nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Ennätys

Ennätys tarkoittaa lajissaan äärimmäistä, usein erityisesti tavoiteltua tulosta tai muuta, mitattavissa tai muutoin vertailtavissa olevaa arvoa. Ennätyksiä voidaan saavuttaa eri urheilulajeissa, mutta myös muunlaisessa toiminnassa (kuten tuotantoennätys) tai niitä voidaan rekisteröidä tapahtuvista ilmiöistä (kuten lämpöennätys). Suomen kielen sana ennätys liittyy ehtimistä tarkoittavaan verbiin ennättää ja tarkoittaa tulosta tai saavutusta.Nykysuomen sanakirja 1967, artikkelit ennättää ja ennätys
Ennätys liittyy joko havaittuun tämänhetkiseen ääriarvoon tai ennalta asetetun tavoitteen saavuttamiseen tai ohittamiseen. Ennätyksellä on usein myös joko paikallinen (esimerkiksi Suomen ennätys, lyhenne SE) tai ajallinen (kuten kuluvan vuoden ennätystulos, kesän lämpöennätys) rajaus. Laajin yleensä käytetty rajaus on maailmanennätys (lyhenne ME), joka on tietenkin laajin mahdollinen vain maapallolle rajoittuvissa ilmiöissä. Esimerkiksi "planeettojen koon maailmanennätyksestä" puhuminen ei olisi mielekästä.
Ennätyksen käsitettä on laajentanut Guinnessin ennätysten kirja, jossa julkaistaan tiettyjen periaatteiden mukaan saavutettuja äärimmäisiä tuloksia mitä erilaisimmissa "lajeissa". 
== Katso myös ==
*Yleisurheilun maailmanennätykset
== Lähteet ==
*
Enok Hjalmar Furuhjelm

Enok Hjalmar Furuhjelm (3. lokakuuta 1823 Helsinki – 30. joulukuuta 1886 Helsinki) oli suomalainen vuorihallituksen intendentti ja valtiopäivämies.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Enok Hjalmar Furuhjelm. Verkkojulkaisu 2005. Luettu 31.10.2017.
Furuhjelmin vanhemmat olivat valtioneuvos Otto Vilhelm Furuhjelm (1794–1871) ja Ulrika Johanna Fredrika Fock. Hän kävi Helsingin yksityislyseota ja pääsi ylioppilaaksi yksityistodistuksella 1844. Furuhjelm opiskeli Freibergin vuoriakatemiassa 1847–1850.
Furuhjelm oli vuori-intendentinkonttorin ylimääräisenä konduktöörinä 1847, kullanetsintöjen työpäällikkönä Kuusamon Lapissa 1850, kreivi Stroganovin vuorilaitosten, sulattojen ja kultahuuhtomoiden insinöörimetallurgina Uralilla 1851–1853 sekä vuori-insinöörinä venäläisamerikkalaisen komppanian palveluksessa 1853–1862. Hän sai vuorimestarin arvon vuonna 1859. Hän toimi insinöörinä Suomen vuorihallituksessa vuodesta 1863 alkaen ja oli Suomen eteläisen piirin vt. vuorimestarina 1866–1868. Furuhjelmista tuli Suomen ylimasuunimestari 1872, vuorihallituksen vt. intendentti 1880 ja vakinainen intendentti 1884 sekä vuodesta 1885 teollisuushallituksen vuori-intendentti. Hän osallistui aatelissäädyssä valtiopäiville 1867, 1872, 1877–1878, 1882 ja 1885.
Enok Hjalmar Furuhjelm oli naimisissa vuodesta 1865 akateemikko Anders Johan Sjögrenin tyttären Fredrika Justina Sjögrenin (k. 1912) kanssa. Heidän lapsiaan olivat oikeusneuvosmies Hjalmar Johan Leopold Furuhjelm (1869–1942), lääketieteen kandidaatti, kartanonomistaja Harald Otto Lincoln Furuhjelm (1871–1909) ja taidemaalari Johan Erik William Furuhjelm (1873–1940). Hjalmar Furuhjelmin veljiä olivat kenraaliluutnantti Johan Otto Vladimir Furuhjelm, amiraali Hampus Furuhjelm ja Kaukoidässä vaikuttanut Karl Harald Felix Furuhjelm.Alex Snellman: Suomen aateli – yhteiskunnan huipulta uusiin rooleihin 1809–1939, s. 167–168. Helsingin yliopisto 2014.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset insinöörit
Luokka:Valtionlaitosten johtajat
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1823 syntyneet
Luokka:Vuonna 1886 kuolleet
Enola

Enola on Salon kaupunginosa, joka rajoittuu Helsingintiehen, Salonkatuun ja seututiehen 110Salon kaupungin kartta jossa on merkitty kaupunginosien rajat ja numerot lisäksi erillinen lista kaupunginosien nimistä. 
==Historiaa==
Alueella toimi 1900-luvun alussa V. Hildessonin omistama virvoitusjuomatehdas.Lauri Hollmen: Kadonnutta Saloa talojen tarinoita ISBN 952-91-8529-4 
==Lähteet==
Luokka:Salon kaupunginosat
Ensihoidon vastuulääkäri

Ensihoidon vastuulääkäri on lääkäri, joka vastaa terveydenhuoltolain sairaanhoitopiiriltä edellyttämästä ensihoidon järjestämisestä ja toiminnan ohjaamisesta. Ensihoidon vastuulääkäri on vastuualueensa ensihoidon korkein auktoriteetti, jonka alaisuudessa kaikki sairaanhoitopiirin ensihoitoa tarjoavat tahot toimivat.
On huomattava, että ensihoidon vastuulääkärillä ei tarkoiteta ensihoitolääkäriä (lääkäriä, joka toimii operatiivisesti hoitolaitosten ulkopuolisessa ensihoidossa). Suurin osa ensihoidon vastuulääkäreistä kuitenkin osallistuu myös alueensa operatiiviseen ensihoitotoimintaan ensihoitolääkäreinä esimerkiksi päivystämällä lääkäri- tai helikopteriyksikössä.
== Katso myös ==
* Ensihoitolääkäri
* Ensihoitopalvelu
* Ensihoito
* Porrastettu ensihoitojärjestelmä
Luokka:Ensihoito
Ensihoitolääkäri

Ensihoitolääkäri on operatiivisesti toimiva lääkäri, joka työskentelee hoitolaitosten ulkopuolisessa ensihoidossa. Ensihoitolääkärin työnkuvaan kuuluu alueensa päivittäisten ensihoitotehtävien hoitoon osallistuminen joko fyysisesti potilaan vierellä tai telemetrisesti ohjaamalla muun tehtävään osallistuvan ensihoitohenkilöstön toimintaa.
Ensihoitolääkärien koulutus on lääkärin peruskoulutus sekä erikoistuminen johonkin soveltuvaan erikoisalaan. Käytännössä suurin osa ensihoitolääkäreistä on anestesiologian ja tehohoidon erikoislääkäreitä tai kyseiselle erikoisalalle erikoistumassa olevia.
Suomessa ensihoitolääkärin työnkuva on varsin uusi. Ensihoitolääkäreitä työskentelee ympärivuorokautisesti Suomessa yhteensä viidessä pelastushelikopterissa sekä muutamassa pelkästään maitse toimivassa lääkäriyksikössä. Ensihoidon erityispätevyys, myöhemmin ensihoitolääketieteen erityispätevyys, on ollut mahdollista suorittaa 22. helmikuuta 2001 lähtien.
 
Varsinaisten ensihoitotehtävien lisäksi ensihoitolääkärien työnkuvaan kuuluu myös koulutus sekä tutkimustoiminta. Koulutukseen kuuluu niin alueen hätäkeskusten kouluttaminen kuin muun ensihoitohenkilöstön kouluttaminen tehtävien välissä ja etenkin tehtävien aikana ns. bed-side -koulutuksena eli käytännön potilastyötä ohjaten.
Ensihoitolääkäri voi tutkia mm. ensihoidon vaikuttavuutta sekä vertailla eri hoitomuotoja. Aiemmin ensihoitoon liittyviä akateemisia tutkimuksia ei juurikaan ole tehty.
Ensihoitolääkäri ei tarkoita samaa kuin ensihoidon vastuulääkäri eivätkä ensihoidon vastuulääkärit ole välttämättä ensihoitolääkäreitä. Kuitenkin varsin monen sairaanhoitopiirin vastuulääkärit työskentelevät vuorollaan myös operatiivisena ensihoitolääkärinä alueensa lääkäriyksikössä.
==Katso myös==
* Porrastettu ensihoitojärjestelmä
==Aiheesta muualla==
* Oulun seudun ensihoitolääkärin tehtäviä 
* Medi-Helin sivuilta kuvausta työnkuvasta 
* Lääkäriliiton ensihoitolääketieteen erityispätevyyden määritelmä 
* Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin lääkäriyksiköiden toiminnan kuvausta 
Luokka:Ensihoito
Luokka:Terveydenhuollon ammatit
Ensivaste

Ensivaste on osa porrastettua ensihoitojärjestelmää. Sillä tarkoitetaan potilaan luokse lähetettävää lähintä mahdollista yksikköä, joka kykenee aloittamaan välittömät toimenpiteet potilaan peruselintoimintojen turvaamiseksi, antamaan tehostettua ensiapua, arvioimaan potilaan tilan ja raportoimaan tilanteesta eteenpäin. Ensivaste on ensihoitojärjestelmässä korkein taso, jolle henkilö, joka ei ole hoito- tai pelastusalan ammattilainen, voi päätyä. EVY (ensivasteyksikkö) ei kuljeta potilasta kuin poikkeustapauksissa.
Ensivasteyksikkönä voi toimia esimerkiksi pelastus- tai poliisiauto tai meripelastusalus, jonka henkilöstö on saanut ensivastetoimintaan vaadittavan koulutuksen. Myös ambulanssi tai muu lääkinnällisen pelastustoimen yksikkö voi toimia ensivasteena esimerkiksi ollessaan kuljettamassa toista potilasta, jonka tila sallii yksikön miehistön lähtevän hoitamaan kiireellisempää potilasta.
Ensivasteyksikkö hälytetään, kun se saavuttaa potilaan merkittävästi ensihoidon yksikköä nopeammin. Yksikkö voidaan hälyttää myös ensihoidon yksiköiden lisäavuksi. 
Ensivasteyksikkö ei yleensä aloita lääke-/nestehoitoa, ellei miehistössä ole hoito- tai pelastusalan ammattilaista kuten ensihoitoon suuntautunutta lähihoitajaa, ensihoitajaa (AMK), sairaanhoitajaa (AMK), palomies-sairaankuljettajaa tai lääkäriä.
== Katso myös ==
* Ensihoito
== Aiheesta muualla ==
*Palokunnan ensivasteyksikkö osana ensihoitojärjestelmää Keski-Pohjanmaalla (.pdf-tiedosto)
*Poliisilta ensiapua
Luokka:Palo- ja pelastustoimi
Entiteetti

Entiteetti () on kirjaimellisesti tulkittuna sama kuin olio (lat. ens, oleva). Entiteettiä on käytetty myös oliota yleisempänä käsitteenä, jonka ajatellaan sisältävän olioiden lisäksi muun muassa oliojoukot ja olioiden ominaisuudet. Tällöin käsite soveltuisi kaikkeen, minkä olemassaolo oletetaan jossain ontologiassa. Entiteetin olemassaolon ei tarvitse olla aineellista.Lowe, E. J.: ”Things”, teoksessa Esimerkiksi lukuja voidaan sanoa aritmeettisiksi entiteeteiksi.
== Entiteettien jaottelu ==
Entiteetit voidaan jakaa kategorioihin eli entiteettiluokkiin. Tällaisiksi on ehdotettu esimerkiksi seuraavia: oliot (substanssit), ominaisuudet, suhteet, väittämät, tosiasiat, tapahtumat, luvut, lait, joukot ja lajit.
Entiteettiluokkia voidaan jaotella edelleen monella eri tavalla:
* Universaalit ja partikulaarit entiteetit
* Konkreettiset ja abstraktit entiteetit (katso: abstrakti olio)
* Materiaaliset ja ei-materiaaliset entiteetit
* Episteemiset ja ei-episteemiset entiteetit (kokemuksesta ja ymmärryksestä riippuvat/riippumattomat entiteetit)
Jaottelut eivät ole toisensa poissulkevia, joten yksi entiteetti voi olla esimerkiksi materiaalinen konkreettinen partikulaari (kuten atomi) tai episteeminen ei-materiaalinen abstrakti universaali (mikä kuvaa G. W. F. Hegelin absoluuttisen idealismin entiteettejä).
== Teoreettiset entiteetit ==
Teoreettisilla entiteeteillä tarkoitetaan havaitsemattomia entiteettejä, joihin tieteellisissä teorioissa esiintyvät teoreettiset termit viittaavat. Esimerkkejä tällaisista teoreettisista termeistä ovat ”elektroni” ja ”kvantti”. Tieteellisen realismin mukaan teoreettisia entiteettejä on olemassa, instrumentalismin mukaan niitä ei tarvitse ottaa ontologisesti vakavasti.Juti 2001, s. 378, 384.
== Poliittiset entiteetit ==
Bosnia ja Hertsegovinan valtio muodostuu kahdesta poliittisesta entiteetistä, Bosnia ja Hertsegovinan federaatiosta ja Serbitasavallasta, jotka siis eivät ole sanan varsinaisessa merkityksessä osavaltiota, valtioita, jne. 
== Lähteet ==
Luokka:Filosofian termit
Luokka:Ontologia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Enäjärvi

Enäjärvi voi tarkoittaa seuraavia:
;paikannimenä:
*Enäjärvi, järvi ja kylä Kouvolan Anjalankoskella 
*Enäjärvi, järvi Lohjan ja Salon rajalla
*Enäjärvi, kaupunginosa Porissa
*Enäjärvi, järvi Porissa
*Enäjärvi, järvi Vihdissä.
;sukunimenä:
* Elsa Enäjärvi-Haavio (1901–1951), kansanperinteen tutkija, tietokirjailija ja yhteiskunnallinen vaikuttaja
* Jaakko Enäjärvi (1906–1980), oikeusneuvos, oikeuskansleri 1965–1970
* Martti Enäjärvi (s. 1942), juristi ja virkamies, Patentti- ja rekisterihallituksen pääjohtaja 1986–2010
Luokka:Järvien täsmennyssivut
Enäjärvi (Kouvola)

Enäjärvi on kylä ja pienalue Kouvolassa, Anjalankosken suuralueella. Se kuului vuosina 1975–2008 Anjalankosken kaupunkiin ja sitä ennen Sippolan kuntaan. Enäjärvi sijaitsee Enäjärvi- ja Sanijärvi-nimisten järvien läheisyydessä. Kylä sijaitsee noin 26 kilometriä koilliseen Myllykosken ja Keltakankaan alueelta eli entisestä Anjalankosken keskustasta. 
Enäjärvellä asuu noin 200 asukasta noin 85 taloudessa. Kylällä on yli 20 maatilaa sekä useita muun alan pienyrityksiä. Kylällä toimii muun muassa metsästysseura, nuorisoseura sekä urheiluseura nimeltä Enäjärven Urheilijat.
Kylä on valittu vuonna 2004 vuoden kymenlaaksolaiseksi kyläksi.
==Järvet==
Kylä sijaitsee Enäjärven ja Sanijärven rannoilla.
Enäjärven pinta-ala on 168 hehtaaria ja rantaviivan pituus on 10,2 kilometriä ja Sanijärven 89,4 hehtaaria ja 6,7 kilometriä.
==Lähteet==
Luokka:Sippolan kylät
Luokka:Kymenlaakson vuoden kylät
Enäjärvi (Sammatti)

Enäjärvi on järvi Uudellamaalla ja Varsinais-Suomessa Lohjan ja Salon alueella entisten Sammatin, Karjalohjan ja Suomusjärven kuntien rajalla. Järvi kuuluu Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön ja sen keskikorkeus merenpinnasta on 57,6 metriä. Sen pinta-ala on 12,7 km² ja rantaviivaa on kapeista lahdista johtuen 117 kilometriä. Järven keskisyvyys on 5,14 metriä ja suurin syvyys 19,6 metriä.Enäjärvi Järviwikissä
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
*Enäjärven suojeluyhdistys
Luokka:Karjalohjan järvet
Luokka:Sammatin järvet
Luokka:Suomusjärven järvet
Luokka:Kurkelanjoen alue
Enäjärvi (Vihti)

Enäjärvi on järvi Vihdissä Uudellamaalla, Nummelan ja Ojakkalan välissä. Se kuuluu Siuntionjoen vesistöalueeseen. Järven pinta-ala on 508 hehtaaria ja keskisyvyys 3,5 metriä. Syvimmillään järvi on noin 10 metriä syvä.
Vuoteen 1973 asti Nummelan jätevedet laskettiin Enäjärveen. Vuonna 1993 alkoivat Antti Uusitalon johdolla kunnostustyöt, jotka ovat saaneet järven käyttökelpoisuusluokituksen nousemaan huonosta välttävään. 
Keväällä 2013 julkaistiin Enäjärven kunnostusta tukemaan single "Enäjärven rantaan". Single tuotettiin osana MTV3:n Diili-televisiosarjaa, jossa Sedu Koskinen oli yksi kilpailijoista ja keräsi rahaa Enäjärven kunnostukseen. Levyn on tuottanut Antti Riihimäki, laulaja on Heli Koski, sanoituksen ovat tehneet Ile Vainio ja Heli Koski ja kappaleen on säveltänyt Lenni-Kalle Taipale. Ohjelmaan liittyen Stefan Lindfors loi Enäjärvi-aiheisen monumentin.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Enäjärvi Vesientila-sivustolla 
Luokka:Vihdin järvet
Luokka:Siuntionjoen vesistö
Luokka:Nummela
Ep

EP tarkoittaa seuraavia:
* EP-levy, EP, englannin sanoista extended playing, 17 cm:n äänilevy
* erikoispikajuna, EP, matkustajajunatyyppi
* erittäin suuri paine, EP, englannin ilmauksesta extreme pressure, tavanomaista huomattavasti suurempi paine
* Euroopan parlamentti, EP, Euroopan unionin toimielin
* esikuntapäällikkö, ep, lyhenne Suomen puolustusvoimissa
* 
* 
* henkilökohtaisesti, e.p., ranskan ilmauksesta en personne, käyntikortissa käytettävä merkintä
* ohestalyönti, e.p., ranskan ilmauksesta en passant, sotilaalla tehtävä erikoislyönti shakissa
* kappaleen loppu, EP, englannin ilmauksesta end of paragraph, tekstinkäsittelyssä kappaleen päättymisen ilmoittava merkintä.
==Katso myös==
Aihepiiriin liittyy myös seuraava:
* CD-EP, englannin sanoista CD-Extended Play, CD:nä julkaistu EP-levy.
Epidemia

Epidemia on tartuntasairaus, joka esiintyy poikkeuksellisen suurella osalla jonkin tietyn alueen väestöstä.Epidemia, Punainen Risti Epidemiaksi kutsutaan myös muualta tullutta kulkutautia tai taudin merkittävää leviämistä.Epidemia. Terveysportti
Epidemia voi levitä esimerkiksi pisaratartuntana tai juomaveden välityksellä. Epideemisesti esiintyviä tauteja ovat esimerkiksi influenssa, kolera, rutto ja tuhkarokko. Epidemia rajoittuu tiettyyn maahan tai maanosaan. Epidemioiksi nimitetään myös joitain sellaisia tapauksia, joissa on kyse vain muutamasta tartunnan saaneesta, kuten esimerkiksi armeijassa leviävä aivokalvontulehdus tai lastentarhassa leviävä vatsatauti. 
Erityisen suurta ihmisjoukkoa tai suurta maantieteellistä aluetta koettelevaa epidemiaa kutsutaan pandemiaksi.
Epidemioita ehkäistään esimerkiksi rokotuksin, käsienpesukampanjoin sekä kampanjoilla sukupuolitautien ehkäisemiseksi.
Myös muita kuin tartuntatauteja, esimerkiksi itsemurhia, sanotaan esiintyvän epidemioina.
==Historiaa==
Paleoliittisella kivikaudella kulkutaudit olivat melko harvinaisia, sillä ihmisiäkin oli vähän ja harvassa. Väkiluvun kasvaessa kulkutaudit yleistyivät voimakkaasti. Uusi kulkutauti pyyhkäisi aaltona maan yli aina, kun edellisestä epidemiasta oli kulunut riittävän kauan, ja se saattoi viedä lapsista kolmanneksen. Vielä 1900-luvun alun molemmin puolin koleraepidemiat ja 1900-luvun alussa espanjantauti ja "historian suurin tappaja" isorokko herättivät suurta kauhua. 1900-luvun aikana kulkutaudit saatiin hallintaan, ja nykyisin länsimaisen ihmisen riski kuolla kulkutauteihin on pienintä kivikauden jälkeen.Tautinen historia, tutkijatohtori Mirkka Lappalainen, HY; HeSa 6.10.2009
Suomen historiassa tautien aiheuttamat väestökatastrofit ovat liittyneet nälänhätiin, sillä heikkokuntoiset ovat olleet kulkutaudeille helppoa riistaa. Esimerkiksi 1690-luvun suurten kuolonvuosien aikana 30–40 % suomalaisista kuoli, ja 1860-luvun nälkävuosina alle kahden miljoonan väestöstä kuoli yli satatuhatta.
==Katso myös==
*Epidemiologia
==Lähteet==
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Epäluuloinen persoonallisuus

Epäluuloinen persoonallisuus on persoonallisuushäiriö, johon sisältyy epäluuloisuuden lisäksi liiallinen herkkyys takaiskuille, kokemusten vääristyminen sekä kyvyttömyys antaa anteeksi loukkauksia.Lönnqvist et al. (toim.) 2001, s. 370
== Sairastumisikä ja esiintyvyys ==
Sairauden katsotaan alkavan useimmiten varhaisessa aikuisuudessa, ja sen on arvioitu esiintyvän useammin miehillä kuin naisilla. Arviot sairauden esiintyvyydestä väestössä vaihtelevat 0,5:n ja 2,5 prosentin välillä. Arviointia esiintyvyydestä on vaikeuttanut erotusdiagnostinen ongelma paranoidisen skitsofrenian kanssa.Lönnqvist et al. (toim.) 2001, s. 371
== Piirteitä ==
Epäluuloista persoonallisuutta sairastava usein epäilee kumppaninsa uskollisuutta.
Epäluuloista persoonallisuutta sairastavilla on taistelunhaluinen ja itsepintainen tietoisuus omista oikeuksista.
===Diagnostiset kriteerit===
:A. Täyttää persoonallisuushäiriön (F60) yleiset kriteerit.
:B. Vähintään neljä seuraavista:
::(1) ylenmääräinen herkkyys takaiskuille ja torjuvalle käytökselle
::(2) taipumus kantaa kaunaa pitkään, esimerkiksi kieltäytymällä antamasta anteeksi loukkauksia
::(3) epäluuloisuus ja taipumus kokemusten vääristymiseen tulkitsemalla muiden neutraalit tai ystävälliset teot vihamielisiksi tai ylimielisiksi
::(4) omien oikeuksien puolustaminen taistelunhaluisesti ja sitkeästi ottamatta huomioon kulloistakin tilannetta
::(5) puolison tai seksuaalikumppanin uskollisuuden toistuva, perusteeton epäileminen
::(6) itsekeskeinen, omahyväinen elämänasenne
::(7) kuvitelmat jatkuvasta vehkeilystä sekä itseä kohtaan että maailmassa yleensä
== Hoito ==
Epäluuloisen persoonallisuuden hoidossa katsotaan olevan keskeisintä luottamukselliseen hoitosuhteeseen perustuva, tukea antava psykoterapia (= supportiivinen psykoterapia). Tämän lisäksi ajoittainen (harvoin pitkäaikainen) antipsykoottinen lääkehoito voi hyödyttää kyseisestä häiriöstä kärsivää. Epäluuloisesta persoonallisuushäiriöstä kärsivän auttaminen voi olla vaikeaa, ja he voivat olla epäluuloisia sekä psykiatreja ja psykoterapeutteja kohtaan, jolloin vapaaehtoisuuteen perustuva hoito epäonnistuu. Epäluuloisesta persoonaallisuushäiriöstä kärsivät hakeutuvat harvoin hoitoon.
== Lähteet ==
*
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
* Pitkäaikaiset harhaluuloisuushäiriöt.
Luokka:Persoonallisuushäiriöt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Epäorgaaninen yhdiste

Epäorgaaninen yhdiste ("ei-eloperäinen yhdiste") on kemiallinen yhdiste, joka ei ole orgaaninen yhdiste. Epäorgaaniset yhdisteet tulevat pääosin ei-biologisista mineraalilähteistä. Epäorgaaniset hiiltä sisältävät yhdisteet ovat lähinnä syanidisuoloja, hiilen oksideja ja karbonaatteja. 
==Orgaaninen vastaan epäorgaaninen==
Vaikka tunnettujen epäorgaanisten yhdisteiden määrä on valtava, on tunnettuja orgaanisia yhdisteitä silti paljon enemmän. Orgaaniset yhdisteet kattavat pääosan tunnetuista kemiallisista yhdisteistä. Kemia voidaankin jakaa karkeasti epäorgaaniseen ja orgaaniseen kemiaan. On kuitenkin huomattava, ettei tämä jako ole välttämätön, ja tietyt yliopistot pyrkivätkin pois tästä jaosta kemian kursseissaan.
==Epäorgaaniset yhdisteet ja eliöt==
Aiemmin uskottiin, että orgaanisia yhdisteitä on pelkästään eliöissä, ja tämä toimikin alkuperäisen jaon pohjana. Nykyään tämä käsitys on kuitenkin osoitettu vääräksi: tuhansia orgaanisia yhdisteitä on pystytty valmistamaan synteettisesti laboratoriossa. Esimerkiksi muovit ovat orgaanisia yhdisteitä.
Vastaavasti, monia epäorgaanisia yhdisteitä on eliöissä ja osa näistä on itse asiassa elintärkeitä. Esimerkiksi NaCl, hiilihappo, ja fosfaattiryhmät ovat tärkeitä yhdisteitä solussa. NaCl tarjoaa ioneja, joita pumppaamalla solukalvon ylitse solu pystyy reguloimaan osmoosia. Fosfaatit taas muodostavat DNAn selkärangan ja liittyvät usean entsyymin regulointiin fosforylaation kautta.
==Epäorgaaniset hapot ja emäkset==
Merkittävimpiä epäorgaanisia happoja ovat vetyhalidit (HX) ja happihapot. Happihapossa happiatomiin on liittynyt vetyatomi, jonka luovuttaminen tuottaa konjugaattiemäksen. Merkittäviä happihappoja ovat muun muassa rikki- (H2SO4), typpi- (HNO3) ja ortofosforihappo (H3PO4). Erilaisia happihappoja on lukuisia ja ne voivat olla useampiarvoisia.
Epäorgaanisia emäksiä ovat hydroksidit (esimerkiksi NaOH, KOH, CsOH) ja typpiemäkset (ammoniakki NH3 ja sen johdannaiset). 
==Katso myös==
*Orgaaninen yhdiste
*Kemiallinen yhdiste
== Lähteet ==
*
Epärakenteellinen ohjelmointi

Epärakenteellinen ohjelmointi on varhainen ohjelmointiparadigma Turing-täydelliseen ohjelmointiin (, ks. Turingin kone).
Epärakenteellisia ohjelmointikieliä ovat Assembly sekä varhaiset BASIC, COBOL, FORTRAN ja MUMPS versiot.
Tyypillisiä piirteitä epärakenteellisessa ohjelmointikielessä:
* toistorakenteita ei ole (loop) 
* funktiokutsujen sijaan on vain suoria hyppykäskyjä tietylle rivinumerolle (goto)
* muuttujat ovat globaaleja, ei rajattua näkyvyyttä (local scope)
Epärakenteellisuutta pyritään välttämään johtuen taipumuksesta aiheuttaa ”spagetti-koodia”.
Vastakohta epärakenteelliseen ohjelmointiin on strukturoitu ohjelmointi.
Luokka:Ohjelmointiparadigmat
Epävirallinen talous

Epävirallinen talous (engl. informal economy), (myös neljäs sektori) koostuu taloudellisesta toiminnasta, joka tapahtuu työsopimuksiin ja veronkantoon perustuvan talouden ulkopuolella. Sen muodostavat suorat epäviralliset vaihtokaupat, katukauppa, pienyhteisöjen keskinäinen vapaaehtoistyö sekä harmaa talous. Suurin osa maapallon väestöstä elää ja tekee töitä epävirallisessa taloudessa.
== Termejä ==
Termi epävirallinen talous liitetään tavallisesti kehitysmaihin, joissa on 60 % työvoimasta. Kuitenkin kaikissa talouksissa osa toiminnasta on epävirallista. Teollisuusmaissa laitonta tai laillisuuden rajalla toimivaa epävirallista taloutta kutsutaan harmaaksi taloudeksi. Aiemmin puhuttiin epävirallisesta sektorista, mutta uudemmat tutkimukset käyttävät termiä epävirallinen talous.
Perhettä ja yksiköiden sosiaalisia suhteita sosiaalis-taloudellisena toimijana kutsutaan joskus neljänneksi sektoriksi. Tietyissä maanosissa, kansoissa ja yhteisöissä perheiden sosiaalinen merkitys korostuu ja yhdistää suvun yhteisöksi. Myös heimokulttuureissa, ja esimerkiksi Afrikan väkirikkaissa ja köyhissä kansoissa yhteisön jäsenten vastavuoroinen auttaminen on yleistä. 
== Yleisyys ==
Tilastot epävirallisen talouden osuudesta ovat epäluotettavia, mutta suuntaa antavia lukuja voidaan esittää. Esimerkiksi maatalouden ulkopuolella toimivasta työvoimasta 48 % Pohjois-Afrikassa, 51 % Latinalaisessa Amerikassa, 65 % Aasiassa ja 72 % Saharan eteläpuolisessa Afrikassa työskentelee epävirallisessa taloudessa. Jos maataloustyö lasketaan mukaan monissa maissa, kuten Intiassa ja useissa Saharan eteläpuolisen Afrikan maissa, osuus nousee yli 90 %. Arviot kehittyneille maille ovat noin 15 %.
Epävirallisesta työstä noin 70 % on itsenäistä yrittäjyyttä kehitysmaissa. Kehittyneissä maissa palkkatyö on yleisintä. Naiset muodostavat suurimman osan työntekijöistä.
== Merkitys ==
Perulainen kehitystaloustieteilijä Hernando de Soto huomauttaa, että epävirallisuudesta ja laillisen järjestyksen puuttumisesta hyötyy etenkin yhteiskunnan eliitti, jolla on varaa suojella itseään ja omaisuuttaan. Sen sijaan kehitysmaissa yleinen pienyrittäjyys taas kärsii omistussuhteiden epäselvyydestä, koska se hankaloittaa lainan saamista ja yrityksen kehittämistä.
Ruotsalaisen markkinataloutta ajavan Timbro-instituutin tutkija Johan Norberg on esittänyt kirjassaan Globaalin kapitalismin puolustus, että vapaakaupan avulla kehitysmaihinkin alkaisi vaurastumisen myötä kasvamaan keskiluokkaa, joka kykenisi vaatimaan oikeusvaltiota ja kansalaisoikeuksia. Hän esittää, että kehitys talouden virallistumiseen on useimmissa maissa alkanut vasta kaupan esteiden purkamisen sekä rajojen avaamisen jälkeen.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Kepa: "Virallinen" maailma köyhdyttää "epävirallista" enemmistöä
* Vapaa sana: Hernando de Soton haastattelu
Luokka:Taloustiede
Luokka:Yhteiskunnan sektorit