nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Ryhmän 7 alkuaine

Ryhmä 7 (joskus myös mangaaniryhmä) on yksi jaksollisen järjestelmän ryhmistä. Siihen kuuluvat siirtymämetallit mangaani (Mn), teknetium (Tc), renium (Re) ja keinotekoinen bohrium (Bh).
Ryhmän alkuaineista vain mangaani on jokseenkin yleinen, ja se tunnettiin jo 1700-luvulla. Muita tämän ryhmän alkuaineita ei vielä 1900-luvun alussakaan tunnettu, vaikka Mendelejev oli jo jaksollisen järjestelmän perusteella ennustanut niiden olemassaolon. Renium on harvinainen alkuaine, joka löydettiin vasta vuonna 1925. Teknetiumia ja bohriumia ei luonnossa esiinny, mutta niitä on valmistettu keinotekoisesti ydinreaktioiden avulla. Niiden kaikki isotoopit ovat radioaktiivisia.
Ryhmän aineet pyrkivät lähestymään saman (17(7b)) ryhmän epämetallisia alkuaineita esiintyessään korkeimmalla hapetusasteellaan (+VII). Esiintyessään korkeimmalla hapetusasteellaan mangaaniryhmän aineilla on oktetti, sillä luovuttamalla 7 elektronia niiden uloimmalle kuorelle jää kahdeksan elektronia. Mangaanin ja reniumin kahden uloimman kuoren elektronikonfiguraatiot ovat samanlaisia: (kuoren numero on n) (n-1)s2 (n-1)p6 (n-1)d5 ns2, mutta teknetiumilla on uloimmalla kuorellaan vain yksi elektroni ja sitä edeltävän kuoren d-orbitaalilla kuusi elektronia.
Ryhmään kuuluu neljä alkuainetta, mutta neljäs aine on erittäin lyhytikäinen keinotekoinen radioaktiivinen aine, bohrium, eikä sillä ole sen vuoksi mitään käytännön merkitystä jo senkin vuoksi ettei ainetta ole saatu valmistettua edes punnittavia määriä. Ryhmän kolme muuta ainetta ovat melko samanlaisia ja niiden yhdisteet samantapaisia, tosin niiden reaktiivisuudessa on erojakin. Ryhmän aineista mangaani on eniten käytössä. Ryhmässä alaspäin mentäessä tiheydet kasvavat nopeasti, mangaanin (7,21 t/m3) ja teknetiumin (11,5 t/m3) välillä eroa on noin 4,3 t/m3, mutta teknetiumin ja reniumin (20,5 t/m3) välillä sitä on 9 t/m3.
== Katso myös ==
*Ryhmän 6 alkuaine
*Ryhmän 8 alkuaine
Luokka:Jaksollinen järjestelmä
Ryvässipuli

Ryvässipuli eli jakosipuli (Allium cepa Aggregatum-ryhmä) on keltasipulin lajikeryhmä. Se on tavallista keltasipulia selvästi pienempi ja lisääntyy jakaantumalla usean sipulin rypääksi. Sen maku ja käyttö muistuttavat salottisipulia,Finfood mutta ryvässipuli on lähisukulaistaan salottia voimakkaamman makuinen.Nicehouse
Perinteinen viljelykasvi ryvässipuli on tullut Suomeen Venäjältä. Kotimaiset kasvikset Sitä viljellään paljon myös Virossa. Hyötykasviyhdistys
== Lähteet ==
Luokka:Sipulit
Röykkiöhauta

thumb|250px|Ekornavallen Falköpingin kunnassa Ruotsin Länsi-Götanmaalla.
__NOTOC__
Röykkiöhauta on kivistä tai kivestä ja maasta rakennettu esihistoriallinen hauta, joita Suomen alueella esiintyy kivikauden lopulta myöhäiselle rautakaudelle saakka. Röykkiöhautoja esiintyy myös monissa muissa maissa, kuten Virossa ja Ruotsissa. 
Vaihtoehtoinen nimitys on rauniohauta, jota kuitenkin yleensä käytetään kuvaamaan vain pelkästä kivestä kasattuja hautoja. Maasta ja kivestä rakennettuja röykkiöitä kutsutaan maansekaisiksi röykkiöiksi. Hämeessä röykkiöhauta tunnetaan nimellä kääppä (joka on kantana sanassa kääpiö – siis kääpän asukas eli haltija) ja Lapissa rova. Suomen eri murteissa röykkiöhautoja on kutsuttu myös kansanomaisilla nimillä hiidenkiuas, vare ja kruunu. Nimitys kruunu tulee siitä, että röykkiö on usein korkean kalliomäen päällä ikään kuin kruununa.
Rauniohaudat kuuluvat pääasiassa pronssikaudelleSepänmaa, viitattu 31.7.2013, joissakin tapauksissa jo kivikauden lopulle. Rauniot ovat usein kooltaan monumentaalisia, ja niissä saattaa olla selkeitä rakenteita (kivikehiä, muurilatomuksia, kiviarkkuja jne.). Ne sijaitsevat yleensä kallioiden laella. Eniten rauniohautoja on rannikolla. Sisämaassa esiintyy lapinraunioita, jotka kuuluvat pääasiassa rautakaudelle. Myös Turunmaan saaristossa ja Etelä-Pohjanmaalla on rautakautisia rauniohautoja. 
Raunioiden suuri koko ja niihin tehtyjen hautausten pieni määrä viittaavat siihen, että ainakin varhaispronssikaudella ne olivat yhteiskunnan ylimmän kerroksen hautoja. Oletetaan, että monumentaalisten rauniohautojen sijainnilla viestitettiin sukuyhteisön tai jonkin muun ihmisryhmän oikeuksia ympäröiviin kalavesiin ja rantaniittyihin. 
Myöhäispronssikaudelta lähtien raunioiden koko on pienentynyt, ja ne ovat muuttuneet maansekaisiksi röykkiöiksi. Maansekainen röykkiö, johon yleensä tehdään polttohautauksia, pysyy tyypillisenä rautakautisena hautamuotona merovingi- tai viikinkiajalle saakka. Maansekaisista röykkiöistä löytyy toisinaan suurehko määrä metalliesineitä, joita pantiin hautaan vainajien mukana.
== Katso myös ==
* Polttokenttäkalmisto
* Tarhakalmisto
* Uhriröykkiö
* Hiidenkiuas
==Lähteet==
*Hautaus esihistoriallisella ajalla Timo Sepänmaa, Keski-Suomen museo
===Viitteet===
== Aiheesta muualla ==
* Ismo Luukkosen valokuvia röykkiöhaudoista.
* Arkeologisen kulttuuriperinnön opas: Pronssikautinen hautaröykkiö
Luokka:Muinaishaudat
Luokka:Suomen muinaisjäännökset
Luokka:Skandinavian pronssikausi
Ržev

Ržev () on pohjoisin Volga-joen varrella oleva kaupunki Tverin alueella Länsi-Venäjällä. Se sijaitsee Moskovan ja Riian välisen radan ja maantien varrella. Ržev on Tverin alueen toiseksi suurin kaupunki: sen väkiluku vuonna 2010 oli 62 026 asukasta.
==Historiaa==
Ržev on yksi Länsi-Venäjän vanhimpia kaupunkeja, se on paikallisten mukaan mainittu Novgorodin laissa 1019 ja viimeistään kronikoissa 1216, jolloin se oli Toropetsin ruhtinaan Mstislav Mstislavitšin hallussa (Aleksanteri Nevalaisen isoisä). Rževista taistelivat sekä Novgorodin tasavalta, Smolensk ja Vladimir-Suzdal. Venäjän mongolivalloituksen jälkeen se jäi Smolenskin suvulle, joka teki kaupungista pääkaupunkinsa.
Kaupunki tuhoutui lähes täysin miehityksessä ja lukuisissa taisteluissa alueesta 1941–1943.
==Nykyään==
Kaupungin lähistölle on sijoitettu ilmapuolustuksen ilma­torjunta­-armeijakunnan esikunta ja joukkoja.
Ržev on Salon kaupungin ystävyyskaupunki.
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* paikallinen portaali 
Luokka:Tverin alueen kaupungit
S/S Bore

S/S Bore tarkoittaa useampaa Boren liikenteessä kulkenutta matkustajalaivaa:
* S/S Bore I, vuosina 1899–1916 ja 1926–1961 käytössä ollut matkustajahöyrylaiva
* S/S Bore II, vuonna 1915 tuhoutunut matkustajahöyrylaiva
* M/S Bore (1960, entinen S/S Bore), nykyisin hostellina Turun Aurajoessa
* S/S Bore III, vuosina 1952–1976 käyössä ollut matkustajahöyrylaiva
* S/S Bore VI, Malmössä vuonna 1919 rakennettu höyrylaiva
* M/S Bore VII, myöhemmin M/S Puerto Eden, vuonna 1972 rakennettu ro-ro-rahtialus
* M/S Bore XI, myöhemmin B/S Caribe, vuonna 1973 rakennettu rahtilaiva
S/S Bore VI

S/S Bore VI oli vuonna 1919 Malmössä, Ruotsissa rakennettu 74,64-metrinen höyrylaiva. Kuollutta painoa Bore VI:lla oli vuosina 1935–1953 2 160 tonnia. Alus oli rakennettu teräksestä.
== Käyttöhistoria ==
Alus valmistui malmöläiseltä telakalta vuonna 1919. Suomalainen Ångfartygs Aktiebolaget Bore osti aluksen vuonna 1929 ja rekisteröi sen Suomen lipun alle nimellä Bore VI. 
Suomen katkaistua diplomaattisuhteet Saksaan 2. syyskuuta 1944 Bore VI oli parhaillaan Saksassa ja sen miehistö joutui saksalaisviranomaisten internoimaksi. Aluksen miehistö kuljetettiin lopulta Stutthofin keskitysleirille.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Alus Suomen kauppalaivastotietokannassa
Luokka:Höyrylaivat
Luokka:Lapin sodassa internoidut laivat
SEO

SEO, Seo tai SE-O voivat tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
*Hakukoneoptimointi, engl. Search Engine Optimization
*Länsi-Götanmaan lääni (SE-O) Ruotsissa
*Séguélan lentokentän IATA-koodi
*Suomalainen Energiaosuuskunta (SEO)
*Seo de Urgel, La Seu d'Urgell, kaupunki Kataloniassa, Espanjassa
*Seo-nimisiä henkilöitä:
** Kazunori Seo (s. 1974), japanilainen huilisti
** Seo Hyo-seon (s. 1968), eteläkorealainen maahockeypelaaja
** Seo Jae-pil (1864–1951), korealainen aktivisti, poliitikko ja toimittaja
** Seo Ju-hyun, Seohyun (s. 1991), eteläkorealainen laulaja ja näyttelijä
** Seo Jung-won (s. 1970), eteläkorealainen jalkapalloilija ja valmentaja
** Seo Tai-ji (s. 1972), eteläkorealainen laulaja
** Seo Yeong-jun (s 1995), eteläkorealainen jääkiekkoilija
SGML

SGML () on metakieli, jonka avulla voidaan määritellä dokumenttien merkintäkieliä. SGML pohjautuu IBM:n Generalized Markup Languageen (GML) jonka Charles Goldfarb, Edward Mosher ja Raymond Lorie kehittivät 1960-luvulla. 
SGML:n uusin ISO-standardi on ISO 8879:1986.
HTML perustui alun perin SGML:n syntaksiin, mutta siitä ei pyritty tekemään standardin mukaista. Versiosta 2.0 lähtien HTML on määritelty SGML:n avulla.
Toinen merkittävä SGML-kieli on DocBook, joka suunniteltiin teknisten dokumenttien laatimista varten. DocBookista on nykyään olemassa myös XML-versio.
XML on taas SGML:n yksinkertaistettu alijoukko ja sitä on huomattavasti helpompi jäsentää kuin SGML:ää.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Overview of SGML Resources 
Luokka:Formaalit kielet
Luokka:World Wide Web
SKS

SKS voi tarkoittaa:
* Suomalaisen Kirjallisuuden Seura
* Suomalaisten Kemistien Seura
* Suomen Kansallissosialistit, puolue 1941–1944
* Suomen Kansan Sinivalkoiset, puolue 2002–2007
* Neuvostoliittolaista SKS-kivääriä
* SKS Group, suomalaista koneenrakennusalan yritystä
SSM

SSM (lyhenne sanoista Single Source Multicasting tai Source-Specific Multicasting) on luotettava yhteydellinen
viestipohjainen kuljetuskerroksen protokolla. Kolme osoitetyyppiä ovat: Multicast, Anycast ja Unicast.
SSM on tehokas ja skaalautuva tapa lähettää vaikkapa videolähetettä Internetissä monille vastaanottajille. Se on yksi IPv6:n uusia ominaisuuksia, jotka kehitettiin täydentämään IPv4:n puutteita. SSM on IPv4-yhteensopiva mutta käytännössä se edellyttäisi kaikkien Internetin runkoreitittimien tukea. Operaattorit eivät ole nähneet SSM:lle vielä tällä hetkellä olevan kysyntää eivätkä tue sitä.
== Lähteet ==
* An Overview of Source-Specific Multicast (SSM)
* Source-Specific Multicast for IP
Luokka:TCP/IP
SSS

Lyhenteet Sss ja SSS voivat tarkoittaa ainakin seuraavia:
* Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikko, SSS (), hurrikaanien tuhovoiman määrittelyssä käytettävä asteikko
* Salon Seudun Sanomat, sanomalehti
* 
* Satellite Syndicated Systems, entinen yhdysvaltalainen satelliittikommunikaatiota kehittänyt yhtiö 
* Selective Sound Sensitivity, misofonia, ääniherkkyyssairaus
* Sea Scout Ship, SSS, meripartiotoiminnan osa
* Siding Spring Survey, australialaisen Siding Springin observatorion suorittama maapallon lähelle tulevien objektien etsintäohjelma
* Sigue Sigue Sputnik, brittiläinen popyhtye
* 
* Soppaa, saippuaa ja sielunhoitoa (Soup, Soap and Salvation), Pelastusarmeijan tunnuslause
* SSS-saaret, 3 saaren ryhmä Alankomaiden Antilleilla
* State Security Service, Nigerian valtiollinen tiedustelupalvelu
* Suomen Sukututkimusseura, yhdistys.
* SSS-hallitus voi tarkoittaa Suomessa Sipilän hallitusta
SYP

SYP tarkoittaa seuraavia asioita:
*Suomen Yhdyspankki, entinen pankki
*Sosialistinen yhtenäisyyspuolue, entinen puolue
*Suomen Yksityisyrittäjäin Puolue, entinen puolue
*Syyrian liira eli Syyrian punta (ISO 4217 -tunnus).
Saamisoikeus

Saamisoikeus tarkoittaa henkilön oikeutta vaatia toiselta rahallinen tai muu suoritus. Osapuolten välisen velkasuhteen toinen osapuoli, velkoja, on oikeutettu esittämään vaatimuksensa suoritusvelvolliselle osapuolelle eli velalliselle. Velkojalla on saaminen ja velallisella velvoite. Saamisoikeudesta ja velvoitteesta puhuttaessa kuvataan samaa asiaa, mutta tarkastelukulma on vastakkainen. Saamisoikeudet kuuluvat velvoiteoikeuden piiriin.Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa I palstat 711–713.
Saamisoikeus kohdistuu ainoastaan velalliseen, joka tavallisesti vastaa velvoitteen täyttämisestä koko omaisuudellaan. Jos kolmas osapuoli on ottanut vastuun velasta antamalla takauksen, on velkojalle syntynyt uusi saamisoikeus. Saamisoikeuden kohteena ja velvoitteen sisältönä on suoritus, joka saattaa liittyä rahaan, esineeseen, tekoon tai toimen tekemättä jättämiseen. Suoritukset voivat olla kerta- tai kestosuorituksia.
Saamisoikeus syntyy usein oikeustoimen, kuten esimerkiksi sopimuksen perusteella. Oikeustoimessa määritellään, miten velallisen suoritus määräytyy tai mitä hänen on suoritettava. Saamisoikeus voi syntyä myös rikkomusvelvoitteen perusteella. Sellainen on esimerkiksi vahingonkorvaus. Saamisoikeus voi perustua lisäksi edunpalautukseen, asiainhuoltoon ja kustannusten korvaamista koskeviin sääntöihin.
Vaatimuksen edellytyksenä on saamisen erääntyminen. Suorituksen vaatimista nimitetään velkomiseksi. Velallisen ollessa velkaa usealle taholle ovat saamiset toisistaan riippumattomia. Yleensä velallinen voi maksaa velkansa haluamassaan järjestyksessä, mutta rahavelkojen korko on maksettava ennen pääomaa. Velkoja voi siirtää saamisensa kolmannelle henkilölle, jolla uutena velkojana on tavallisesti yhtä hyvät oikeudet kuin siirtäjälläkin oli. Jos velallinen ei hoida oikeustoimeen perustuvaa suoritusta, on tapahtunut suoritushäiriö. Velkojalla on turvanaan tehosteet ja hänellä on yleensä oikeus turvautua johonkin pakkokeinoon.
==Lähteet==
Luokka:Velvoiteoikeus
Saaresmäki

Saaresmäki on Kajaanin kylä. Se on tiettävästi Kainuun vanhinta pysyvän asutuksen aluetta. Saaresmäessä on säilynyt runsaasti perinteisiä rakennuksia, kuten aittoja. Siellä on myös 1840–1850-luvuilla toimineen harkkohytin rauniot.
== Lähteet ==
Luokka:Kajaanin kylät
Saari (suomalainen kansanrunous)

Saari on arvoituksellinen paikallisuus, joka esiintyy kalevalamittaisen kansanrunouden genressä, jota Matti Kuusi on kutsunut saarelaisepiikaksi. Saari esiintyy paikkana, jonne Kaukamoinen eli Kaukomieli pakenee surmattuaan Vetrikan pidoissa. Toinen saarelaisepiikan hahmo, Ahti Saarelainen, mainitaan joskus "Saaren kuninkaaksi".
Saaresta on esitetty monenlaisia tulkintoja. Kaarle Krohn ja Jalmari Jaakkola olivat vakuuttuneita, että Saari on sama kuin Birka, viikinkien idäntien kuuluisa keskus Keski-Ruotsissa. Muina vaihtoehtoina Saaren sijainniksi on ehdoteltu Gotlantia, Saarenmaata, Suursaarta, Koivistoa, Retusaarta ja Novgorodia. Iivar Kemppinen puolestaan on katsonut, että Saari on itse asiassa manalan rinnakkaisnimi.
Kristfried Ganander kertoo Mythologia Fennicassa vuodelta 1789, että Saaris tai Saari on vanha kuninkaanasumus Suomessa jonka jäännöksiä oli vielä teoksen kirjoitusaikana nähtävissä Mynämäellä jossa hänen mukaansa oli muinaisten suomalaisten kuninkaiden hovi ja asuinpaikka. Ganander menee tulkinnoissaan pitkälle ja yhdistää Saaren myös esimerkiksi latinan Ceasar- tai Aesar-sanaan sekä venäläisten Tsaariin.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaisen mytologian paikat ja olotilat
Luokka:Kalevala
Saaristokunta

Saaristokunta on Suomen kunta, joka täyttää saaristolain mukaiset olosuhteet. Alueille kohdistetaan saaristopoliittisia toimenpiteitä, ja niille maksetaan muun muassa saaristolisiä. Saaristolaki ei koske Ahvenanmaata. Saaristokunnat ja saaristo-osakunnat sijoittuvat 13 maakuntaan.
Saaristokunta määriteltiin ensi kerran lainsäädännössä vuonna 1981, kun laki saariston kehityksen edistämisestä astui voimaan. Lailla haluttiin valtion ja kuntien toimin turvata saariston vakinainen asutus luomalla väestölle riittävät mahdollisuudet toimeentuloon ja peruspalveluihin. Laissa saaristoon katsottiin kuuluviksi sellaiset merialueen ja sisävesistöjen saaret, joihin ei ole kiinteää tieyhteyttä, sekä saaret ja alueet, joiden olosuhteet ovat saaristoon verrattavia. Valtioneuvoston tehtäväksi annettiin määrätä saaristokunniksi ne kunnat, joissa saaristo-olot ovat esteenä kunnan kehitykselle.Laki saariston kehityksen edistämisestä
==Saaristokunnat==
;Varsinais-Suomi
:Kemiönsaari, Kustavi, Parainen
;Etelä-Savo
:Enonkoski, Puumala ja Sulkava
;Pohjanmaa
:Maalahti
;Pohjois-Pohjanmaa
:Hailuoto
==Saaristo-osakunnat==
Varsinaisten saaristokuntien lisäksi on nimetty erityisiä saaristo-osakuntia, jossa osa kunnan alueesta täyttää saaristolain mukaiset olosuhteet.Valtioneuvoston asetus saaristokunnista ja muiden kuntien saaristo-osista, joihin sovelletaan saaristokuntaa koskevia säännöksiä
;Uusimaa
:Helsinki, Inkoo, Loviisa, Porvoo, Raasepori ja Sipoo
;Satakunta
:Pori
;Varsinais-Suomi
:Kaarina, Masku, Naantali, Salo, Taivassalo ja Uusikaupunki
;Päijät-Häme
:Asikkala
;Kymenlaakso
:Kotka ja Pyhtää
;Etelä-Karjala
:Parikkala, Ruokolahti ja Taipalsaari
;Etelä-Savo
:Hirvensalmi, Mikkeli ja Savonlinna
;Pohjois-Savo
:Kuopio ja Tervo
;Pohjois-Karjala
:Juuka, Kesälahti, Lieksa, Liperi ja Rääkkylä
;Pohjanmaa
:Luoto, Mustasaari, Närpiö ja Vöyri
;Keski-Suomi
:Joutsa, Jyväskylä, Kivijärvi, Kuhmoinen ja Luhanka
;Pohjois-Pohjanmaa
:Vaala
== Saaristoalue ==
Saaristokuntien ja saaristo-osakuntien lisäksi on määritelty maa- ja puutarhatalouden kansallisissa tuissa saaristoksi luettavia kuntien osa-alueita.Asetus maa- ja puutarhatalouden kansallisissa tuissa saaristoksi luettavista kuntien osa-alueista Finlex.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Luettelo saaristokunnista vuonna 2008
* Luettelo saaristokunnista vuonna 2015
Luokka:Suomen maantiede
Saatavuus

Saatavuus () on tietotekniikassa ominaisuus, joka ilmentää sitä, kuinka varmasti järjestelmä, laite, ohjelma tai palvelu on tarvittaessa käytettävissä. Tietotekniikan termitalkoot.
Esimerkiksi tietojärjestelmän saatavuutta voivat heikentää järjestelmän virheet, jotka ajoittain estävät järjestelmän käytön.
Palvelun ominaisuuksiin viitattaessa merkintä 24/7 tarkoittaa, että palvelu on toiminnassa 24 tuntia vuorokaudessa seitsemänä päivänä viikossa.
Tietyissä valtionhallinnon julkaisuissa ja kaupallisten tuotteiden vanhemmissa esitteissä käytetään termiä käytettävyys tarkoituksessa saatavuus. Tieteellisissä julkaisuissa ja muissa uudemmissa julkaisuissa termi saatavuus on yleisin. Saatavuus-termiä ei kuitenkaan käytetä teollisuusautomaatiossa, jossa on pitäydytty käyttämään käytettävyys-termiä merkityksessä käytettävyys ajansuhteen.
== Katso myös ==
*Käytettävyys
*Saavutettavuus
*High availability
== Lähteet ==
== Wikisanasto ==
* availability
Luokka:Tietokonetekniikka
Luokka:Systeemiteoria
Sade (kirja)

Sade () on Ulla-Lena Lundbergin vuonna 1997 kirjoittama romaani afrikkalaisesta näkökulmasta. Sen on suomentanut Leena Vallisaari ja julkaissut Gummerus.
Lundberg on saanut kirjallisuuden Finlandia-palkinnon jopa omaelämäkerrallisella teoksellaan Jää vuonna 2012. Kökarilainen Lundberg on tutustunut myös Afrikkaan, josta hän on tehnyt muitakin teoksia. Sade kertoo saneista ja heidän ikiaikaisesta vuotuisesta taistelustaan sateen puolesta samaaniensa avulla ja toisaalta hyväntahtoisesta pohjoismaisesta vesi-insinööriajattelusta kehitysyhteistyön piirissä.http://www.bookcrossing.com/journal/4717918 Jälkimmäisessä suhteessa hän on jopa tavallaan Hannu Raittilan edelläkävijä.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset romaanit
Luokka:Vuoden 1997 kirjat
Sademittari

Sademittari on väline, jolla mitataan sateen määrää. Perinteisiä mittareita on käytetty jo kauan, mutta hiljattain markkinoille ovat tulleet myös digitaaliset ja langattomat sademittarit.
Perinteisessä sademittarissa on tavallisesti pienehkö, avoimen laatikon tai lieriön muotoinen vesisäiliö, jonka yläosassa saattaa olla suppilomainen laajennus. Säiliön reunaan on merkitty asteikko, joka suoraan ilmaisee sademäärän millimetreinä tai tuumina. Yksi sademillimetri vastaa yhtä litraa neliömetrille. 
Digitaaliset ja langattomat sademittarit ovat myös yleensä laatikon tai lieriön muotoisia. Niiden sisällä on keinumallinen virtausportti ja siihen liitetty reed-rele, jotka yhdessä mittaavat mittarin läpi kulkeneen veden määrän. Jotkut digitaaliset sademittarit ovat täysin elektronisia eli niissä ei ole lainkaan liikkuvia osia.
== Toimintaperiaate ==
Perinteinen sademittari toimii siten, että sateella sadepisarat valuvat sademittarin yläosan suppiloon, josta vesi valuu asteikolla varustettuun säiliöön. Sademäärä luetaan suoraan asteikolta. Asteikko on laadittu niin, että se ottaa huomioon suppilon pinta-alan ja mittasäiliön poikkipintojen suhteen.
Digitaalinen ja langaton sademittari toimivat keinuperiaatteella. Mittaus perustuu veden virtaukseen sademittarin läpi. Sateella vesi valuu sademittarin suppilon tai lieriön muotoiseen sateen kerääjään. Laitteessa on keinumainen portti, joka jokaisella keinahduksella päästää vakiomäärän vettä lävitseen. Keinuun on kiinnitetty magneetti ja sen läheisyyteen reed-rele. Keinun kipatessa magneetin etäisyys releestä muuttuu, jolloin releen kärjet kytkeytyvät ja rele antaa ohjauspulssin elektroniikkaosalle, joka laskee pulssit ja esittää niiden lukumäärää vastaavan sademäärän laitteen näytössä, tai langattomissa laitteissa lähettää tiedot edelleen langattomasti erilliseen näyttöön.
Täysin elektroninen sademittari perustuu tavallisimmin anturiin, joka punnitsee laitteeseen tulevan veden määrän ja lähettää tiedon sademittarin näyttöön. 
S
Sairaalaneuvos

Sairaalaneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 6. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1999. Vuosien 1999–2017 aikana sairaalaneuvoksen arvonimi on myönnetty 14 henkilölle.
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1.  	28.5.1999  	Arvo Relander 	HYKS:n sairaalanjohtaja, filosofian lisensiaatti 	Helsinki  	
 2.  	23.5.2001  	Taisto Majapuro 	Vaasan sairaanhoitopiirin johtaja, lääketieteen ja kirurgian tohtori 	Vaasa  	
 3.  	23.5.2001  	Tapio Tervo 	Keski-Suomen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri, lääket. ja kir. tohtori 	Jyväskylä  	
 4.  	14.11.2003 	Matti Kakko 	Lapin sairaanhoitopiirin johtaja 	Rovaniemi  	
 5.  	26.11.2004 	Pentti Silvola 	Oulun sairaanhoitopiirin johtaja 	Oulu  	
 6.  	20.5.2005  	Aune Brotherus-Kettunen 	varatoimitusjohtaja, erikoissairaanhoitaja 	Helsinki  	
 7.  	25.11.2005 	Heikki Paavilainen 	Lahden sairaanhoitopiirin johtaja, valtiotiet. maisteri 	Hollola  	
 8.  	15.6.2007  	Ritva Kauppinen 	johtajaylilääkäri, lääketieteen tohtori 	Lappeenranta 	
 9.  	30.11.2007 	Matti Pulkkinen 	sairaanhoitopiirin johtaja, oikeustiet. kand. 	Kuopio 	
 10. 	10.3.2017  	Göran Honga 	direktör, diplom ingenjör, eMBA 	Sulva 	
 11. 	10.3.2017  	Rauno Ihalainen 	sairaanhoitopiirin johtaja, filosofian tohtori 	Tampere 	
 12. 	16.6.2017  	Pentti Itkonen 	toimitusjohtaja, filosofian tohtori 	Lappeenranta 	
 13. 	16.6.2017  	Hannu Leskinen 	sairaanhoitopiirin johtaja, terveystieteiden tohtori 	Oulu 	
 14. 	1.12.2017  	Olli-Pekka Lehtonen 	maakuntalääkäri, dosentti, lääketieteen lisensiaatti 	Turku 	
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet