Історія

Істо́рія (від  — оповідь, переказ про відоме, досліджене минулеИстория//Большая советская энциклопедия) — наука, яка займається вивченням минулого людства, покладаючись при цьому на письмові та матеріальні свідчення минулих подій.
Із усіх відомих історичних «фактів» лише незначна кількість може бути повною мірою перевірена і підтверджена. Більшість науковців, які займаються вивченням історичних документів, погоджуються, що сучасний погляд на життя в той чи інший спосіб впливає на нашу інтерпретацію та бачення минулого. Тому на одну й ту саму історичну подію може існувати декілька різних точок зору, кожна з яких є по-своєму цінною.
Все ж, найціннішими є ті погляди та дослідження, які ґрунтуються на першоджерелах — документах, створених під час або невдовзі після подій, що вивчаються.
Історію також вивчають у школах, інститутах. Історію вивчають 89,67% людства.
== Етимологія ==
Слово «історія» прийшло до нас від грецького στορία (історія, оповідання), від протоіндоєвропейського «*wid-tor-», від кореня "*weid- "(знати, бачити). Цей корінь присутній в латинській мові — «video», в санскриті — «veda», в праслов'янській мові — «ведати».
Давньогрецьке слово «στορία» означає знання набуте дослідженням. Воно було справедливим в тому сенсі, що Арістотель використав це слово в своїй «Περί Τά Ζωα Ιστορία, Peri Ta Zoa Istória» або, як вона звучить в латинізованій формі «Historia Animalium». Термін позбавлений часточки «στωρ», «hístōr» означає «мудрець», «очевидець», або суддя.
Слово прижилося в його грецькому значенні настільки добре, що Френсіс Бекон використав термін у XVI ст, коли написав «Natural History». На його думку, історія була «знанням об'єктів, детермінованих, розподілених простором і часом», видом знань, що підтримується пам'яттю (в той же час наука підтримується причиною, а поезія — фантазією).
== Спеціальні історичні дисципліни ==
* Архонтологія — наукова дисципліна, яка вивчає історію посад у державних, міжнародних, політичних, релігійних та інших громадських структурах. Об'єктом вивчення є хронологія, послідовність змін посадовців, їхні біографії та інші дані.
* Археологія — самостійна історична наука, яка вивчає побут, матеріальну культуру людей минулих епох за археологічними знахідками (артефактами).
* Архівістика — наука про методи роботи з архівами (про історичні і сьогоднішні прийоми збирання, зберігання, опрацювання і опублікування).
** Архівознавство — спеціальна історична наука, яка вивчає історію розвитку архівної справи.
* Боністика — спеціальна історична дисципліна, що вивчає грошові паперові знаки, банкноти, цінні папери, векселі.
* Вексилологія — наука про стяги, прапори, хоругви та інші предмети історичної символіки.
* Генеалогія — родознавство, спеціальна історична дисципліна, що вивчає: 1) історію родів; 2) родословну якоїсь людини. Генеалогія пов'язана з такими суміжними науками, як геральдика, дипломатика, євґеніка, історія та інші
* Геральдика — наука, що вивчає герби, кольорові емблеми, які належать особам, родам чи спільнотам.
* Джерелознавство — це наука про історичні джерела; теорія і практика їх використання в історичних дослідженнях.
* Дендрохронологія — порівняно нова наука, методи якої лежать на межі з біологією, археологією і і метеорологією. Її методи уможливлюють датування артефакту (археологічної знахідки) на основі підрахування кількості і товщини кілець деревини. Товщина шару залежить від метеорологічних чинників даного року. Також можна дослідити, наприклад чи був даний рік врожайний. В посушливі роки кільця формувалися дуже тонкі.
* Дипломатика — наука, яка досліджує документу з точки зору наукової критики, тобто визначає придатність знайдених документів до історичного дослідження. Вона покликана для викриття фальшивки, а також встановити юридичну процедуру при оформленні документів.
* Епіграфіка — наука про увічнення написів, скажімо на пам'ятниках, будинках, надгробках, меморіальних таблицях, а також на прапорах, хоругвах.
* Історична бібліографія — наука про опубліковані джерела (манускрипти і передруки)
* Бібліографія — наука про бібліографічні записи — замітки для каталогізації списку книг і джерел.
* Історична хронологія — одна із спеціальних історичних дисциплін, наука про методи обліку часу, системи датування(види календарів).
* Історична демографія — наука про демографію населення, яка лічить популяцію людей в різних місцевостях і епохах.
* Історична географія — наука, яка розглядає географічне середовище в історичній перспективі, або вказує на історичні зміни в даному регіоні, займається реконструкцією адміністративного поділу, природнього середовища, культури, господарювання (економічна історія) i політики(політична історія) того чи іншого регіону.
* Історична картографія — наука, яка займається історичними картами і методами їх виробництва.
* Кодилогія — допоміжна медієвістиці і палеографії наука, що вивчає рукописи, які записані в кодексах, грамотах і книгах ще до епохи друкарства.
* Криптографія — наука про розшифрування закодованих текстів, тісно пов'язана з дипломатикою, історією міжнародних відносин і дипломатією.
* Неографія — розділ палеографії, який вивчає письмо після відкриття друку.
* Нумізматика — наука, що вивчає старовинні монети та медалі. Фундаментальн для економічної, політичної історії, відіграє важливу роль у археологічному датуванні.
* Палеографія — історико-філологічна дисципліна, об'єктом дослідження якої є історія письма, його еволюція (переважно на основі давніх пам'яток) та характерні особливості (графічні форми знаків і літер, пропорції та конфігурації їхніх складових частин; місце і частота вживання окр. літер; видів скорочень; шрифтів та ін.) на певних етапах розвитку, вивчення систем тайнопису (криптографії), особливостей оздоблення рукописів і написів (зокрема, орнаментів, мініатюр). Звичайно палеографія вивчає системи літочислення, а також предмети, пов'язані з письмом (матеріали, на які нанесено текст, зокрема пергамен, тканини, берест, папір і філіграні на ньому; знаряддя писання; барвники, зокрема чорнила, за допомогою яких написано чи оздоблено текст; форми оправ книжок тощо).
* Папірологія — наука про рукописи записані на папірусі.
* Пресознавство — наука про часописи і періодичні видання.
* Сфрагістика — наука про печатки і штемпелі. Тісно пов'язана з геральдикою.
* Фалеристика — наука про медалі, ордени та інші відзнаки.
* Просопографія — наука, що досліджує особу.
=== Розділи історії ===
* Мікроісторія
* Макроісторія
* Історичне краєзнавство
* Політична історія
* Економічна історія
* Історична антропологія — галузь історичної науки, для якої головним об'єктом дослідження є людина, зокрема її історичні та етнічні типи, а не окремі історичні події та процеси.
* Історія науки
* Історія мистецтва
* Історія релігії
* Історія держави і права
* Історія політичних теорій
* Воєнна історія
* Історія дипломатії
* Історія побуту і матеріальної культури
* Історія медицини
* Усна історія
* Історія гірничої справи
== Розділи історії за періодизацією ==
* Історія стародавнього світу, яка поділяється на Історію первісного суспільства, Історію Стародавнього Сходу та Історію Стародавніх Греції і Риму.
* Історія Середніх віків або Медієвістика від падіння Західної Римської Імперії у 476 р. до відкриття Америки Колумбом у 1492 р. (за новою періодизацією) або до закінчення Тридцялитітньої війни у 1648 р.
* Нова історія від дати відкриття Х. Колумбом Америки у 1492 р. до початку Першої світової війни — 1914 р.
* Новітня історія (1914 р. — до наших днів) (за радянською періодизацією — від закінчення Першої світової війни до сьогодні).
Проте слід зазначити, що західна історіографія не виділяє понятття «Нова історія» і «Новітня історія». Виділяється період «Modern history» («Сучасна історія») від 1492 до наших днів.
== Примітки ==
== Література ==
* Коротаев А. В., Малков А. С., Халтурина Д. А. Законы истории. Математическое моделирование исторических макропроцессов. Демография, экономика, войны. М.: УРСС, 2005.
* Иванов Г. М. Своеобразие процесса отражения действительности в исторической науке, «Вопросы истории», 1962, № 12.
* Конрад Н. И. О смысле истории, в его кн.: Запад и Восток, 2 изд., М., 1972.
* Алексушин Г. В. История как наука. — Самара: Издательство Самарского педагогического университета, 2002.
* Блок М. Апология истории или ремесло историка. — 2-е изд. — М.: Наука, 1986.
* Пивовар Е. И. Теоретические проблемы исторических исследований. — М.: 1998–2002. — В. 1 — 4.
* Смирнов И. П. Как рождается история? // Смирнов И. П. Генезис. Философские очерки по социокультурной начинательности. — СПб.: Алетейя, 2006. — С. 272–287.
* Тойнби А. Постижение истории. — М.: Прогресс, 1990.
*
Категорія:Статті, що повинні бути в усіх Вікіпедіях
Категорія:Суспільні науки
Категорія:Наукові фахи