nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
ATC-koodi R06

Anatomis-terapeuttis-kemiallisen lääkeluokituksen (ATC) luokkaan R06 kuuluvat systeemiset antihistamiinit.
== R06A: Systeemiset antihistamiinit ==
=== R06AA: Aminoalkyylieetterit ===
* R06AA01 Bromatsiini
* R06AA02 Difenhydramiini
* R06AA04 Klemastiini
* R06AA06 Kloorifenoksamiini
* R06AA07 Difenyylipyraliini
* R06AA08 Karbinoksamiini
* R06AA09 Doksylamiini
* R06AA52 Difenhydramiini, yhdistelmävalmisteet
* R06AA54 Klemastiini, yhdistelmävalmisteet
* R06AA56 Kloorifenoksamiini, yhdistelmävalmisteet
* R06AA57 Difenyylipyraliini, yhdistelmävalmisteet
* R06AA59 Doksylamiini, yhdistelmävalmisteet
=== R06AB: Substituoidut alkyyliamiinit ===
* R06AB01 Bromifeniramiini
* R06AB02 Dekskloorifeniramiini
* R06AB03 Dimetindeeni
* R06AB04 Kloorifenamiini
* R06AB05 Feniramiini
* R06AB06 Deksbromifeniramiini
* R06AB07 Talastiini
* R06AB51 Bromifeniramiini, yhdistelmävalmisteet
* R06AB52 Dekskloorifeniramiini, yhdistelmävalmisteet
* R06AB54 Kloorifeniramiini, yhdistelmävalmisteet
* R06AB56 Deksbromifeniramiini, yhdistelmävalmisteet
=== R06AC: Substituoidut etyleenidiamiinit ===
* R06AC01 Mepyramiini
* R06AC02 Histapyrrodiini
* R06AC03 Klooripyramiini
* R06AC04 Tripelennamiini
* R06AC05 Metapyrileeni
* R06AC06 Tontsylamiini
* R06AC52 Histapyrrodiini, yhdistelmävalmisteet
* R06AC53 Klooripyramiini, yhdistelmävalmisteet
=== R06AD: Fentiatsiinijohdokset ===
* R06AD01 Alimematsiini
* R06AD02 Prometatsiini
* R06AD03 Tietyyliperatsiini
* R06AD04 Metdilatsiini
* R06AD05 Hydroksietyyliprometatsiini
* R06AD06 Tiatsinaami
* R06AD07 Mekvitatsiini
* R06AD08 Oksomematsiini
* R06AD09 Isotipendyyli
* R06AD52 Prometatsiini, yhdistelmävalmisteet
* R06AD55 Hydroksietyyliprometatsiini, yhdistelmävalmisteet
=== R06AE: Piperatsiinijohdokset ===
* R06AE01 Buklitsiini
* R06AE03 Syklitsiini
* R06AE04 Kloorisyklitsiini
* R06AE05 Meklotsiini
* R06AE06 Oksatomidi
* R06AE07 Setiritsiini
* R06AE09 Levosetiritsiini
* R06AE51 Buklitsiini, yhdistelmävalmisteet
* R06AE53 Syklitsiini, yhdistelmävalmisteet
* R06AE55 Meklotsiini, yhdistelmävalmisteet
=== R06AK: Antihistamiiniyhdistelmävalmisteet ===
=== R06AX: Muut systeemiset antihistamiinit ===
* R06AX01 Bamipiini
* R06AX02 Syproheptadiini
* R06AX03 Tenalidiini
* R06AX04 Fenindamiini
* R06AX05 Antatsoliini
* R06AX07 Triprolidiini
* R06AX08 Pyrrobutamiini
* R06AX09 Atsatadiini
* R06AX11 Astemitsoli
* R06AX12 Terfenadiini
* R06AX13 Loratadiini
* R06AX15 Mebhydroliini
* R06AX16 Deptropiini
* R06AX17 Ketotifeeni
* R06AX18 Akrivastiini
* R06AX19 Atselastiini
* R06AX21 Tritokvaliini
* R06AX22 Ebastiini
* R06AX23 Pimetikseeni
* R06AX24 Epinastiini
* R06AX25 Mitsolastiini
* R06AX26 Feksofenadiini
* R06AX27 Desloratadiini
* R06AX28 Rupatadiini
* R06AX29 Bilastiini
* R06AX53 Tenalidiini, yhdistelmävalmisteet
* R06AX58 Pyrrobutamiini, yhdistelmävalmisteet
== Lähteet ==
* 
R06
ATC-koodi S

Anatomis-terapeuttis-kemiallisen lääkeluokituksen S-koodiryhmään kuuluvat silmä- ja korvatautien lääkkeet.http://www.nam.fi/laaketieto/atc-ddd/index.html?expandtree=S,#S Pääryhmä lajitellaan edelleen kolmeen ryhmään.
*S01 Silmätautien lääkkeet
*S02 Korvatautien lääkkeet
*S03 Silmä- ja korvatautien lääkkeet
== Lähteet ==
S
ATC-koodi V

Anatomis-terapeuttis-kemiallisen lääkeluokituksen V-koodiryhmään kuuluvat kaikki muut lääkeaineet, jotka eivät sovi muihin ryhmiin. Yhteensä V-ryhmään kuuluu kahdeksan alaryhmää.
*V01 Allergeenit
*V03 Myrkytysten, yliannostusten ym. hoitoon käytettävät valmisteet
*V04 Diagnostiset aineet
*V06 Ravintovalmisteet
*V07 Tekniset valmisteet
*V08 Varjoaineet
*V09 Diagnostiset radioaktiiviset lääkevalmisteet
*V10 Terapeuttiset radioaktiiviset lääkevalmisteet 
== Lähteet ==
V
ATK-instituutti

ATK-instituutti oli suomalainen tietojenkäsittelyn oppilaitos.
ATK-instituutin ensimmäiset toimitilat olivat Vanhalla Polilla, osoitteessa Lönnrotinkatu 29. Vuoden 1973 alussa tutkintokoulutus sai toimitilat Espoon Matinkylästä Säästöpankkiopiston vuokralaisena. Heinäkuussa 1978 ATK-instituutti muutti Helsingin Pasilaan omaan toimitaloon. Lisätiloja vuosina 1986–1991 oli Vantaan Koivukylässä. Pasilan toimitalon laajennus valmistui joulukuussa 1991.Historia
ATK-instituutin Kannatusyhdistys ry perustettiin 19. helmikuuta 1970 ylläpitämään ATK-instituutti -nimistä oppilaitosta. ATK-instituutti sai toimiluvan valtioneuvoston päätöksellä 10. kesäkuuta 1971. ATK-instituutin ensimmäisenä rehtorina toimi 1970–1974 Miikka Jahnukainen, toisena ja viimeisenä rehtorina 1974–1999 Lauri Fontell.Paakki 2014, 24
ATK-instituutti, Helsingin Sihteeriopisto ja Suomen Liikemiesten kauppaopisto perustivat Helsingin liiketalouden ja hallinnon väliaikaisen ammattikorkeakoulun, joka sai toimiluvan 31. lokakuuta 1991. ATK-instituutin viimeiset päiväkoulutuksen datanomit valmistuivat 31. toukokuuta 1994. Datanomien aikuiskoulutus jatkui vielä kevääseen 2000 saakka. Helsingin liiketalouden ammattikorkeakoulu (Helia) aloitti 1. elokuuta 1997 toiminnan vakinaisena ammattikorkeakouluna, jolloin lähes koko ATK-instituutin henkilöstö siirtyi uuden ammattikorkeakoulun palvelukseen.
==Koulutus==
Ensimmäinen lukukauden mittainen ohjelmoijakurssi aloitettiin syksyllä 1970 ja vuotta myöhemmin elokuussa 1971 käynnistyi lukuvuoden mittainen alempi atk-tutkinto, myöhemmin atk-ohjelmoijatutkinto. Keväällä 1974 käynnistyi ylempi atk-tutkinto (myöhemmin atk-suunnittelijatutkinto) alemman tutkinnon jatkokoulutukseksi. 21. elokuuta 1978 käynnistyi ATK-instituutin kehittämä uusi 2,5-vuotinen datanomin tutkintokoulutus. ATK-instituutti oli mukana suunnittelemassa uutta opetussuunnitelmaa, jolla tämä koulutus vuonna 1985 laajeni valtakunnalliseksi kauppaoppilaitoksiin.
ATK-instituutista on valmistunut kaikkiaan 873 atk-ohjelmoijatutkinnon, 787 atk-suunnittelijatutkinnon ja 1835 datanomin tutkinnon suorittanutta.
==Lähteet==
* 
* 
* 
===Viitteet===
Luokka:Suomalaiset oppilaitokset
Aapeli Vuoristo

Aapeli Vuoristo (31. lokakuuta 1913 Rovaniemi – 23. tammikuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen kuoronjohtaja ja musiikkineuvos.
Vuoristo tuli ylioppilaaksi Oulun lyseosta vuonna 1932. Hän opiskeli kansantaloutta Helsingin yliopistossa ja oli vuodesta 1938 lähtien puolustusvoimien palveluksessa. Talvisodassa hän palveli upseerina Karjalankannaksella ja työskenteli vuodesta 1942 puolustusvoimien ylipäällikön esikunnassa. Sodan jälkeen hän työskenteli valtiovarainministeriössä ja vuodesta 1948 Helsingin kaupunginhallituksen järjestelytoimistossa. Vuosina 1970–1976 hän oli kaupunginkanslian konttoripäällikkö.
Aapeli Vuoristo toimi kuoronjohtajana 50 vuoden ajan. Hänen johtamiaan olivat muun muassa Kalevan Laulajat, Kauppakorkeakoulun Ylioppilaskunnan Laulajat, Hyvinkään Mieslaulajat, Hämeenlinnan Mieskuoro, Helsingin kaupungin henkilökunnan kuoro Vox Urbana ja Helsingin vaattureiden kuoro. Hän toimi Ylioppilaskunnan Laulajien varajohtajana kuoron Amerikan-matkalla vuonna 1953 ja hän veti SULASOLin yhteislaulutilaisuuksia vuosina 1951–1992.
Vuoristo toimitti yhdeksän ensimmäistä osaa Suuresta toivelaulukirjasta. Hän kirjoitti musiikista lehtiin, pakinoi radiossa ja sävelsi lauluja kuoroilleen. Hän sai musiikkineuvoksen arvon vuonna 1986.
Vuoristo oli naimisissa kirjailija Toini Vuoriston kanssa.
== Lähteet ==
Luokka:Musiikkikirjailijat
Luokka:Suomalaiset kuoronjohtajat
Luokka:Vuonna 1913 syntyneet
Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Aapo

Aapo on suomalainen miehen etunimi, Abraham-nimen lyhentymä. Väestö­rekisteri­keskuksen mukaan kesäkuun 2017 alkuun mennessä on Aapoksi nimetty 6 549 miestä. Aapon nimipäivä on 18. joulukuuta. Nimestä esiintyy almanakassakin samalla päivällä myös muunnos Aappo, joka on annettu 775 miehelle. 
==Tunnettuja Aapoja==
*Aapo Ahola, jääkiekkoilija
*Aapo Aitamurto, hiihtäjä
*Aapo Halme, jalkapalloilija
*Aapo Harjula, kansanedustaja (SDP)
*Aapo Heikkilä, ortotopologia-pseudotieteen edustaja
*Aapo Heikkilä, jalkapalloilija
*Aapo Huhta, valokuvaaja
*Aapo Hyvärinen, tietojenkäsittelytieteen professori
*Aapo Häkkinen, cembalisti ja kapellimestari
*Aapo Iho, inkerinsuomalainen opettaja ja runoilija
*Aapo Inkinen, maalaisliittolainen poliitikko ja maanviljelijä
*Aapo Junkola, kirjailija ja juristi
*Aapo Kangasmaa, oik. Alvar Kangasmaa, taidemaalari
*Aapo Kaskinen, laulaja ja kitaristi
*Aapo Kiljunen, jalkapallomaalivahti
*Aapo Kohonen, päätoimittaja ja kouluneuvos
*Aapo Korkeaoja, performanssitaiteilija
*Aapo Kukko, sarjakuvantekijä
*Aapo Kyrölä, toinen multimediayhtiö Sulakkeen perustajista
*Aapo Lappalainen, jalkapalloilija 
*Aapo Laurén, kirjailija
*Aapo Lehtovirta, juristi, apulaisoikeusasiamies 1972–1979
*Aapo Lyytinen, runoilija
*Aapo Mäenpää, jalkapalloilija
*Aapo Nuora, kansanedustaja (Nuorsuomalaiset, Kokoomus) ja kansakoulunopettaja
*Aapo Perko, kuulantyöntäjä
*Aapo Pihlajamäki, näyttelijä
*Aapo Pärnänen, opettaja ja kirjailija
*Aapo Pääkkönen, kirjailija
*Aapo Rapi, kuvataiteilija 
*Aapo Repo, nukketeatteritaiteilija
*Aapo Roselius, historiantutkija
*Aapo Saari, poliitikko (Keskusta), maanviljelijä ja kunnallisneuvos
*Aapo-Matti Salmi, rehtori ja eräkirjailija
*Aapo Savolainen, kenraaliluutnantti
*Aapo Selja, näytelmäkirjailija
*Aapo Seppälä, kokoomuslainen poliitikko ja diplomi-insinööri
*Aapo Similä, laulaja, säveltäjä, muusikko, kirjailija
*Aapo K. Tulkki, mainosalan yrittäjä
*Aapo Vilhunen, näyttelijä
*Aapo Välikangas, näyttelijä
== Tunnettuja Aappoja ==
* Aappo Heikkinen, työväenopiston rehtori
* Aappo Jurvelin, kansanparantaja
* Aappo Kärmekangas, Suomen työväenliikkeen varhaisvaiheen vaikuttaja
* Aappo Luomajoki, hiihtäjä
* Aappo Ojanperä, laulaja
* Aappo I. Piippo, toimittaja ja sanoittaja
* Aappo Pirilä, jääkärieverstiluutnantti 
==Kuvitteellisia Aapoja==
*Aapo, yksi Aleksis Kiven romaanin Seitsemän veljestä hahmoista, Tuomaan kaksoisveli 
*Aapo, renki, Tero Jartin ohjaaman samannimisen elokuvan päähenkilö
*Aapo Heiskanen, hahmo Marko Tapion romaanissa Aapo Heiskasen viikatetanssi (1956)
== Lähteet ==
Luokka:Etunimet
Aapo Aitamurto

Aapo Aitamurto (1876 Utajärvi – 1940 Utajärvi) oli yksi Aitamurron hiihtäjäveljeksistä.
==Hiihtoura== 
Aapo Aitamurron ura hiihtäjänä alkoi 1890-luvun puolivälissä. Hän voitti jo nuorena kilpailuja miesten sarjoissa, mikä lisäsi kiinnostusta hiihtämiseen. Oulun hiihdoissa 1895 hänen piti lisätä yksi vuosi ikäänsä, koska kilpailijoilta edellytettiin vähintään 18 vuoden ikää. Tässäkin kilpailussa hän pääsi palkinnoille. Aitamurron hiihtokunto oli parhaimmillaan ennen 1900-luvun vaihdetta, hän voitti mm. isoveljensä Juhon, Juho Ritolan ja muitakin nimekkäitä hiihtäjiä. Esimerkiksi Oulun hiihtojen 30 kilometrin päämatkan hän voitti huonossa kelissä vuonna 1898. Suomalaiset suurhiihtäjät -kirjassa on kuvaus Aapon ylivoimasta peräkkäisissä Turun ja Helsingin hiihdoissa.
==Elämänvaiheet== 
Aapo Aitamurto asui ensin isoveljensä Juhon luona tehden metsätöitä. Vuonna 1917 hän muutti asumaan nuoremman veljensä Antin luokse. Häntä vaivasivat reumatismi ja muutkin terveysongelmat, mutta hän eli kuitenkin veljessarjasta pisimpään. Aapo kuoli vuotta myöhemmin kuin Juho, joka jäi Utajärvellä junan alle 1939. Antti oli kuollut jo 1925, vasta 47-vuotiaana.
==Lähteet==
* Henkilögalleria, Tarja Vimpari, KirjastoVirma, 2003 (viitattu 30.10.2008) 
* 
==Aiheesta muualla==
* Kirjavainen, J. 1941. Suomalaiset suurhiihtäjät. Osa 2: Santeri Tasasta Martti Lappalaiseen. Porvoo. 
* Oilinki, P. 1998. Juho Aitamurto ja hänen hiihtäjäveljensä. Teoksessa Oilingin varrelta: kotiseututarinoita Utajärveltä. 
Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät
Luokka:Vuonna 1876 syntyneet
Luokka:Vuonna 1940 kuolleet
Aapo Kohonen

Aabraham (Aapo) Kohonen (19. maaliskuuta 1864 Puumala – 8. marraskuuta 1930) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja päätoimittaja.Kuka kukin oli (Viitattu 2.11.2019) 
Aapo Kohosen vanhemmat olivat Otto Fredrik Kohonen ja Eevastiina Nurhonen ja puoliso vuodesta 1883 Selma Johanna Wilhelmina Faasch. Jääkäriluutnantti Armas Kohonen oli heidän poikansa. Aapo Kohonen toimi kansankoulunopettajana Helsingissä 1886–1912. Hän oli Kansakoulun Lehden omistaja ja päätoimittaja 1892–1919 ja kirjankustannusyhtiö Otavan apulaisjohtaja 1910–1930. Kohosen ominta alaa oli piirustuksenopetus. Hän teki tunnetuksi piirustuksenopetuksen uusia ajatuksia julkaisemissaan kirjoissa, esimerkiksi Piirustuksen opetus kansakoulussa ja Piirustusvihkonen oppilasten käteen (1897).Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 4, p. 1177Kaisa Pallaskari, Kuvis kansiin, 2012 Pro gradu, Tampereen yliopisto
Kohonen kuvitti vuodesta 1894 suomenmielistä Matti Meikäläinen -nimistä pilalehteä,Hakan mediakronikka jonka kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikov lakkautti vuonna 1899. Kohonen osti Matti Meikäläisen vuoden 1894 lopussa. Kohoselle myönnettiin Suomen ensimmäinen kouluneuvoksen arvonimi vuonna 1924.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset opettajat
Luokka:Suomalaiset päätoimittajat
Luokka: Suomalaiset kuvittajat
Luokka:Vuonna 1864 syntyneet
Luokka:Vuonna 1930 kuolleet
Aari

Aari ( ’pinta-ala’, tunnus a) on pinta-alan yksikkö ja kooltaan sata neliömetriä. Neliön muotoinen aari on siis 10 metriä × 10 metriä. Sata aaria on hehtaari. Aaria on käytetty pienistä pellon tai metsän aloista puhuttaessa.
:1 a = 100 m²
:1 a = 0,01 ha
:1 a = 0,0001 km²
==Lähteet==
*WSOY Facta - Aari
=== Viitteet ===
Luokka:Pinta-alayksiköt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Aarne Kainlauri

Aarne Kainlauri (25. toukokuuta 1915 Luumäki, Suomen suuriruhtinaskunta – 2020) oli suomalainen kilpajuoksija. Hän on Paavo Nurmen ohella ainoa, joka on voittanut Suomen mestaruuden niin 800 metrillä, 1 500 metrillä kuin 3 000 metrin estejuoksussakin.
Kainlauri sijoittui Lontoon 1948 olympialaisissa 3 000 metrin estejuoksussa kymmenenneksi. Hän edusti seuratasolla Kouvolan Urheilijoita ja Luumäen Poikia. Hän voitti Suomen mestaruuden 800 metrillä vuosina 1940 ja 1943, 1 500 metrillä vuosina 1942, 1945 ja 1948 sekä estejuoksussa vuosina 1948 ja 1949. SM-hopeaa hän saavutti 800 metrillä vuosina 1938 ja 1942 sekä 1 500 metrillä vuosina 1943 ja 1944. SM-pronssia hän saavutti 800 metrillä vuosina 1939 ja 1944 sekä 1 500 metrillä vuonna 1947. Hän edusti Suomea 16 maaottelussa.
Kainlauri toimi Kouvolan Urheilijain johtokunnassa. Hänen veljenpoikansa Heikki Kainlauri oli 1960-luvulla maaottelujuoksija ja SM-mitalisti.
Kainlauri juhli satavuotissyntymäpäiväänsä Kouvolassa. Hän harrasti vielä tuolloin hengästyttävää liikuntaa päivittäin. Kainlauri oli kuollessaan vanhin elossa ollut suomalainen olympiaurheilija.http://www.sport.fi/uutiset/uutinen/aarne-kainlauri-100-vuottahttp://yle.fi/uutiset/100-vuotias_juoksija_muistelee_ruotsi-otteluita_he_saivat_treenata_rauhassa_kun_meilla_oli_sota/8036876
== Henkilökohtaiset ennätykset ==
* 800 metriä: 1.54,9 (1939)
* 1 000 metriä: 2.29,6 (1938)
* 1 500 metriä: 3.51,4 (1947)
* Maili: 4.10,6 (1949)
* 3 000 metrin esteet: 9.15,8 (1948)
== Lähteet ==
* 
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
* Aarne Kainlauri Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com 
Luokka:Suomalaiset estejuoksijat
Luokka:Suomalaiset keskimatkojen juoksijat
Luokka:Yli satavuotiaiksi eläneet suomalaiset
Luokka:Vuonna 1915 syntyneet
Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Aarnialue

Aarnialue on Metsähallituksen tai Metsäntutkimuslaitoksen päätöksellä niiden omille maille perustettu alue, joka säästetään yleensä kaikelta taloustoiminnalta. Sukkession takia useimmista aarnialueista kehittyy aikaa myöten vanhoja kuusimetsiä, joissa on monipuolisempi eläimistö kuin talousmetsissä. Aarnialueille ovat tyypillisiä maahan jätetyt tuulen kaatamat puut, joihin on pesiytynyt kääpiä ja monenlaisia hyönteisiä, sekä pystyssä vielä pysyvät lahopuut, joihin tikat hakkaavat koloja. Näihin koloihin muuttavat sitten monenlaiset kolo- ja pökkelöpesijät.Haltialan aarnialue Helsingissä
==Katso myös==
*Aarniometsä
== Lähteet ==
Luokka:Metsätalous
Luokka:Aarniometsät
Aarnionperä

Aarnionperä on Salon kaupunginosa joka sijaitsee kahtena alueena Karjaskylänkadun (vanhan Muurlantien) varrella.Salon kaupungin kartta jossa on merkitty kaupunginosien rajat ja numerot lisäksi erillinen lista kaupunginosien nimistä Linnunpelto-niminen alue sijaitsee länsirinteessä, Karjaskylänkadun itäpuolella. Toinen, kauempana keskustasta oleva, asuntoalue sijaitsee Kiskontien (Seututie 186) molemmin puolin paikalla, jossa vanhan Muurlantien ja uuden Kiskontien linjaukset yhtyvät. 
==Palvelut==
Alueella sijaitsee Salon kaupungin Karjaskylän koulu
==Historiaa==
Lukuisat muinaisjäännökset kertovat varhaisesta asutuksesta alueella. Karjaskylän koulun länsipuolella, Katinkallion mäen juurella, on sijainnut kivikautinen asuinpaikka ('Aarnionsuo'). Kivikaudella paikka on ollut kapean merenlahden pohjukassa. Aluetta ympäröivien mäkien huipuilta (Haukkamäki, Aarnionperämäki ja Katinkallio) on löydetty pronssikautisten hautaröykkiöiden jäännöksiä. Linnunpellon alueen läheisyydestä, alueen luoteispuolelta, on tehty rautakautiseen asutukseen ja kalmistoon viittaavia löytöjä.
Alueen vanhempi rakennuskanta on peräisin toisen maailmansodan jälkeiseltä jälleenrakennuskaudelta. Alue kuului Uskelan kuntaan ennen 1.1.1967 tapahtunutta Salon ja Uskelan kuntaliitosta. Ensimmäinen asemakaava alueelle vahvistettiin 29.3.1993. Vasta asemakaavan myötä alueelle on tullut suuremmassa määrin uutta asutusta.
==Lähteet==
Luokka:Salon kaupunginosat
Aarnivalkean koulu

Aarnivalkean koulu on peruskoulun luokkien 1-6 koulu Tapiolassa, Espoossa. Koulun vs.rehtorina lukuvuonna 2019-2020 toimii Stina Tonteri ja apulaisrehtorina Erja Oila. Koulusihteerinä toimii Annika Viljanen. Koulu perustettiin vuonna 1957 ja siellä on n.300 oppilasta. Sisäilmaongelmien vuoksi koulun opetus siirtyi 10.8.2017 Pohjois-Tapiolan koulun tiloihin, sekä Pohjois-Tapiolan koulun piha-alueella sijaitsevaan parakkiin.
Yleisopetus on koulussa kaksisarjainen. Lisäksi koulussa on kolme kuntouttavaa pienluokkaa, joissa opiskelijoiden koulukuntoa parannetaan matkalla sairaalakoulusta omaan lähikouluun.
Aarnivalkean koulu tarjoaa ranskan ja englannin kielen opetusta jo ensimmäisestä luokasta lähtien. Muita koulussa opetettavia kieliä ovat saksa neljänneltä luokalta ja ruotsi kuudennelta luokalta alkaen.
Koulu sijaitsee Espoon Tapiolassa, Sepontie 2:ssa.
==Koulurakennusten historiaa==
Kaija ja Heikki Sirénin suunnittelemaa modernistista ja kokeilevaa Aarnivalkean koulua pidetään uraauurtavana ja merkittävänä osana Tapiolan puistokaupunkia, missä suosittiin kokeellisia suunnitteluratkaisuja. Rakennuksen mitoitus noudattaa aikansa tiukkaa lainsäädäntöä, mutta rakennusmääräyksistä on monin osin poikettu. Koulun arkkitehtuurin keskeisiä piirteitä ovat muun muassa kattoikkunoiden tuoma valoisuus, puuelementeistä rakennetut kevyet ulkoseinät, näkymät pihoille ja suora yhteys luokkahuoneista pihalle. Matalan koulurakennuksen vieressä on alun perin opettajien asunnoiksi tarkoitettuja rivitaloja, yksi kaksikerroksinen ja sittemmin koulu- ja kerhotiloiksi muutetut kaksi yksikerroksista.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Koulun internet-sivut
Luokka:Espoon peruskoulut
Luokka:Tapiola
Aarno Kalela

Aarno Kalela (vuoteen 1935 Cajander; 25. tammikuuta 1908 Lammi – 29. maaliskuuta 1977 Helsinki) oli Helsingin yliopiston kasvitieteen professori vuosina 1946–1973. Hän tutki kasvillisuutta, kasvisystematiikkaa ja kasvimaantiedettä ja oli ikäpolvensa huomattavimpia suomalaisia kasvitieteilijöitä. Hän ohjasi Pohjolan kasvit -teossarjan suomalaisen laitoksen valmisteluja.Tammi
Kalela väitteli tohtoriksi vuonna 1937. Hänet nimitettiin kasvimaantieteen ja kasvisystematiikan dosentiksi vuonna 1940. Kasvitieteen professorin virkaan hänet nimitettiin 1946 viran edellisen haltijan Kaarlo Linkolan kuoltua. Kalela jäi eläkkeelle vuonna 1973, ja hänen seuraajakseen nimitettiin Jaakko Jalas.Helsingin yliopiston opettaja- ja virkamiesluettelo 1918-2000.
Aarno Kalela oli pääministeri A. K. Cajanderin poika, metsäntutkimuslaitoksen johtaja Erkki Kalelan veli sekä professori Jorma Kalelan ja suurlähettiläs Jaakko Kalelan isä. Isä A. K. Cajander oli hänkin kasvitieteilijä ja Helsingin yliopiston metsätieteen professori.
== Teoksia ==
* Aarno Kalela, Heikki Väänänen: Pohjolan luonnonkasvit. WSOY 1959
* Kasviorganilogia. Otava/Tiedekirjasto N:o 25,1963
== Lähteet ==
== Antsadata-kohde ==
Luokka:Helsingin yliopiston professorit
Luokka:Suomalaiset kasvitieteilijät
Luokka:Vuonna 1908 syntyneet
Luokka:Vuonna 1977 kuolleet
Luokka:Suomalaiset professorit
Aasialainen influenssa

Aasialainen influenssa oli vuosina 1957–1958 pandemiaksi laajentunut influenssaepidemia, jonka viruksen tyyppi on A H2N2. Virus sairastutti arviolta 900 miljoonaa ihmistä ja tappoi maailmanlaajuisesti 1–4 miljoonaa, luultavimmin 2 miljoonaa henkeä eli moninkertaisesti enemmän kuin normaali kausi-influenssa.
Yhdysvalloissa tauti esiintyi ensi kertaa kesäkuussa 1957 mutta levisi laajalle vasta lokakuussa. Virukseen kuoli eniten ihmisiä syyskuun 1957 ja maaliskuun 1958 välisenä aikana. Yhdysvalloissa kuoli noin 69 800 henkeä, mikä oli kaksi kertaa enemmän kuin tavallisessa influenssassa. Yhdysvaltain väestön kuolleisuus tautiin oli 0,04 prosenttia.
Isossa-Britanniassa Englannissa ja Walesissa kuoli noin 30 000 ihmistä, ja kuolleisuus tautiin oli 1,3–3,5 tuhatta sairastunutta kohti. Otoksen (29 lääkäriä) mukaan kuolleisuus oli noin 2,3 tuhatta kohti. Tällöin tauti olisi ollut Yhdysvaltain terveysministeriön nykyisin käyttämän asteikon mukaan luokan 2 pandemia.
Suomessa tautiin sairastui noin kolmasosa väestöstä ja kuoli 1 300 ihmistä. Suurin osa kuolemista johtui sekundaarisesta bakteerikeuhkokuumeesta. Aasialainen influenssaepidemia oli ensimmäinen, jonka aikana bakteerien aiheuttamia keuhkokuumeita pystyttiin hoitamaan antibiooteilla. Eri puolilla Suomea suljettiin kouluja epidemian vuoksi, ja varuskuntiin järjestettiin ylimääräisiä sairastupia.
== Katso myös ==
* Hongkongilainen influenssa
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
* 
Luokka:Influenssapandemiat
Aatos

Aatos on suomalaisen miehen etunimi. 
Runokielessä 'aatos' merkitsee ylevää ajatusta. Aatosta käytetään myös Aadolf- tai Aatami-nimen puhuttelumuotona.Pentti Lempiäinen: Suuri etunimikirja, s. 239-240, WSOY 1999, ISBN 951-0-23323-4 Toisaalta nimi muistuttaa alkujaan kreikkalaisperäistä nimeä Athos, joka on tullut tunnetuksi varsinkin Alexandre Dumas vanhemman teoksesta Kolme muskettisoturia. Väestö­rekisteri­keskuksen mukaan on Suomessa ollut kirjoilla marraskuuhun 2018 mennessä 12 603 Aatos-nimistä miestä.
== Tunnettuja Aatos-nimisiä ==
*Aatos Alanen (1894–1974), oikeustieteen professori
*Aatos Bollström (s. 1971), laulaja
*Aatos Erkko (1932–2012), lehdenkustantaja ja toimitusjohtaja, yksi Suomen varakkaimmista henkilöistä
*Aatos Fred (1917–2003), šakinpelaaja
*Aatos Lahtinen (s. 1942), matematiikan professori
*Aatos Lehtonen (1914–2005), jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja
*Aatos Maunula (1906–1979), kenraaliluutnantti
*Aatos Ojala (1919–1987), kirjallisuudentutkija
*Aatos Schildt (1864–1939), maanviljelysneuvos ja valtiopäivämies
*Aatos Tapala (s. 1940), oopperalaulaja
*Aatos Yli-Jaskari (1904–1962), kilpapainija ja olympiamitalisti
== Lähteet ==
Luokka:Etunimet