nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Kilometrihinnoiteltu autovakuutus

Kilometrihinnoiteltu autovakuutus on vakuutus, jonka hintaan vaikuttavat ajoneuvolla ajettavat kilometrit. Ajokilometritiedot voivat perustua vakuutuksenottajan ilmoitukseen tai niitä voidaan mitata ajoneuvoon asennettavalla laitteella.
Maailmalla kilometrihinnoiteltu autovakuutus tunnetaan esimerkiksi nimillä Usage-based insurance tai Pay as you drive.Uusi autovakuutus kilometrien mukaan. Kauppalehti 21.4.2016.. Ajomäärään perustuvan vakuutushinnoittelun etuja ovat muun muassa 
* ympäristöystävällisyys, sillä ajaminen vähenee
* vähän ajavien vakuutuskustannusten pieneneminen
* kuluttajille valittavaksi laajempi valikoima autovakuutuksia.
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* Usage-based insurance. EN-wiki
* POP Auto Kilsa. 
Luokka:Vakuutukset
Kilpailun pääosasto

Kilpailun pääosasto (DG-COMP) on Euroopan komission pääosasto, joka vastaa Euroopan unionin kilpailupolitiikasta. Pääosasto myös valvoo yhdessä kansallisten kilpailuviranomaisten kanssa unionin kilpailusääntöjen noudattamista.
Pääosaston poliittisena johtajana toimii Junckerin komission kilpailusta vastaava komissaari Margrethe Vestager. Pääosaston pääjohtajana toimii espanjalainen Cecilio Madero Villarejo ja varapääjohtajana espanjalainen Carles Esteva Mosso.
== Lähteet ==
Luokka:Euroopan komission pääosastot
Kimmo Hakonen

Kimmo Hakonen (s. 1961 Jyväskylä) on suomalainen juristi ja virkamies. Hän on Suomen nykyinen tiedusteluvalvontavaltuutettu.
Hakonen on valmistunut oikeustieteiden kandidaatiksi Lapin korkeakoulusta 1984. Valmistumisensa jälkeen hän toimi oppilaitoksessaan 1984–1987 assistenttina, amanuenssina ja yliassistenttina. Sen jälkeen hän on toiminut mm. Sisä-Suomen sotilasläänin ja pääesikunnan sotilaslakimiehenä (1987–1988) ja Poliisiopiston rikosoikeuden yliopettajana (1988–1994).
Hakosen seuraavia merkittäviä tehtäviä olivat Keskusrikospoliisin rikostarkastaja ja rikosylitarkastaja 1994–1998 ja oikeusministeriön vankeinhoito-osaston vankeinhoitojohtaja 1999–2001. Sisäasiainministeriössä hän toimi poliisiosaston lainsäädäntöneuvoksena ja poliisijohtajana 2001–2008 sekä lainsäädäntöjohtajana 2008–2010. Oikeuskanslerinviraston kansliapäällikkönä Hakonen on ollut vuodesta 2011. Hän on toiminut myös apulaisoikeuskanslerin sijaisena 2014–2017 ja 2018–2019.
Hakonen valittiin tiedusteluvalvontavaltuutetuksi huhtikuussa 2019. Hän aloitti tehtävässään 1. toukokuuta 2019.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset kansliapäälliköt
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Vuonna 1961 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Kimmo Lukkari

Kimmo Juhani Lukkari (s. 5. maaliskuuta 1987 Kajaani) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Siilinjärven Pesistä.
Superpesiksen runkosarjassa Lukkari on pelannut neljä ottelua, joissa on tuonut yhden juoksun. Kärkilyöntipisteitä hän keräsi pelaamissaan runkosarjan otteluissa yhdeksän. Superpesiksen pudotuspeleissä Lukkari on pelannut kolme ottelua, joissa on kerännyt tililleen kolme kärkilyöntipistettä.
== Saavutukset ==
=== Pelaajana ===
* 1 SM-kulta: 2006
* 2 SM-hopeaa: 2007, 2008
* Ykköspesiksen kuukauden pelaaja: heinäkuu 2013 http://www.pesis.fi/pesapalloliitto/historia/pelaajatilastot/kuukauden_pelaajat/
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat
Luokka:Vuonna 1987 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Kimmo Miettinen (rumpali)

Kimmo Miettinen on suomalainen rumpali, joka vaikuttaa yhtyeissä Empyrean Bane, Cadacross ja Lost Alone. Hänen aiempia yhtyeitään ovat Arthemesia ja Ensiferum.
==Aiheesta muualla==
*Lost Alone Mikseri.netissä
Luokka:Suomalaiset metallimusiikin rumpalit
Luokka:Syntymävuosi puuttuu
Luokka:Elävät henkilöt
Kinosaurus

Kinosaurus: Elokuvafriikin vuosisata on populaarikulttuuriin erikoistuneen toimittajan Harto Hännisen vuonna 1997 julkaisema yleiskatsauksellinen tietokirja elokuvan historiasta.
Kirjassa käydään rennosti läpi koko elokuvan kehitysvaiheet varhaisista mykkäelokuvista 1900-luvun loppuun. Teos on runsaasti kuvitettu ja siinä on useita tietolaatikoita elokuvan eri lajityypeistä, muoti-ilmiöistä ja aikakausien tyyleistä. 
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla == 
* Tuomas Savonen: Faktoja filmihulluille. Yliopisto 3/1998.
Luokka:Kirjat elokuvataiteesta
Luokka:Vuoden 1997 kirjat
Luokka:Suomalaiset tietokirjat
Kipumäki

Kipumäki tai Kipuvuori on kuvitteellinen tai todellinen paikka, jonne kipuja manataan suomalaisessa kansanparannuksessa. Kipumäellä on tai kipumäki on kipukivi, jota kääntämällä ja vääntämällä kiputyttö tekee ihmisille kipuja. 
Loitsussa kipukivessä kerrotaan olevan reikä tai yhdeksän reikää, jonne kivut käsketään. Tämä viittaa kuppikiviin.
Varhaisen kansanperinteen kerääjän Christfrid Gananderin mukaan kipumäkenä on pidetty ainakin yhtä todellista mäkeä. Mäellä on litteiden kivialttarien muodostama kehä – mahdollinen vanha uhripaikka.
Luokka:Suomalaisen mytologian paikat ja olotilat
Kirgisian tulppaanivallankumous

Kirgisian tulppaanivallankumous oli tapahtuma, jossa mieltään osoittava Kirgisian oppositio pakotti Kirgisian presidentin Askar Akajevin eroamaan presidentin tehtävistä maaliskuussa 2005.
24. maaliskuuta 2005 oppositio valtasi presidentinpalatsin Kirgisian pääkaupungissa ja presidentti pakeni Venäjälle kuitenkin väittäen menneensä vierailulle Venäjälle ja olevansa edelleen presidentti. Kirgisian valtiosäännön mukaan presidentin on jätettävä eroanomuksensa parlamentille hyväksyttäväksi parlamentissa.
29. maaliskuuta 2005 Akajev totesi Moskovasta, että hän on laillinen presidentti ja että väliaikaisen hallituksen pääministerin hallinto on laiton.
4. huhtikuuta 2005 Akajev antoi eroanomuksensa Moskovaan häntä tapaamaan tulleelle kirgisialaisvaltuuskunnalle, minkä Kirgisian parlamentti hyväksyi 11. huhtikuuta 2005.Chart the course of reform in post-revolution Kyrgyzstan Eurasianet
== Lähteet ==
 
== Aiheesta muualla ==
*Timeline: Kyrgyzstan BBC News (ajoitus kuukauden tarkkuudella)
*Kyrgyz revolution gains remain unequal BBC 2006 (termi Tulip revolution)
Luokka:2005
Luokka:Kirgisian vallankumoukset
Kirjailijaliiton tunnustuspalkinto

Kirjailijaliiton tunnustuspalkinto on Suomen Kirjailijaliiton vuodesta 1949 myöntämä tunnustuspalkinto. Palkinnon arvo on ollut 10 000 euroa vuodesta 2008.
==Palkinnon saajat==
* 1949 Lauri Pohjanpää
* 1950–1951: palkintoa ei jaettu
* 1952 Väinö Linna
* 1953 Huugo Jalkanen
* 1954 Heikki Asunta
* 1955 Simo Puupponen (Aapeli)
* 1956 L. Onerva
* 1957 Matti Hälli
* 1958 Juha Mannerkorpi
* 1959 Elina Vaara
* 1960 Martti Wallenius
* 1961 Helvi Hämäläinen
* 1962 Juhani Konkka
* 1963 Ilmari Turja
* 1964 Toivo Lyy
* 1965 Alli Valli
* 1966 palkintoa ei jaettu
* 1967 Matti Hälli
* 1968 palkintoa ei jaettu
* 1969 Einari Vuorela
* 1970 Helvi Erjakka
* 1971 Jaakko Haavio
* 1972 Väinö Linna
* 1973 Sulo Karpio
* 1974 Erkki Vala
* 1975 Ilmari Turja
* 1976 Tuuli Reijonen
* 1977 Viljo Kajava
* 1978 Caj Westerberg
* 1979 Kaarlo Isotalo
* 1980 Martti Larni
* 1981 Timo Töyrylä
* 1982 Jussi Talvi
* 1983 Annikki Kariniemi
* 1984 Anja Vammelvuo
* 1985 Leo Kalervo
* 1986 Sirkka Selja
* 1987 Kerttu-Kaarina Suosalmi
* 1988 Reino Rinne
* 1989 Viljo Kajava
* 1990 Eila Pennanen
* 1991 Iris Kähäri
* 1992 Eeva-Liisa Manner
* 1993 Veikko Huovinen
* 1994 Helena Anhava
* 1995 Hannu Salama
* 1996 Mirkka Rekola
* 1997 Martti Joenpolvi
* 1998 Aila Meriluoto
* 1999 Anni Polva
* 2000 Jorma Kurvinen
* 2001 Teuvo Saavalainen
* 2002 Antti Hyry
* 2003 Eila Kivikk’aho
* 2004 Juhani Syrjä
* 2005 Veijo Meri
* 2006 Anu Kaipainen
* 2007 Eeva Kilpi
* 2008 Paavo Haavikko
* 2009 Kirsi Kunnas
* 2010 Lassi Nummi
* 2011 Laila Hirvisaari
* 2012 Risto Ahti
* 2013 Olli Jalonen
* 2014 Kaari Utrio
* 2015 Markku Into
* 2016 Marja-Leena Mikkola
* 2017 Kaiho Nieminen
* 2018 Hannu Mäkelä
Lähde
==Lähteet==
==Antsadata-kohde=
Luokka:Suomalaiset kirjallisuuspalkinnot
Kirjallisuustiede

Kirjallisuustiede on humanistinen tiede, joka tutkii kirjallisuutta, sen tutkimusta ja kritiikkiä käyttäen hyväksi teoreettista ja historiallista tietoa. Kirjallisuustieteen pyrkimyksenä on ymmärtää ja tulkita kirjallisuuden ominaispiirteitä sekä sen yhteiskunnallisia edellytyksiä ja merkityksiä.Helsingin yliopisto, Taiteiden tutkimuksen laitos Turun yliopisto, Yleisen kirjallisuustieteen oppiaine
Kirjallisuustiede on luonteeltaan vertailevaa. Tämä näkyy muun muassa tieteenalan englanninkielisessä nimessä comparative literature, joka Suomessa käännetään yleiseksi kirjallisuustieteeksi.
==Kirjallisuustiede Suomessa==
Kirjallisuustiede jaetaan Suomessa yleensä kotimaiseen/Suomen kirjallisuuteen ja yleiseen kirjallisuuteen eli yleiseen kirjallisuustieteeseen. Kotimainen/Suomen kirjallisuus tutkii suomalaista kirjallisuutta ja yleinen kirjallisuustiede muuta kirjallisuutta. Jako näihin oppiaineisiin on käytössä Helsingin ja Turun yliopistoissa.http://www.helsinki.fi/sup/kotimainenkirjallisuus/index.html Helsingin yliopisto Kotimainen kirjallisuushttp://www.hum.utu.fi/laitokset/taiteidentutkimus/ Turun yliopisto Taiteiden tutkimuksen oppiaineryhmä Helsingissä on näiden kahden kirjallisuusaineen ohella myös kolmas kirjallisuusaine, ruotsinkielinen nordisk litteratur, joka nimensä mukaisesti tutkii pohjoismaista kirjallisuutta.http://www.helsinki.fi/sup/pohjoismainenkirjallisuus/index.html Helsingin yliopisto Pohjoismainen kirjallisuus Tampereen yliopistossa kirjallisuustiede on edustettuna kirjallisuustieteen tutkinto-ohjelmassa, jossa suoritetaan ensin kirjallisuustieteen kandidaattiohjelma ja sen jälkeen joko Suomen kirjallisuuden tai kertomus- ja tekstiteorian maisteriopinnot.http://www.uta.fi/ltl/kir/index.html Tampereen yliopisto Kirjallisuustieteen tutkinto-ohjelma Yhdistettyä kirjallisuus-oppiainetta voi opiskella Itä-Suomen,http://www.uef.fi/filtdk/kirjallisuus Itä-Suomen yliopisto Kirjallisuus Jyväskylänhttps://www.jyu.fi/hum/laitokset/taiku/opiskelu/kirjallisuus Jyväskylän yliopisto Kirjallisuus ja Oulun yliopistoissahttp://www.oulu.fi/kirjallisuus/node/4617 Oulun yliopisto kirjallisuus sekä Åbo Akademissa (litteraturvetenskap eli kirjallisuustiede).http://www.abo.fi/institution/littvet Åbo Akademi Litteraturvetenskap Kirjallisuustiedettä opiskelleet voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi opettajana, tuottajana, kirjastovirkailijana tai kulttuurituottajana.
==Kirjallisuustieteen suuntauksia==
* Elämäkerrallinen kirjallisuudentutkimus
* Formalismi
* Narratologia
* Stilistiikka
* Strukturalismi
* Uushistorismi
* Uuskritiikki
== Lähteet ==
== Kirjallisuutta ==
* 
* Eagleton, Terry: Kirjallisuusteoria. Johdatus (Literary Theory. An Introduction). Tampere: Vastapaino 1997 ISBN 9789517680158
== Aiheesta muualla ==
* Taiteiden tutkimus (Opintoluotsi)
* Taiteiden tutkimus (Koulutusnetti)
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kirjallisuusvuosi 1915

Kirjallisuusvuosi 1915 käsittelee vuoden 1915 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
== Tapahtumia ==
== Julkaisuja ==
* Hermann Hesse – Knulp
* Maria Jotuni – Savu-uhri
* Ilmari Kianto – Talviretkiä Pohjolassa
* Ilmari Kianto – Turjanlinnan satukirja: Onnille ja muille lapsille
* Ilmari Kianto – Vienan virroilta, Karjalan kankahilta: matkakuvauksia
* Eino Leino – Elämän koreus
* Eino Leino – Paavo Kontio
* Jack London – Pakkopaita
* Edgar Lee Masters – Spoon River antologia
* L. M. Montgomery – Annan unelmavuodet
* Eduard Vilde – Vihtahousu (näytelmä, viroksi Pisuhänd, 1913)
== Palkintoja ==
; Nobelin kirjallisuuspalkinto
* Romain Rolland
== Lähteet ==
1915
Kirjanpitorikos

Kirjanpitorikos on rikoslaissa määritelty rikos, jossa kirjanpitovelvollinen, sen edustaja tai se jolle kirjanpito on uskottu, laiminlyö kirjanpitovelvollisuuden tai tilinpäätöksen laatimisen. Kirjanpitorikosta lievempi on kirjanpitolaissa määritelty kirjanpitorikkomus, ja kirjanpitorikoksesta tunnetaan myös törkeä kirjanpitorikos ja tuottamuksellinen kirjanpitorikos. Kirjanpitorikokset kuuluvat talousrikollisuuteen.
KKO 2008:32 mukaan törkeän kirjanpitorikoksen tunnusmerkistö täyttyy jo yhdestä tekaistusta laskusta, kunhan se on riittävän suuri. Tapauksessa kirjanpitoon oli kirjattu 120 000 markan eli noin 20 000 euron suuruinen tekaistu lasku.https://tilisanomat.fi/kolumnit/karajilta/yksi-vaara-tosite-riittaa-rikokseksi
Liiketoimintakieltoon määrätään lähes aina kun tuomitaan kirjanpitorikoksesta.https://tilisanomat.fi/kolumnit/karajilta/kirjanpitorikosten-vanhentumisaikojen-tulkintaa-selkeytettiin
==Katso myös==
*Liiketoimintakielto
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Finlex: Rikoslaki 39/1889
Luokka:Rikokset
Luokka:Talousrikollisuus
Kirjapainoneuvos

Kirjapainoneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 2005. Vuosien 1918–2013 aikana kirjapainoneuvoksen arvonimi on myönnetty kolmelle henkilölle.  
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	25.11.2005 	Pekka Salmén 	tuotantojohtaja, insinööri 	Espoo  	
 2. 	30.11.2007 	Matti Suonpää  	kirjapainonjohtaja, kirjapainoteknikko 	Helsinki 	
 3. 	5.12.2008  	Seppo Maskonen 	toimitusjohtaja, valtiotiet. maist. 	Oulu 	
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Kirjastoneuvos

Kirjastoneuvos () on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1949 filosofian maisteri Helle Kannilalle. Vuosien 1918–2013 aikana kirjastoneuvoksen arvonimi on myönnetty 31 henkilölle. 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Kirke

Kirke () on kreikkalaisessa mytologiassa jumalatar ja velho. Kirke oli auringonjumala Helioksen ja okeanidi Persen tytär ja Aieteen ja Pasifaen sisar. Kirken kerrotaan muuttaneen monet rakastamansa miehet eläimiksi, varsinkin jos he hyljeksivät häntä. Kirke on vertauskuva viettelevästä naisesta, joka saa viehätysvoimallaan unohtamaan kaiken muun.
== Odysseia ==
Homeroksen eepoksessa Odysseia Kirken kuvataan asuvan Aiaian saarella palatsissa, joka sijaitsi tiheän metsän keskellä olevalla aukiolla. Sen ympärillä kuljeskeli vieraille ystävällisiä susia ja leijonia, jotka todellisuudessa olivat Kirken eläimiksi loihtimia miehiä. 
Kirke kutsui Odysseuksen merimiehet juhlapäivälliselle, joka muutti nämä sioiksi. Vain Eurylokhos epäili petosta eikä nauttinut ateriaa. Hän pakeni kertomaan Odysseukselle ja muille laivaan jääneille miehille toveriensa kohtalosta. Odysseus lähti pelastamaan miehistönsä, mutta matkalla hänet pysäytti Hermes, joka kehotti häntä nauttimaan taikayrttiä, molybdeenikukkaa, joka estäisi Kirken taian vaikutuksen. Hermes myös kehotti Odysseusta karkaamaan miekkansa kanssa Kirken kimppuun uhaten tappaa tämän kun tämä yrittäisi muuttaa Odysseuksen eläimeksi taikasauvallaan, jolloin Kirke pyytäisi häntä makaamaan kanssaan. Tähänkin Odysseuksen tulisi suostua, mutta vasta sen jälkeen, kun hän olisi vannottanut Kirkea olemaan tekemästä hänelle mitään pahaa, koska muuten Odysseus menettäisi sängyssä sekä rohkeutensa että miehuutensa.Ovidius: Muodonmuutoksia xiv.242–307 (engl.käännös).
Kaikki tapahtui juuri kuten Hermes oli kertonut, ja Kirke muutti siat takaisin miehiksi. Odysseuksen ja Kirken suhde jatkui koko vuoden, jonka ajan Odysseus miehineen vietti saarella. Kirke myös neuvoi Odysseusta kysymään ohjeita kotiinpaluuta varten Teiresiaalta ja opasti itsekin, miten välttää vaaroja matkalla.Homeros: Odysseia 10.208– (engl. käännös).
Kirken lapsiksi mainitaan hänen Odysseuksen kanssa saamat Agrios, Latinos ja Telegonos. Hyginus lisää joukkoon Nausithooksen,Hyginus: Fabulae cxxv (engl. käännös). mutta väittää Latinoksen syntyneen suhteesta Telemakhoksen kanssa.Hyginus: Fabulae cxxvii (engl. käännös). Näiden lisäksi hänen kerrotaan synnyttäneen Faunoksen Poseidonille.Nonnos: Dionysiaka 13.309–332 (engl. käännös).
Roomalaiset runoilijat käyttivät Kirkeä myös omissa kirjoituksissaan. Hänen kerrottiin muuttaneen Ausonian kuninkaan Picuksen tikaksiOvidius: Muodonmuutoksia xiv.308–440 (engl.käännös). ja Skyllan Odysseuksenkin kotimatkallaan kohtaamaksi hirviöksi.
== Lähteet ==
Luokka:Kreikkalainen mytologia
Kirkon alat

Kirkon alat ry on monialainen ammattiliitto, joka edustaa Suomen evankelis-luterilaisen kirkon, Suomen ortodoksisen kirkon sekä kristillisten järjestöjen ja helluntailiikkeen työntekijöitä. Liitto on perustettu 27.4.1957 ja jäseniä sillä on noin 7 000. Liitto on sopijaosapuoli edustamiensa alojen työehtosopimuksissa ja neuvottelee niistä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon osalta Kirkon työmarkkinalaitoksen kanssa ja Suomen ortodoksisen kirkon sekä kristillisten järjestöjen osalta Palvelualojen työnantajat PALTA ry:n kanssa. Paikallisesta edunvalvonnasta vastaavat liiton kouluttamat luottamusmiehet, joita on sen edustamilla työpaikoilla noin 400. Kirkon alat toimii myös alueellisesti ja sen 21 aluetoimikuntaa järjestää koulutuksia ja tapahtumia ympäri Suomen. Liitto julkaisee Kirkon töissä -lehteä, joka ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Kirkon alat ry on Toimihenkilökeskusjärjestö STTK:n jäsen.
== Jäsenyhdistykset ==
Liitto koostuu 11 jäsenyhdistyksestä, jotka edustavat liiton eri työntekijäryhmiä. Jäsenyhdistyksiä ovat:
* Diakonian ja nuorisotyön ammattilaiset DiaNa ry
* HELP ry
* Kirkonpalvelijat ry
* Kirkon lapsityönohjaajat ry
* Kirkon lastenohjaajat ry
* Kirkon toimihenkilöt ry
* Kirkon toimistohenkilöstö KiTo ry
* Kristillisten järjestöjen työntekijät ry
* Lähetyksen ja kansainvälisentyön ammattilaiset ry
* Ortodoksisen kirkon työntekijät ry
* Teologit ja Kirkkomuusikot TeKi ry
== Lähteet ==
* http://www.kirkonalat.fi/jasenille/edunvalvonta/
* http://www.kirkonalat.fi/jasenille/jasenyhdistykset/
* Rasila, Ritva (toim.): Monta tahtoa, yhteinen suunta. Gummerus Kirjapaino Oy, Jyväskylä 2007.
== Aiheesta muualla ==
* http://www.kirkonalat.fi
* http://www.diana.auttaa.fi
* http://www.helpry.fi
* http://www.kirkonpalvelijat.fi
* http://www.kirkonlastenohjaajat.fi
* http://www.kito.fi
Luokka:STTK:n jäsenjärjestöt
Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon hallinto
Kirkon työmarkkinalaitos

Kirkon työmarkkinalaitos on kirkon työnantajaviranomainen, joka neuvottelee ja sopii kirkon viranhaltijoiden ja työntekijöiden palvelussuhteen ehdoista. Työmarkkinalaitos edustaa sopimusneuvotteluissa kirkkoa ja seurakuntia työnantajana, ja se on yksi nykyisen tulopoliittisen sopimuksen allekirjoittaneesta viidestä työnantajakeskusjärjestöstä. 
Kirkon työmarkkinalaitokseen kuuluu 11 kirkolliskokouksen neljän vuoden toimikaudeksi kerrallaan valitsemaa jäsentä, jotka edustavat maan eri osia ja kirkon työmarkkinaolojen tuntemusta. Työmarkkinalaitos valitsee keskuudestaan puheenjohtajan. Työmarkkinalaitoksen toimistona on kirkkohallituksen henkilöstöosasto. Toimistoa johtaa sopimusjohtaja.
Kirkon sopimusjärjestelmä perustuu vuoden 1975 alusta voimaan tulleisiin lakeihin kirkon virka- ja työehtosopimuksista sekä työmarkkinalaitoksesta.
==Aiheesta muualla==
*Kirkon työmarkkinalaitoksen viralliset sivut
Luokka:Suomalaiset työnantajajärjestöt
Kirkonkylä

Kirkonkylä on Suomessa maaseutumaisen kunnan kylä, jossa kunnan kirkko sijaitsee tai tästä kylästä muodostunut taajama. Tavallisesti kirkonkylä on myös kunnan hallinnollinen keskus ja usein myös kunnan suurin taajama tai asutuskeskittymä, mutta on myös paikkakuntia, joissa keskustaajama ja kirkonkylä ovat erilliset, koska kunnan suurin taajama tai hallinnollinen keskus on muodostunut muualle kuin kirkonkylään, esimerkiksi päätien varrelle tai asemanseudulle. Tällaisia paikkakuntia ovat muun muassa Askola (hallinnollinen keskus on kyllä kirkonkylässä, mutta suurin taajama on Monninkylä), Hausjärvi, Hollola, Iitti, Inari, Kauhava, Nousiainen, Pudasjärvi ja Suomussalmi. Kuntaliitosten vaikutuksesta samassa kunnassa voi olla nykyään myös useampi kirkonkylä, esim. Siikalatvassa on sekä Kestilän, Piippolan, Pulkkilan että Rantsilan (niiden neljän kunnan, jotka yhdistyivät Siikalatvaksi vuoden 2009 alussa) kirkonkylät ja näistä Pulkkilan kirkonkylä on hallinnollinen keskus.
==Nimet ja nimitykset==
Paikannimissä kirkonkylä on useissa tapauksissa ymmärretty yleisnimeksi. Tällöin kirkonkylänä olevan taajaman nimi voi kartoilla olla sama kuin kunnan. Näin on esimerkiksi Kiikalassa. Toisinaan taas kirkonkylällä ja kunnalla voi olla kokonaan eri nimi. Esimerkkejä tästä ovat muun muassa Enontekiö (Hetta), Lappajärvi (Nissi), Pornainen (Kirveskoski) ja Pyhäselkä (Hammaslahti). Vain pienessä osassa kuntia, kuten esimerkiksi Eurajoella ja Hailuodossa, esiintyy myös virallisena kylännimenä ”Kirkonkylä”.. 
On myös kuntia, joissa nimitys kirkonkylä ei ole käytössä, vaan asutusnimenä on esimerkiksi Kirkonkulma (Aura, Jokioinen, Somerniemi, Vanaja) tai Kirkonmäki (Kokkola, Siilinjärvi, Somero, Tornio). Joissakin kunnissa, kuten Kempeleessä ja Oulussa, on myös käytössä nimitys Kirkonseutu. Luovutetulla alueella sijainneen Muolaan kirkonkylä oli Kirkkoranta.
Tilastokeskuksen määrittelemissä Suomen tilastollisten taajamien nimissä käytetään nimen jälkiosaa ”kirkonkylä” kaikkien niiden kuntien keskustaajamista, jotka eivät ole kaupunkeja, ja nimen jälkiosaa ”keskustaajama” kaupunkien keskustaajamista.
==Kirkonkylät eri maissa==
Paitsi Suomessa, käsite kirkonkylä on käytössä ainakin Virossa (), Ruotsissa () ja Saksassa (). Ruotsin kielessä sanan kirkonkylä vastineena voi entisen kappeliseurakunnan tapauksessa olla myös Kapellby (näin on Suomessa esimerkiksi Lapinjärvellä).
==Kirkkokylät==
Nimityksenä samankaltainen mutta kokonaan eri asiaa tarkoittava on osissa Ruotsia ja joissain muodossa paikoin myös Suomessa aiemmin esiintynyt kirkkokylä (), jolla on tarkoitettu pitkämatkaisten kirkossakävijöiden tilapäiseen yöpymiseen käyttämistä kirkkotuvista muodostuneita rakennusryhmiä kirkon ympärillä. Kirkkotupien ohella näihin on voinut kuulua myös kirkkotalleja. Suomessa kirkkotupia on ainakin Utsjoella ja kirkkotalleja ainakin Närpiössä. Ruotsissa Gammelstadin kirkkokylä Luulajassa on Unescon maailmanperintökohde.
==Lähteet==
*
Luokka:Aluesuunnittelu
Luokka:Kulttuuriympäristö
Kirma

Kirma on kylä Iisalmen kaupungin kaakkoislaidalla.
Alueen maisemaan vaikuttavat paljon järvet Kirmanjärvi (Iso Kirma) ja Pieni Kirma (Pikku-Kirma). Kirmanjärvet sijoittuvat viitostiestä oikealle, kun ajetaan Lapinlahdelta pohjoiseen kohti Iisalmen keskustaa. Järvien itäpuolella kulkee Kirmantie viitostien mukaisesti pohjois-eteläsuunnassa. Kirmojen välissä olevan salmen yli on kulkenut silta, josta aikanaan Ulmalan koulua käyneet oppilaat sekä Ohenmäkeen asioille kulkevat pääsivät ylitse. Moottoripyörää raskaammalla kulkuneuvolla tästä kapeasta sillasta, joka tunnettiin Salmen sillan nimellä, ei sopinut kulkemaan.
Kirman alueen vanhimpia taloja on Kääriälä. Savon vanhan maanjaotuskirjan mukaan Matti Antinpoika Kääriäinen tuli verovelvolliseksi vuonna 1666.
==Lähteet==
Luokka:Iisalmen kylät
Kirshenbaum

Kirshenbaum, jota kutsutaan myös nimellä IPA-ASCII, on foneettinen aakkosto, jolla voidaan esittää kansainvälisen foneettisen aakkoston merkit seitsenbittisen ASCII-merkistön avulla. Se on luotu erityisesti Usenetin keskusteluryhmiä sci.lang ja alt.usage.english varten. Aakkoston kehitteli Evan Kirshenbaumin johtama työryhmä.
Luokka:Fonetiikka
Luokka:Aakkostot