Kaatuneitten muistopäivä

Kaatuneitten muistopäivä on toukokuun kolmantena sunnuntaina on kaikissa Suomen aluetta ja suomalaisia koskettaneissa sodissa tai muissa taisteluluonteisissa toimissa, rauhanturvaamistehtävissä kaatuneiden sekä taistelujen aikana ja niiden päättymisen jälkeenkin kuolleiden, kuten teloitettujen ja vankileireillä menehtyneiden muistoksi vietettävä päivä. puolustusvoimien ylipäällikkö, sotamarsalkka Gustaf Mannerheim määräsi päiväkäskyssään talvisodan jälkeen keväällä 1940 toukokuun kolmatta sunnuntaita vietettävän ”nyt päättyneessä sodassa kaatuneiden sankarivainajien sekä myös kaikkien murroskautena vuonna 1918 molemmin puolin vakaumuksensa puolesta henkensä uhranneitten yhteisenä uskonnollisena muistopäivänä”.Kaatuneitten muistopäivä Tammenlehvän Perinneliitto
Päivään kuuluvat käynnit sankarihaudoilla. Alkuvuosikymmeninä Suomen lippua pidettiin kello 10–14 suruliputuksen tapaan puolitangossa, muun osan päivästä (klo 8–10 ja klo 14–21) kokotangossa. Vuodesta 1977 lähtien kaatuneitten muistopäivä on ollut vakiintuneena liputuspäivänä. Kun toisen maailmansodan päättymisestä vuonna 1995 tuli kuluneeksi 50 vuotta, ohjeita muutettiin niin, että liputetaan normaaliin tapaan koko päivän kokotangossa.
== Kaatuneitten muistopäivän historiaa ==
Muistopäivän viettäminen Suomessa sai alkunsa huhtikuussa 1940 järjestetystä evankelis-luterilaisen kirkon piispainkokouksesta, jossa oli ehdotettu suru- ja muistojumalanpalvelusten pitämistä talvisodassa kaatuneiden muistoksi sunnuntaina 19. toukokuuta 1940. Mannerheimin antamassa päiväkäskyssä ilmoitettiin, ettei 16. toukokuuta, sisällissodassa Suomen tasavallan joukkojen (valkoiset) kapinallisista suomalaisista (punaiset) saavuttaman voiton paraatin muisto- ja siihenastisena sotaväen lippujuhlan päivänä järjestetä juhlallisuuksia. Tällä Mannerheim pyrki korostamaan kansallista yhtenäisyyttä. Päiväkäsky koski vain puolustusvoimia, mutta sitä alettiin noudattaa myös armeijan ulkopuolella. Toukokuun kolmatta sunnuntaita nimitettiin yksimielisyyden ja sankarivainajien muistopäiväksi ja nykyinen nimi sillä on ollut vuodesta 1947 alkaen.
Sankarivainajien muistopäivän kansallisesta viettämisestä vastasi Sotainvalidien Veljesliitto yhdessä Suomen Aseveljien Liiton kanssa vuodesta 1942. Kun jatkosodan jälkeen Moskovan välirauhan tuloksena aseveliyhdistykset oli lakkautettava, työn jatkajaksi tuli 1945 Sotaleskien Huolto, joka yhdistyi 1946 kahden muun yhdistyksen kanssa Sotaleskien ja kaatuneitten omaisten huolloksi, vuodesta 1958 Kaatuneitten Omaisten Liitto.
== Sodissa kaatuneiden muistopäiviä muissa maissa ==
* Britanniassa ja muualla Kansainyhteisössä vietetään muistamispäivää () 11. marraskuuta
* Israelissa on Israelin kaatuneiden sotilaiden ja terrorismin uhrien muistamispäivä (), lyh. muistamispäivä (יום הזיכרון, Jom Hazikaron) huhti-toukokuussaMatkailijan Israel Suomen suurlähetystö Israelissa
* Saksassa vietetään kansan surupäivää () marraskuun sunnuntaina kaksi viikkoa ennen ensimmäistä adventtia
* Venäjällä ja venäjänkielisten keskuudessa maailmalla järjestetään Kuolemattoman rykmentin (ven. Бессмертный полк) kulkuetta Suuren isänmaallisen sodan loppupäivänä 9. toukokuuta
* Yhdysvalloissa on muistopäivä (engl. Memorial Day) toukokuun viimeisenä maanantaina
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset juhlapäivät
Luokka:Suomen liputuspäivät
Luokka:Toukokuun juhlapäivät