nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Liiketapalautakunta

Liiketapalautakunta on Keskuskauppakamarin toimielin, joka antaa pyynnöstä lausuntoja yritysten välistä hyvää liiketapaa koskevista asioista. Lausunnon pyytäjä voi olla asiassa osapuolena oleva yritys tai viranomainen, esimerkiksi poliisi.
Liiketapalautakunta ei ole oikeusviranomainen eivätkä sen päätökset ole sitovia. Päätökset ovat pääasiassa salaisia. Liiketapalautakunnalta voi pyytää myös ennakkolausunnon mikäli suunnitellun markkinointitoimen hyvän liiketavan mukaisuus arveluttaa.
Liiketapalautakunnan kokoonpano kaudella 2014-2016 on seuraava:http://kauppakamari.fi/lautakunnat/liiketapalautakunta/kokoonpano/
* professori Kari Hoppu, Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu (puheenjohtaja)
* professori Rainer Oesch, Helsingin yliopisto (varapuheenjohtaja)
* senior legal counsel Pia Kumpulainen, Sanoma Magazines Finland Oyj
* kaupallinen neuvos Tomi Lounema, Työ- ja elinkeinoministeriö
* director, legal Pia Tanskanen, Rautaruukki Oyj
* apulaisjohtaja Teija Kerminen, Tapiola -ryhmä
* asiantuntija Piia Vuoti, Elinkeinoelämän keskusliitto
* lakiasiainjohtaja Kaisa Rotkirch, Amer Sports
* johtava lakimies Tuula Sario, Kuluttajaliitto - Konsumentförbundet ry
* lakiasiainjohtaja Karita Lassila, OSI Systems Group
* johtaja Taina Kallio, OP
* toimitusjohtaja Salla Halme, Recommended Finland Oy
== Lähteet ==
Luokka:Liiketalous
Liiketoiminta

Liiketoiminta on ansiotarkoituksessa tehtyä taloudellista toimintaa, varsinkin kauppa ja teollisuus. Liiketoiminnan tarkoituksena on joko luoda pääomaa ja voittoa tai vain ylläpitää omaa toimintaansa. Kaupallista toimintaa varten perustetaan yrityksiä ja teollista toimintaa varten taas tehtaita. Voittoa tavoittelematon liiketoiminta kattaa muun muassa julkishallinnon alaiset laitokset sekä tietyt yleishyödylliset järjestöt. Kapitalismissa liiketoiminnalla on suuri merkitys ja myös vapaus yhteiskunnassa, mutta yleensä valtio rajoittaa ja tarkkailee jossain määrin yritysten ja teollisuuden toimintaa.
==Liiketoiminnan tyyppejä==
*Valmistajat tekevät fyysisiä tuotteita, joita ne myyvät voitolla joko suoraan kuluttajille tai jälleenmyyntiin. Tuotteet ovat yleensä joko valmiita tai sellaisenaan käyttökelpoisia jonkin toisen tuotteen osana.
*Palvelujen toimittajat veloittavat ihmistä tai yritystä tälle tehdystä työstä tai tarjotusta palvelusta. Palveluja ovat esimerkiksi talonmaalaus tai konsultointi.
*Jälleenmyynti, jakelu ja maahantuonti toimivat välikäsinä tavaran toimittamisessa valmistajalta ostajalle, ja veloittavat osan tuotteen hinnasta tarjoamistaan myynti- tai jakelupalveluista.
*Maatalous ja kaivostoiminta tuottavat raaka-aineita, kuten kasveja tai mineraaleja, jotka yleensä päätyvät valmistajan käsiteltäviksi tai suoraan jälleenmyyntiin.
*Finanssi- eli rahoitustoiminta käsittää lähinnä pankit, jotka ansaitsevat rahaa uudelleensijoittamalla ja hallitsemalla asiakkaidensa varoja.
*Informaatioliiketoiminta luo voittoa pääasiassa tieteellisten ja taiteellisten teosten jälleenmyynnistä. Esimerkkejä ovat elokuvastudiot, erilaiset julkaisijat ja ohjelmistoyritykset.
*Yleishyödylliset laitokset toimittavat julkisia palveluja, kuten sähkön- ja lämmönsiirtoa, ja ne toimivat usein valtion alaisuudessa.
*Kiinteistöliiketoiminta hankkii voittonsa kiinteistöjen, kuten kotien ja liiketilojen myynnistä, vuokrauksesta ja kehittämisestä.
*Liikenneyhtiöt vievät maksusta ihmisiä ja tuotteita paikasta toiseen.
==Käsitteitä==
*Bruttokansantuote
*Raha
*Rahanpesu
*Roskapankki
*Pankkikriisi
*Julkistalous
*Liiketoimintamalli
==Katso myös==
*Liiketaloustiede
*Luettelo suomalaisista pörssiyhtiöistä
*Suomen rahajärjestelmän historia
*Yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä
== Lähteet ==
== Antsadata-kohde ==
==Aiheesta muualla==
*
Luokka:Liiketalous
Liiketyönantajain Keskusliitto

Liiketyönantajain Keskusliitto (LTK) oli vuonna 1945 perustettu työmarkkinajärjestö. Se toimi liiketyönantajien edunvalvontajärjestönä työnantajien ja työntekijöiden välisissä suhteissa. Sen jäsenjärjestöissä oli 1980-luvun alkupuolella noin 5 700 jäsenyhdistystä, ja niiden palveluksessa runsaat 265 000 toimihenkilöä ja työntekijää."Liiketyöantajain Keskusliitto". Facta 2001, osa 10, palsta 185. Helsinki: WSOY 1984 ISBN 951-0-10231-8
Liitto toimi vuoteen 1995, jolloin se yhdistyi Palvelutyönantajiin. Vuonna 2005 Teollisuuden ja työnantajain keskusliitto sekä Palvelutyönantajat yhdistyivät Elinkeinoelämän keskusliitoksi (EK).Liiketyönantajain keskusliitto, Finna.fi, viitattu 28.7.2022
==Jäsenjärjestöt==
* Apteekkien Työnantajaliitto
* Elintarvikealan Työnantajaliitto
* Kaupan Työnantajaliitto
* LTK:n Erityisalojen Työnantajaliitto
* Majoitus- ja Ravitsemisalan Työnantajaliitto
* Pankkialan Työnantajaliitto
* Vakuutusalan Työnantajayhdistys
==Lähteet==
==Kirjallisuutta==
* Liiketyönantajain keskusliitto 10 v. 1945–1955, Helsinki, 1955 (32 s.)
** Affärsarbetsgivarnas centralförbund 10 år, 1945–1955, Helsinki, 1955
* Sakari Talvitie, Liiketyönantajain keskusliitto 1945–1970, Helsinki, 1970
** Sakari Talvitie, Affärsarbetsgivarnas centralförbund 1945–1970, Helsingfors, 1970.
* Jukka-Pekka Pietiäinen, Herraklubista edunvalvojaksi: Liiketyönantajain keskusliitto 1945–1995, Helsinki: Otava 1995 ISBN 951-1-13745-X
Luokka:Suomalaiset työnantajajärjestöt
Liikevoitto

Liikevoitto eli liiketulos tarkoittaa kirjanpidossa tuloslaskelman erää, joka lasketaan vähentämällä liikevaihdosta ja liiketoiminnan muista tuotoista liiketoiminnan kulut ja poistot. Liikevoitto on liiketoiminnan tulos ennen korkoja, veroja, tilinpäätössiirtoja ja voitonjakoa. Jos liikevoitto on negatiivinen, kyseessä on liiketappio.
Toisaalta nk. kertaerät ovat liiketoimintaan kuulumattomia kuluja ja menoja; myyntivoitot, työpaikkojen vähennyksistä aiheutuvat kulut, yrityksen maksamat sakot, omaisuuden arvoon tehtävät muutokset jne.. Mikäli kertaeriä ei huomioida, käsitys yrityksen liiketoiminnan kehityksestä pelkän liikevoiton muutoksen perusteella ei kuitenkaan anna todellista kuvaa yrityksen tuloksesta. Siten todellisempi käsitys liikevoittoa arvioitaessa on verrata liikevoiton kehitystä ilman satunnaisia tuotto- ja kulueriä.
== Liikevoittoprosentti ==
Liikevoittoprosentti eli liiketulosprosentti on liiketoiminnan tulos suhteessa liiketoiminnan tuottoihin:
Liiketoiminnan tuotot tarkoittaa liikevaihtoa ja liiketoiminnan muita säännöllisiä tuottoja.
Tämä tunnusluku kuvaa yrityksen liiketoiminnan menestystä ottaen kohtuullisesti huomioon toimialojen väliset erot.Tunnuslukujen tulkinnat; Fonecta Finder
== Ohjearvot ==
Liikevoittoprosentin ohjeellisia arvoja ovat:
* yli 10 %: hyvä
* 5–10 %: tyydyttävä
* alle 5 %: heikko
Ohjearvoihin kannattaa suhtautua varauksella. Tavoite riippuu toimialan ja liiketoiminnan luonteesta ja ansaintalogiikasta: tarvittavan pääoman määrästä, pääoman kiertonopeudesta ja siitä, kuinka paljon liiketoimintaan liittyy jalostusarvon luontia.
== Lähteet ==
Luokka:Kirjanpito
Liikkeenharjoittaja

Liikkeenharjoittaja on yrittäjä, joka harjoittaa elinkeinotoimintaa liikeyrityksen muodossa. Liikkeenharjoittajia ovat mm. sellaiset elinkeinonharjoittajat, jotka harjoittavat tavarakauppaa. Myös kiinteässä toimipaikassa toimivat palveluiden myyjät ovat liikkeenharjoittajia.Akavan Erityisalat: Yritysmuodon valinta ja verotus
Suomen verotuksessa liikkeenharjoittajaa kutsutaan nimellä yksityinen elinkeinonharjoittaja. Yleiskielessä käytetään epätarkkaa nimitystä toiminimi tai toiminimiyrittäjä.
Termeillä ammatin- ja liikkeenharjoittaja on aiemmin ollut ero kirjanpidossa. Ero on kuitenkin poistunut.yrityksen-perustaminen.net: Yksityinen elinkeinonharjoittaja, 17.3.2016
== Katso myös ==
* Ammatinharjoittaja
* Toiminimi
* Yksityinen elinkeinonharjoittaja
== Lähteet ==
Luokka:Kauppaoikeus
Luokka:Yhtiömuodot
Liikuntaneuvos

Liikuntaneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 7. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1979, jolloin sen sai Hannu Koskivuori.Liikuntaneuvos Hannu Koskivuori kuollut. HS Urheilu, 9.3.2000. (Tilaajille, viitattu 24.7.2020) Vuosien 1979–2013 aikana liikuntaneuvoksen arvonimi on myönnetty 101 henkilölle. 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Liinamaa I

Liinamaa I on Suomessa 27. maaliskuuta 1968 solmittu ensimmäinen tulopoliittinen kokonaisratkaisu. Se nimettiin tuolloin valtakunnansovittelijana ja neuvotteluiden vetäjänä toimineen Keijo Liinamaan mukaan. Pääneuvottelijoina olivat työnantajien STK:n toimitusjohtaja Päiviö Hetemäki ja työntekijäiden SAK:n puheenjohtaja Niilo Hämäläinen.
Sopimuksen osapuolina olivat kaikki keskeiset työmarkkinajärjestöt SAJ:ä lukuun ottamatta ja valtio. Siinä sovittiin työehtosopimusten puitteista ja niihin liittyvistä laajemmista kokonaisuuksista. Vakauttamissopimuksena se oli käänteentekevä ja merkitsi työmarkkinajärjestöjen, etenkin SAK:n ja STK:n, roolin korostumista. Presidentti Kekkonen piti sopimusta poikkeuksellisen merkittävänä. 
Sopimuksen erityisiä uudistuksia olivat:
* indeksiehtojen poistaminen mm. indeksitileiltä 
* talouspoliittinen valtuuslaki hintojen ja vuokrien valvontaan 
* jäsenmaksuperintäsopimus 
Sopimus oli yksivuotinen ja sitä seurasi seuraavana vuonna Liinamaa II -sopimus. Tulopoliittista sopimusta vastaan osoitettiin myös kritiikkiä: mm. SKP katsoi, että se rajoittaa poliittisen toiminnan mahdollisuuksia voimassaolonsa aikana.
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
*SAK:n TuPo-historiasivut
Luokka:Tulopoliittiset kokonaisratkaisut
Liinamaa II

Liinamaa II on Suomessa 11. syyskuuta 1969 allekirjoitettuhttp://www.sak.fi/suomi/tietoasaksta.jsp?location1=5&sl2=3&sl3=1&id=30765 järjestyksessään toinen tulopoliittinen kokonaisratkaisu. Se nimettiin tuolloin valtakunnansovittelijana ja neuvotteluiden vetäjänä toimineen Keijo Liinamaan mukaan. Numerointi oli tarpeen, sillä edeltävä sopimus (Liinamaa I) kantoi myös hänen nimeään. 
Sopimuksen osapuolina olivat työmarkkinajärjestöt ja valtio. Siinä sovittiin työehtosopimusten puitteista ja niihin liittyvistä laajemmista kokonaisuuksista. 
Sopimuksen erityisiä uudistuksia olivat:
* erorahajärjestelmä 
* kokoontumisoikeus työpaikalla 
Sopimus oli yksivuotinen ja sitä seurasi seuraavana vuonna UKK-sopimus.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*SAK:n TuPo-historiasivut
Luokka:Tulopoliittiset kokonaisratkaisut
Liisa Leino

Liisa Kristiina Leino (s. ) on suomalainen kasvatustieteen maisteri ja salolaisen perheyritys Leinovalun (Leino Group) toimitusjohtaja.
Vuonna 2017 Talouselämä-lehti arvioi hänet Suomen talouselämän 34. merkittävimmäksi päättäjänaiseksi. Tuolloin hän toimi Leino Groupin ohella Metsä Boardin, Elomaticin ja Cadmaticin hallituksissa.
Joulukuussa 2013 hänelle myönnettiin teollisuusneuvoksen arvonimi. Hänen isänsä oli teollisuusneuvos Heikki Leino.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Ulla Mattsson (8.10.2005) Viskuri pyöritti yrityksen vauhtiin (ts.fi)
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat
Luokka:Vuonna 1960 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Likiverkko

Likiverkko (omaverkko, henkilökohtainen verkko, engl. Personal Area Network, PAN) on tiedonsiirtoverkko, jossa henkilökohtaiset elektroniset laitteet voivat kommunikoida keskenään. Tietokone, matkapuhelin, tulostin, kuvanlukija ja muut mahdolliset laitteet voidaan verkottaa keskenään. Näistä puhelinta tai tietokoneen verkkoliitäntää voidaan sitten käyttää yhdyskäytävänä lähiverkkoon tai Internetiin.
PAN lyhennettä käytetään myös puhuttaessa Public Access Network (kuten panOulu) -tyyppisistä verkoista. 
Verkko voidaan toteuttaa USB-kaapeleilla ja porttitoistimilla, langattomilla Bluetooth-laitteilla, infrapunalla tai FireWire-liitännöillä.
Langaton likiverkko eli WPAN (engl. Wireless Personal Area Network) on verkko, jolla erilaiset verkkolaitteet voidaan yhdistää ilman kaapeleita. Verkon kantama on metristä muutamaan kymmeneen metriin. WPAN on kantomatkaltaan lyhyempi kuin tunnetumpi WLAN-verkko (engl. Wireless Local Area Network). Toisaalta WPAN:in kantomatka on suurempi kuin WBAN-verkon (engl. Wireless Body Area Network). WPAN-termi tarkoittaa IEEE:n 802.15-standardia. Käytännön sovelluksia ovat Bluetooth (IEEE 802.15.1) ja ZigBee (IEEE 802.15.4).
On kehitetty myös ihmisen ihoa tiedonsiirrossa hyväkseen käyttävää teknologiaa. Tämä mahdollistaisi kuvan siirtämisen puhelimesta aurinkolaseihin, jotka toimisivat samalla näyttöinä, sekä sormuksien käyttämisen lähettiminä ja vastaanottimina muihin verkkoihin. Ihon tiedonsiirtokapasiteetiksi on mitattu 10Mb/s.
Likiverkon konseptin kehitti Thomas Zimmerman ja joukko muita tutkijoita M.I.T:n medialaboratoriossa.
== Katso myös ==
*Kaupunkiverkko
*Laajaverkko
*Langaton lähiverkko
Luokka:Dataliikenne
Luokka:Langaton dataliikenne
Lilli Wilhelm Schildt

Lilli Wilhelm Schildt (25. marraskuuta 1860 Padasjoki – 19. toukokuuta 1927 Helsinki) oli suomalainen tilanomistaja ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Schildt Lilli Wilhelm Viitattu 18.6.2021.
Schildtin vanhemmat olivat apulaislääninmetsänhoitaja Berndt Wilhelm Kristoffer Schildt ja Flora Hedvig Brummer ja puoliso vuodesta 1899 Naema Dagmar Charlotta Stjernvall. Schildt tuli ylioppilaaksi Porvoossa ja oli tilanomistaja Orimattilassa ja Oulunkylässä. Hän omisti myös tulliodotusvaraston Helsingissä. Schildt oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1900.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.
 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1860 syntyneet
Luokka:Vuonna 1927 kuolleet
Limakalvo

Limakalvo () on ruuansulatuskanavaa, hengitysteitä, virtsateitä ja sukuelimiä peittävä ohut solukerros, jonka päällä on sitkeää limaa. Mikrobit ja monet pienet hiukkaset tarttuvat siihen helposti kiinni. Lima suojaa limakalvoa kuivumiselta ja halkeamiselta. 
Selkärankaisten limakalvon pinnassa on epiteelikudos ja sen alla on limakalvon tukikerros (), joka muodostuu sidekudoksesta. Limakalvon tukikerros toimii diffuusiotienä epiteelikudokselle, josta verisuonet puuttuvat. Joidenkin elimien, kuten ruuansulatuselimien, limakalvossa on lisäksi kolmas kerros limakalvon lihaskerros (), joka liikuttelee limakalvon poimuja. Limakalvo on usein runsaasti poimuttunut ja siinä on yleensä erilaisia rauhassoluja ja rauhasia, kuten pikarisoluja ja suolirauhasia.
Näkyviä limakalvoja ovat suuontelon ja nielun, sierainten, silmien, sukupuolielinten ja peräaukon sisäpinnat. Reuna-alueilla iho muuttuu saumattomasti limakalvoksi, joka jatkuu sisäelimiin. Limakalvoja arvioidaan kliinisen tutkimuksen yhteydessä. Normaalisti ne ovat kosteat, vaaleanpunaiset tai valkoiset ja ilman näkyviä kerrostumia. Tulehdusten ja muiden sairauksien yhteydessä nähdään usein turvotuksia, eritteitä ja värimuutoksia. Joidenkin maksasairauksien seurauksena limakalvot voivat muuttua kellertäviksi, jolloin käytetään nimeä keltatauti.
==Ruuansulatuselimistön limakalvo==
Suurimmassa osassa ruuansulatuskanavaa (mahalaukusta peräsuoleen) limakalvon muodostavat epiteelikerros, sidekudoskerros ja lihaskerros. Limakalvokerroksen poimuisuus suurentaa imeytymispinta-alaa ja kerroksen sileälihassolujen supistuminen lisää edelleen poimuttumista. Poimuja on eniten ohutsuolessa, missä imeytyminen tapahtuu nopeimmin. Limakalvokerroksen ulkopuolella on toinen paksumpi sidekudoskerros, jossa on toisiinsa liittyneiden hermosyiden muodostama hermopunos eli limakalvonalaispunos. 
==Lähteet==
Luokka:Anatomia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Lineaarisuus

Sana lineaarisuus tulee latinankielisestä sanasta linearis, joka tarkoittaa viivoista tehtyä. Lineaarisuus tarkoittaa eri asioita eri aihepiireissä.
==Matematiikka==
Matematiikkaan kuuluu monia eri käsitteitä lineaarisuudesta:
*Lineaarialgebra
*Lineaariavaruus
*Lineaarikuvaus
*Lineaarinen funktio
*Lineaarinen operaattori
==Tekniikka==
* Lineaarinen järjestelmä on järjestelmä, jonka tuottama vaste on herätteen lineaarinen funktio.
Linjalaiva

Linjalaiva () on laiva, jonka tehtävä on pääasiassa kuljettaa postia ja matkustajia meren ylitse. Se ei siis ole virallisesti risteilijä. Linjalaivoiksi ei kuitenkaan lasketa lyhyen matkan laivoja, kuten auto- tai junalauttoja eikä rahtilaivoja, vaan valtameren ylittäviä matkustaja-aluksia.
Vanhan ajan höyrylaivat olivat linjalaivoja. Höyrylaivat kilpailivat keskenään nopeimmasta Atlantin yliyksestä. Nopeinta alusta koristi saavutuksensa merkkinä Sininen nauha. Matkustajien ja kevyehkön rahdin kuljetus vesiteitse väheni nopeasti 1960-luvulla, kun Atlantin, ja myöhemmin Tyynenmeren yli pystyi lentämään välilaskutta suhteellisen edullisesti ja nopeasti. 
Nykypäivän suurin ja ainoa linjalaiva on RMS Queen Mary 2, joka oli valmistuessaan vuonna 2004 maailman suurin matkustaja-alus. Tämän arvonimen alus pian menetti Freedom of the Seas -risteilijälle, mutta on edelleen suurin linjaliikenteessä oleva alus. Käytännössä tämäkin alus on kuitenkin huvittelukäytössä, vain harva matkustaja käyttää sitä pelkästään päästäkseen Atlantin ylitse. Tunnetuin entinen linjalaiva on RMS Titanic, joka upposi neitsytmatkallaan vuonna 1912.
Luokka:Laivatyypit
Linjaorganisaatio

Linjaorganisaatio on organisaatiomalli, jonka lähtökohtana on suora ohjaus: jokaisella toimijalla on vain yksi johtaja, ja toiminnasta viime kädessä vastaa yksi henkilö. Malli perustuu hierarkiaan.
Linjaorganisaatio on yksinkertainen, ja siinä vallitsee tarkoin määritelty työnjako. Valta- ja vastuusuhteet ovat selkeät, ja johtamisen keinoina ovat käskyt ja niiden toteutuksen valvonta. Kannustimena toimii lähinnä määriteltyjen rangaistusten välttäminen. Työntekijän ei odoteta olevan oma-aloitteinen tai itsenäinen vaan kuuliainen.
==Edut ja haitat==
Linjaorganisaatiossa yksilöille on jaettu tehtävät, joiden tarkoitus on ollut alun perin rakentaa organisaatio jäsenten tietotaidon varaan. Linjaorganisaatio on hierarkian avulla yksinkertainen selittää.
Linjaorganisaatio voi johtaa tylsistyttäviin rutiinitöihin erikoistumisen vuoksi. Organisaation kasvaessa tai muutostilanteessa linjaorganisaatio koetaan usein jäykäksi ja kaavamaiseksi. Organisaation kasvaessa linjaorganisaatiota täydennetään monesti muilla malleilla, eli esimerkiksi matriisiorganisaatiolla, prosessiorganisaatiolla tai projektiorganisaatiolla.
Sotilasorganisaatioissa ja poikkeusoloissa linjaorganisaatio ja siihen liittyvä esimies- ja alaistehtävät mahdollistavat nopean päätöksenteon ja niiden toimeenpanon poikkeuksellisissa olosuhteissa.
==Linja-esikuntaorganisaatio==
Linja-esikuntaorganisaatio on linjaorganisaatiosta kehittynyt organisaatiorakenne, jossa johdon apuna on 
asiantuntijoista koostuva esikuntaelin. Esikunta on kuitenkin sivuelin, jolla ei ole oikeutta antaa määräyksiä, vaan vain neuvoja ja ohjeita. Linja-esikuntaorganisaatiossa vaikeuksia voivat aiheuttaa ohjeiden ja käskyjen erottaminen toisistaan, koska usein ohjeet koetaan asiantuntijana toimivan lähettäjän auktoriteetin vuoksi käskyiksi.Rissanen, R., Sääski, K. & Vornanen, J. 1996. Uudistuvat organisaatiot. Käsikirja organisaatioista ja henkilöstöjohtamisesta, sivut 25-26), katso Kallunki, Hannu: Muutos ja johtaminen organisaatiossa -tapausesimerkkinä Kuusamon kaupungin perusturvan toimiala , sivu 37. Pro gradu -tutkielma, Hallintotiede, kevät 2008, Lapin yliopisto, yhteiskuntatieteiden tiedekunta. Viitattu 21.11.2014.3 Organisaatiot , Oulun kauppaoppilaitos, viitattu 21.11.2014.
==Lähteet==
Luokka:Organisaatiomallit
Linnavuori

Linnavuori on korkean ja jyrkkärinteisen mäen tai harjun päälle rakennettu muinainen puolustusvarustus. Linnavuoret voivat sijaita myös saaressa tai luodossa, jolloin niitä kutsutaan esimerkiksi linnasaareksi tai linnaluodoksi. Myös nimityksiä mäkilinna ja kukkulalinnake käytetään; käytännössä myös käsitettä muinaislinna käytetään useimmiten linnavuoreen viitattaessa. Linnavuoret ovat tyypillisiä Euroopassa, ja ne ovat olleet käytössä pääasiassa pronssi- ja rautakaudella ennen varsinaisten linnojen rakentamisen aikakautta. Muinaislinnoja käytettiin ja myös rakennettiin aina 1400-luvulle saakka.Haggrén ym. 2015, s. 360.
Linnoitusten varustuksiin ja valleihin on käytetty yleensä sijaintipaikasta saatavilla olevia materiaaleja, kuten kiveä tai maata. Myös linnojen muodot ovat olleet riippuvaisia linnojen sijaintipaikoista. Muinaislinnan yksinkertaisin muoto on ollut vallien ja hautojen rakentaminen linnaksi valitun paikan ympärille, niin että linnasta on tullut vaikeasti saavutettava. Muinaislinnoihin on saatettu myös rakentaa puiset tai kiviset tai molemmista materiaaleista tehdyt varustukset. Muinaislinnojen kiviset vallit ovat ilmeisesti toimineet monissa tapauksissa puisten rintavarustusten perustuksina sekä erilaisten arkkurakenteiden tukena. Muinaislinnat ovat luultavasti usein olleet nopeasti rakennettuja, tilapäisiä varustuksia, mutta linnavuorilla saattoi olla pysyväkin miehitys sekä asutusta. Baltian tunnetut linna-asuinpaikkakompleksit olivat paikallisten päälliköiden asumuksiaHaggrén ym. 2015, s. 317. ja Suomenlahden eteläpuolella itämerensuomalaisten ja balttilaisten paikalliset johtajat pitivät muinaislinnoista käsin valtaa alueellaanHaggrén ym. 2015, s. 291.. Muinaislinnojen pääasiallisena käyttöaikana rautakaudella sodankäynti perustui ryöstö- ja hävitysretkiin, joita vastaan ne olivat monessa tapauksessa todennäköisesti suunniteltu. Muinaislinnoja tuskin oli tarkoitettu kestämään pitkiä piirityksiä, mutta sellaisia tuskin rautakaudella yleisesti tehtiinkään. Tilanne kuitenkin muuttui Itämeren piirissä viimeistään 1200-luvullaHaggrén ym. 2015, s. 361., niin Suomessa kuin Baltiassa.
Esi- tai varhaishistoriallisia mäkilinnoja tunnetaan monissa Euroopan maissa huomattavia määriä. Britanniasta on löydetty yli 2 000 rautakautista linnavuorta, joista noin 600 sijaitsee Walesissa. Linnavuoret ovat olleet tyypillinen puolustusratkaisu myös Pohjoismaissa ja Baltiassa. Ruotsista linnavuoria on löydetty noin 1 100, Norjasta noin 400, Virosta useita satoja, Suomesta noin 100 ja Tanskasta 26. Etenkin keltit rakensivat rautakaudella lukuisia mäkilinnoja.
== Katso myös ==
*Suomen muinaislinnat
*Luettelo Suomen muinaislinnoista
*Luettelo luovutetun Karjalan muinaislinnoista
*Luettelo Viron linnoista
==Lähteet==
* 
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
* SPOR: Bygdeborger i Trøndelag – sett fra et østlig perspektiv 
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit