on menettänyt ulostamisen kontrollin. Ulosteinkontinenssi on jossain määrin virtsankarkailua harvinaisempi vaiva.
== Tavallisimmat virtsainkontinenssityypit ==
* Ponnistus (stress) inkontinenssi: virtsa karkaa ponnistuksen yhteydessä, esim. aivastaessa, yskiessä, nauraessa, nostaessa tai juostessa.
* Pakko (urge) inkontinenssi: äkillinen voimakas virtsaamisen tarve, johon liittyy virtsan karkailua.
* Sekatyyppinen (mixed) inkontinenssi: sekä ponnistus- että pakkoinkontinenssin oireita
* Muita: ylivuotoinkontinenssi, neurogeeninen rakkovaiva.
== Syyt ==
Inkontinenssia voivat aiheuttaa esimerkiksi:
* raskaus, synnytys (lantionpohjan lihasten venyminen)
* vaihdevuosi-ikä (hormonituotannon väheneminen)
* ikääntymisestä johtuva lantionpohjan lihasten rappeutuminen
* toistuvat virtsatietulehdukset, pitkittynyt yskä, neurologiset sairaudet esim. MS, miehillä eturauhasen liikakasvu
== Hoito ==
Inkontinenssia hoidetaan muun muassa voimistelulla, EMG-palautekuntoutuksella, lääkehoidolla, sähköhoidolla ja tietyissä tapauksissa leikkauksella. Inkontinenssista kärsivät ihmiset käyttävät vaivan vaikeusasteen mukaan erilaisia inkontinenssisuojia, joista pienimmät muistuttavat lähinnä pikkuhousunsuojia. Myös miehille on kehitetty omia inkontinenssisuojia. Nykyaikaiset inkontinenssisuojat kevyistä tippasuojista teippivaippoihin ovat käyttäjälleen mukavia ja sivullisten silmiin huomaamattomia. Kertakäyttötuotteiden lisäksi saatavilla on myös pestäviä kestotuotteita eri asteisiin vaivoihin.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Terveyskirjasto.fi - Virtsankarkailu
*YTHS.fi - Virtsankarkailu naisilla
*Inkontinenssin hoito / Delipap Oy
*FemiScan - Virtsankarkailun hoito EMG-biopalautteella
*Tena - Virtsankarkailu eli inkontinenssi
*Suomi24 keskusteluryhmä inkontinenssista
Luokka:Urologiset sairaudet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Inkvisitorinen menetelmä

Inkvisitorinen menetelmä eli tutkimismenetelmä tarkoittaa rikosoikeudenkäynnin järjestämistä siten, että aloite oikeudenkäynnin aloittamisesta on tuomioistuimella ja se ei ole tuomiossaan sidottu osapuolten esittämiin todisteisiin tai väitteisiin niin kuin akkusatorisessa menetelmässä. 
Inkvisitorinen menetelmä oli yleinen keskiajan Euroopassa. Se väistyi akkusatorisen menetelmän tieltä 1700-luvulta alkaen.
==Katso myös==
* inkvisitio
==Lähteet==
Luokka:Prosessioikeus
Luokka:Inkvisitio
Insinöörineuvos

Insinöörineuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 3. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1992. 
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1.  	27.5.1992  	Pertti Voutilainen	johtaja, diplomi-insinööri 	Kauniainen 	
 2.  	23.5.2001  	Clas Palmberg 	toimitusjohtaja, insinööri 	Mäntyharju 	
 3.  	23.11.2001 	Seppo Suominen 	toimitusjohtaja, diplomi-insinööri  	Pieksämäen mlk 	
 4.  	25.11.2005 	Matti Vattulainen 	tekninen johtaja, diplomi-insinööri 	Riihimäki 	
 5.  	1.12.2006  	Hannu Haase 	toimitusjohtaja, diplomi-insinööri 	Rovaniemen mlk 	
 6.  	15.6.2007  	Matti Viljanen 	puheenjohtaja, insinööri 	Pori 	
 7.  	24.5.2013  	Martti Haapamäki 	toimitusjohtaja, diplomi-insinööri 	Seinäjoki 	
 	 	 	 	 	
   	16.6.2017  	Aarno Alaluusua 	ent. toimitusjohtaja, diplomi-insinööri 	Kemijärvi 	
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Integumentti

Integumentti eli ruumiinpeite tarkoittaa eliön pintaa suojaavaa kalvoa, etenkin hyönteisen ihoa eli kitiinikutikulaa, josta muodostuu eläimen tukiranka. Se voi tarkoittaa myös muuta peitettä, tai kalvoa, joka ympäröi kasvin siemenaiheen sydäntä, ja josta myöhemmin muodostuu siemenen kuori.
Ihmisen integumentti muodostuu ihosta, kynsistä, hiuksista ja karvoista.
== Lähteet ==
*
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Kasvianatomia
Luokka:Hyönteiset
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Intendentti

Intendentti ( ’laitoksen tai osaston johtaja’ < ’suunnata, aikoa’) on tiede- tai taidelaitoksen johtajan virka tai orkesterin hallinnollisen ja usein myös taiteellisen johtajan virka. Eri aikoina intendentuuri on merkinnyt erilaisia esimiehen, valvojan tai tarkastajan tehtäviä.
Suomeen perustettiin 1800-luvulla Yleisten rakennusten intendentinkonttori johtamaan ja valvomaan valtion rakennustöitä. Konttorin päällikkö oli virkanimikkeeltään intendentti. Pääesikunnan taloushuolto-osaston nimi oli vuoteen 1960 saakka intendenttiosasto, ja talouspäällikön nimike oli intendenttiAikio & Vornanen 1993, s. 291. Sen vuoksi varusteissa luki SA int., josta tuli puolustusvoimien puhekielinen nimitys intti. Ranskassa intendentti puolestaan oli ennen vallankumousta hallituksen korkein edustaja maakunnissa.
Myös Suomen toiseksi vanhin pursiseura NJK perusti intendentin viran: tehtävänä oli toimia seuran paviljongin vastaavana hoitajana, nykytermein isännöitsijänä.
Aluksi Korkeasaaren eläintarhan toimintaa johti intendentti, mutta nimike muutettiin vuonna 1988. 
== Intendentin arvonimi ==
Intendentti on myös suomalainen arvonimi.
== Lähteet ==
*Aikio, Annukka ja Vornanen, Rauni: Uusi sivistyssanakirja. Kustannusosakeyhtiö Otava 1993. ISBN 951-1-11365-8.
=== Viitteet ===
Luokka:Julkishallinto
Luokka:Musiikkialan ammatit
Intendentti (arvonimi)

Intendentin nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 14. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko . 
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1930. Vuosien 1918–2013 aikana intendentin arvonimi on myönnetty viidelle henkilölle. 
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	31.1.1930  	Vera Hjelt 	ammattientarkastaja 	Helsinki 	
 2. 	9.9.1948  	Arvid Lydecken 	kirjailija 	Helsinki 	
 3. 	4.7.1969  	Paavo Aalto 	ekonomi 	Helsinki 	
 4. 	10.11.1972 	Arvo Kytölä 	museoneuvoja 	Urjala  	
 5. 	23.11.2001 	Juha Lankinen 	rakennusarkkitehti 	Espoo  	
== Katso myös ==
* Intendentti
* Yli-intendentti
* Intendentuuri
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Intendentuuri

Intendentuuri ( 'suuntautua') on armeijan hallinto- ja huolto-osaston aikaisempi nimitys. Intendentuuri vastasi joukkojen huollosta ja sotatarvikkeiden sekä muonan hankinnasta. 
Intendentuuria johtaa intendentti. Ensimmäiset intendentit olivat Ranskan kuningaskunnan valloitettujen alueiden raha-asioiden komissaareja, ja intendenttiys laajeni armeijan taloustarkastajien toimenkuvan laajentuessa puolustuslaitokseen.
Nykyään intendenttejä voivat olla museoiden, eläintarhojen tms. julkishallinnollisten laitosten johtajat.
Teollisuudessa esimerkiksi paperintuotantolinjan ylin tuotantotoimihenkilö, käyttöpäällikkö, voi olla englanniksi super intendent, jolloin hän vastaa tuotantojohtajan tehtävistä.
==Katso myös==
* SA-int
Luokka:Sodankäynti
Interball

Interball () oli alkujaan neuvostoliittolainen, mutta toteutettuna venäläinen, avaruuslento. Sen toteutti Venäjän avaruusjärjestö ja IKI-instituutti. Lennon toteutukseen osallistuivat mm. Tšekin tiedeakatemia, NASA, ESA, JAXA ja Suomi.
Missio koostui kahdesta satelliitista
* Interball Tail, joka laukaistiin avaruuteen 3. elokuuta 1995.
* Interball Aurora, joka laukaistiin avaruuteen 29. elokuuta 1996.http://www.iki.rssi.ru/interball/. Viitattu 28.7.2014
Satelliitit lensivät ellipsillä radoilla likimain ekliptikan tasossa. Satelliittien mukana laukaistiin Magion-4 ja Magion-5 satelliitit, jotka olivat tšekkiläistä valmistetta.
==Lähteet==
== Aiheesta muualla==
*INTERBALL on the site of the Space Research Institute
Luokka:Satelliitit
International Campaign for Tibet

International Campaign for Tibet (ICT) on voittoa tavoittelematon Tiibetin ihmisoikeuksia, demokratiaa ja Tiibetin kulttuuria puolustava järjestö. Järjestö on perustettu 1988. Jäsenmäärä oli vuonna 2007 yli 400 000. ICT:n toimistojen sijainnit ovat Washington D.C., Amsterdam ja Berlin.
==Tunnustukset==
*Geuzen-mitali
==Katso myös==
* Ihmisoikeudet Kiinassa
* Kesäolympialaisten 2008 kritiikki
Luokka:Ihmisoikeusjärjestöt
Luokka:Tiibet