nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Tapio

Tapio on suomalainen muinainen metsän jumala tai haltija, myös metsän kuninkaaksi kutsuttu. Esikristillisellä kaudella Tapion katsottiin hallitsevan metsäistä valtakuntaansa Tapiolaa, jonka mukaan on myöhempinä aikoina nimetty paikkakuntia, muun muassa Espoon Tapiola. Tapion palvelusväkeä ovat Tapion piiat ja rengit eli Tapion väki. Nämä kaunistivat ja siivosivat metsää sekä huolehtivat kasveista ja eläimistä. Tapion vaimo on Mielikki, metsän emäntä. Tapion tyttäriä ovat Tellervo, Tyytikki ja Tuulikki. Tapion poika on punakypäräinen Nyyrikki, jolta Lemminkäinen pyytää Kalevalassa merkitsemään tiensä jotta hän tietäisi mihin päin kulkea metsän läpi Hiiden Hirven hiihdossa. Joissakin lauluissa ja loitsuissa mainitaan Tapion tyttärenä myös Annikki. Tapiolta pyydettiin metsästysonnea, sillä hän hallitsi riistaa. Tapiota tai hänen perhettään tai palvelijoitaan kuvaillaan yleensä ihmishahmoisiksi, joko alastomiksi tai kauniisti pukeutuneiksi. Mikael Agricolan mukaan Itä-Suomessa vastaava metsänjumala tai -haltija oli Hiisi, mutta todennäköisemmin sillä on tarkoitettu pyhää lehtoa tai muuta palvontapaikkaa.
Tapiolle uhrattiin pöytäkuusen eli tapionpöydän luona. Esimerkiksi lintumetsälle riistaonnea sai Tapiolta pyydettyä uhraamalla linnun. Pohjois-Karjalasta peräisin olevan kansanperinteen mukaan nuori metsästäjä keitti ensimmäisen saalislintunsa perkaamatta höyhenineen ja vei sen tapionpöydälle. Uhripaikalla metsästäjä söi ensin itse osan linnusta ja jätti loput tapionpöydälle kolmeksi päiväksi, minkä jälkeen uhri laskettiin tapionpöydän juureen. Pöytäkuusen lisäksi uhripaikkana saattoi käyttää muurahaispesää.
Tapio on saattanut alun perin olla feminiininen hahmo, mihin viittaavat loitsut, joissa häntä puhutellaan metsän emona sekä maskuliininen metsästysperinne, joka erotisoi metsän seksuaalisen halun kohteeksi. Myös Christfried Gananderin Mythologia Fennicassa Tapio mainitaan feminiinisenä karhun suojelijana. Samassa yhteydessä Ganander mainitsee metsänhaltija Hongottaren, mutta hänen suhteensa Tapioon jää epäselväksi. Metsäsuomalaisten Mehänemäntä tai Mehänneiti viittaa myös alkuperäiseen feminiiniseen metsänjumalaan.
Joidenkin tarinoiden mukaan Tapion parta oli puuta ja silmät kuin kaksi pohjatonta järveä. Tapio samaistettiin niin läheisesti Suomeen, että toisinaan maata kutsuttiin Tapiolaksi.
Mikael Agricolan Psalttarin suomennoksen esipuheessa (1551) Tapio mainitaan riistaa antavana hämäläisten jumalana (Tapio Metzest Pydhyxet soi). Daniel Jusleniuksen sanakirjassa (1745), Christfried Gananderin Mythologia Fennicassa (1789) ja useissa kansanrunoissa se tarkoittaa pelkästään metsää.
==Katso myös==
* Suomalainen muinaisusko
* Suomenusko
==Lähteet==
=== Kirjallisuus ===
* Pulkkinen, Risto, Suomalainen kansanusko: Samaaneista saunatonttuihin. Gaudeamus: Helsinki, 2018.
=== Viitteet ===
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tapio (sukunimi)

Tapio on suomalainen sukunimi. Sillä on Suomessa vuoden 2014 syyskuun alussa 1 863 kantajaa.
== Tunnettuja suomalaisia henkilöitä, joilla Tapio sukunimenä tai taiteilijanimen jälkiosana ==
* Anna Tapio (1900–1970), puutarhaopettaja, Aitoon kotitalouskeskikoulun (nyk. Anna Tapion koulun) ensimmäinen johtaja ja rehtori 1952–1964
* Anttoni Tapio (s. 1992), koripalloilija
* Eero Tapio (s. 1941), painin maailmanmestari
* Eeva Tapio (1927–2019), kasvitieteilijä ja professori
* Erika Tapio (s. 1976), keskimatkojen juoksija
* Irma Tapio (s. 1946), laulaja
* Janne Tapio (s. 1975), moottorikelkkailija
* Jorma Tapio (s. 1957), jazzmuusikko ja saksofonisti
* Juha Tapio (s. 1974), poplaulaja, sanoittaja, säveltäjä ja kitaristi
* Juha K. Tapio (s. 1957), kirjallisuusarvostelija ja kirjailija
* Jukka Tapio (s. 1951), kuulantyöntäjä
* Jussi Tapio (s. 1986), jääkiekkoilija
* Kari Tapio, oik. Kari Tapani Jalkanen (1945–2010), iskelmälaulaja
* Marko Tapio, oik. Marko Viktor Tapper (1924–1973), kirjailija
* Matti Tapio, oik. Matti Tapio Johansson (1926–1978), ohjaaja ja näyttelijä
* Nina Tapio (s. 1972), laulaja, lauluntekijä, musikaalinäyttelijä ja sessiomuusikko
* Pauli Tapio (s. 1986), runoilija ja kääntäjä
* Ulla Tapio (s. 1969), aitajuoksija
* Vilho Tapio, alk. Odert W. Renell (1876–1951), rakennusmestari
== Lähteet ==
Luokka:Sukunimet
Tapio (täsmennyssivu)

Tapio voi tarkoittaa seuraavia:
* Tapio, suomalainen muinainen metsän jumala tai haltija
* Tapio, Suomen valtion kokonaan omistama metsäalan osakeyhtiö
* Tapio, suomalainen miehen etunimi
* Tapio, suomalainen sukunimi
* Tapio, Kuopiossa ilmestynyt sanomalehti
* Tapio, suomalainen alkoholijuomamerkki
* Kino Tapio, elokuvateatteri Joensuussa
* 1705 Tapio, asteroidi
* Tápió, joki Unkarissa
Tapio Saramäki

Tapio Saramäki (s. 1953) on suomalaisen digitaalisen signaalinkäsittelyn uranuurtaja Tampereen teknillisessä korkeakoulussa 1970-luvulta saakka. Hänen diplomityönsä (1979) ja väitöskirjansa (1981) olivat digitaalisen signaalinkäsittelyn alalla ensimmäiset Tampereen teknillisessä korkeakoulussa.
=== Virkaanastujaisesitelmä ===
Tampereen teknillisessä korkeakoulussa Festian juhlasalissa perjantaina syyskuun 17. päivänä 1999 Digitaalinen signaalinkäsittely – teoriasta työkaluksi.
=== Kansainvälisiä palkintoja ja tunnustuksia ===
* Circuits and Systems Society’s Guillemin-Cauer Award (1987)
* IEEE Fellow (2002)
* The Best Paper Award (2003)
* The 80th Honorary Member (Fellow) of the Russian A. S. Popov Society for Radio Engineering, Electronics and Communications (2004)
* Circuits and Systems Society’s Guillemin-Cauer Award (2006)
== Väitöskirja ==
*Tapio Saramäki (1981): Design of Digital Filters Requiring a Small Number of Arithmetic Operations. Tampereen teknillinen korkakoulu, julkaisuja 12, 226 sivua, ISBN 951-720-578-3.
== Teoksia ==
* T. Saramäki, Finite impulse response filter design, Chapter 4 in Handbook for Digital Signal Processing, edited by S. K. Mitra and J. F. Kaiser, John Wiley and Sons, New York, 1993, pp. 155–277. ISBN 978-0471619956.
== Katso myös ==
* Digitaalisen signaalinkäsittelyn historia
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset keksijät
Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat
Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka:Tampereen teknillisen yliopiston professorit
Luokka:Vuonna 1953 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Tapiotar

Tapiotar suomalaisissa saduissa ja tarinoissa metsän haltija ja kuningatar. Tapiotar on myös myyttinen lintujen kantaäiti eli Emuu. Tapiotar ei välttämättä ole metsän kuningas Tapion vaimo, vaan Tapion naispuolinen vastine, metsän väen johtaja. Tapion vaimoksi mainitaan esimerkiksi Mielikki. Eräässä sadussa naimaton Tapiotar houkuttelee nuorukaisen puolisokseen ja uhkaa tappaa tämän, jos tämä yrittää pakoon. Tapiotar tekee nuorukaisen kanssa lapsen.
==Lähteet==
* Eero Salmelainen: Suomen Kansan Satuja ja Tarinoita (1845-1866)
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Tarkastuslautakunta

Tarkastuslautakunta on Suomen kuntalaissa säädetty kunnanvaltuuston valitsema monijäseninen toimielin, joka vastaa kunnan hallinnon ja talouden tarkastuksesta.
Vuosittain kunnan tilinpäätöksen yhteydessä käsitellään tarkastuslautakunnan arviointikertomus. Tarkastuslautakunnalla on esitysoikeus kunnanvaltuustolle.
Tarkastuslautakunnalla on oikeus saada salassa pidettäviä kunnan hallussa olevia asiakirjoja tehtävän hoitamista varten.
== Aiheesta muualla ==
* Kunnan tarkastuslautakunnan tehtävät (Kuntaliitto)
Luokka:Kunnallishallinto
Tarkistusmerkki

Tarkistusmerkki eli tarkiste on yhden merkin mittainen tarkistussumma, mihin tahansa koodiin lisättävä numero tai muu merkki, jolla ihmisen tekemät syöttövirheet ja viivakoodien lukuvirheet voidaan havaita välittömästi. Esimerkiksi jos joku kirjoittaa pitkässä koodissa yhden numeron väärin, ohjelmisto havaitsee sen, eikä anna jatkaa ennen koodin korjaamista. Tarkistusmerkki lasketaan algoritmilla merkkijonon muista merkeistä ja se liitetään yleensä koodin loppuun, viimeiseksi merkiksi. Koodin tarkistuksessa ohjelma laskee syötetyn koodin viimeisen merkin uudelleen ja vertaa sitä syötettyyn. Tarkistusnumeroita voi yhdessä koodissa olla useampikin.
Tarkistusnumeroita käytetään muun muassa lähes kaikissa viivakoodeissa, pankkisiirtojen viitenumeroissa, suomalaisessa henkilötunnuksessa, ISBN-numeroissa ja eurosetelien sarjanumeroissa. 
==Esimerkkejä==
Suomalaisessa henkilötunnuksessa tarkistusmerkkinä käytetään jakojäännöstä, joka saadaan jakamalla tunnuksen muiden numeroiden muodostama luku 31:llä, tai jos saatu jakojäännös on 10 tai suurempi, kutakin jakojäännöksen arvoa vastaa tietty kirjain. Pankkisiirtojen viitenumerossa taas tarkiste saadaan kertomalla tunnuksen peräkkäiset numerot oikealta alkaen vuorotellen luvuilla 7, 3, 1, laskemalla näin saadut tulot yhteen ja vähentämällä saatu summa seuraavasta täydestä kymmenestä. Luottokorttien numeroissa ja eräissä muissa yhteyksissä tarkistus­merkki määräytyy Luhnin algoritmin mukaisesti.
== Aiheesta muualla==
*Tarkistusnumeroiden laskentamenetelmiä ja tarkistusnumerolaskuri
Luokka:Algoritmit
Luokka:Tietoturva
Tarkistussumma

Tarkistussumma () on tietotekniikassa käytetty virheen havaitsemiseen käytettävä koodi, jolla voidaan todeta, onko siirretty, ladattu tai tallennusmedialta luettu tieto ehjää vai siirto-/tallennusvirheiden sotkemaa. Tarkistussumma toimii siten, että datasta muodostetaan algoritmilla vakiokokoinen luku. Datan oikeellisuus voidaan selvittää laskemalla tarkistussumma uudelleen, ja jos se ei täsmää edellisen summan kanssa, data on virheellistä.
Yksinkertaisen tarkistussumman heikkouksia on muun muassa se, että toisaalla datassa oleva virhe voi varsin helposti "kompensoida" toisen virheen ja näin kaksi toisensa kumoavaa pientä virhettä saa datapaketin näyttämään ehjältä. Yleisesti käytettyjä algoritmeja tarkistussumman laskemiseen ovat Adler-32 ja CRC, joilla virheellinen viesti voidaan havaita.
Yleisiä algoritmeja tarkistussummien laskemiseksi ovat mm. Unixin cksum, CRC32. Myös joitakin kryptografisia tiivistealgoritmeja () kuten MD5 ja SHA voidaan käyttää tarkistussummana, mutta niiden tavoitteet eroavat. 
Yleisesti ottaen tarkistussumma, joka on laskettu esimerkiksi CRC-algoritmilla, ei voida käyttää tiivisteen tavoin koska se ei ole kryptografisesti vahva: kun useat eri viestit voivat tuottaa saman tarkistussumman tulosta ei voida käyttää tarkistamaan onko sisältö muuttunut tahallisesti (onko se väärennettyä).
== Katso myös ==
* Hamming-koodi
* Reed–Solomon-koodit
== Lähteet ==
Luokka:Algoritmit
Luokka:Dataliikenne
Taruolento

Taruolentona tai uskomusolentona pidetään olentoa, josta kertovat myytit ja legendat, mutta joka ei kuitenkaan ole olemassa tai tieteen tuntema. Taruolennoista osa on fyysisiä ja kehollisia, toiset taas henkiolentoja, ja jotkut siltä väliltä.
Jyrkkä jako todellisten eliöiden ja taruolentojen välillä on syntynyt vasta tieteen kehityksen myötä. Esimerkiksi keskiajalla valaat kuuluivat samaan kauhistuttavien myyttisten petojen ryhmään kuin esimerkiksi lohikäärmeet. Vasta sittemmin valaista on saatu pitäviä todisteita, kun taas lohikäärmeet on nähty entistä jyrkemmin pelkäksi sepitteeksi. Tosin nykyisin myös tiedetään, etteivät valaat sylje tulta, kuten aiemmin luultiin, vaan niiden ilmoille puhaltamat patsaat ovat vesihöyryä. Moni muukin nykyisin tunnettu eläin on ollut ennen vastaavalla tavalla myyttinen ihmeolento niille, jotka eivät tunteneet sitä muuten kuin tarinoista. 
Myös vieraat ihmisrodut ovat olleet keskiajan ja vielä suurten tutkimusmatkojen alkuvaiheissa eurooppalaisille lähinnä myyttisiä olentoja, joista saatettiin kertoa mitä mielikuvituksellisimpia tarinoita. Aasiassa asui karvaisia koirankuonolaisia, (joista kerrottiin myös suomalaisessa kansanperinteessä), Afrikassa taas eli monenlaisia ihmisryhmiä, joista jotkut olivat kurjenkaulaisia ja kauniita, eräät yksisilmäisiä, ja eräät kuumuus oli korventanut tummiksi. Suomalaiset uskoivat kaukana etelässä asuvan pikkiriikkisiä lintukotolaisia.
Kun lisääntyvä tieto osoitti jotkin olennot pelkäksi sepitteeksi, näitä olentoja ei kuitenkaan hylätty. Niistä kerrottiin edelleen tarinoita. Modernina aikana on jopa alettu luoda joukoittain uusia taruolentoja. Monet kirjailijat ja runoilijat käyttävät usein taruolentoja teksteissään, ja ne ovatkin olennainen fantasiakirjallisuuden perusta. Monet fantasiakirjallisuuden taruolennot on kuitenkin johdettu kansanperinteellisistä taruolennoista.
== Taruolentoja ==
* Yksisarvinen
* Lohikäärme
* Aarnikotka
* Minotauros
* Ihmissusi
* Vampyyri
== Katso myös ==
* Luettelo taruolennoista
* Suomalaiset taruolennot
*
Tarvaris Jackson

Tarvaris DeAndre Jackson (21. huhtikuuta 1983 Montgomery, Alabama – 12. huhtikuuta 2020 Alabama) oli yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja ja valmentaja, pelipaikaltaan pelinrakentaja. Hän pelasi NFL-liigassa vuosina 2006–2015. Jackson edusti ammattilaisurallaan Minnesota Vikingsia, Seattle Seahawksia ja Buffalo Billsiä. Seattlessa hän voitti Super Bowlin vuonna 2014.
==Pelaajaura==
Minnesota Vikings varasi Alabaman osavaltionyliopiston joukkueessa yliopistojalkapalloa pelanneen Jacksonin vuoden 2006 NFL:n varaustilaisuudessa toisen kierroksen viimeisenä pelaajana. Vikingsissa hän pelasi viiden kauden ajan, suurimman osan ajasta varamiehenä. Kesällä 2011 Jackson teki sopimuksen Seattle Seahawksin kanssa. Hänestä tehtiin joukkueen ykköspelinrakentaja.
Kaudella 2012 Seahawks hankki kaksi uutta pelinrakentajaa: Matt Flynn siirtyi joukkueeseen Green Bay Packersista ja varaustilaisuudessa varattiin Russell Wilson. Jackson kaupattiin ennen kauden alkua Buffalo Billsiin, jossa hän ei saanut ollenkaan peliaikaa. Bills vapautti Jacksonin sopimuksestaan kauden jälkeen, ja hän palasi Seahawksiin. Jackson pelasi kolme kautta Russell Wilsonin varamiehenä. Kaudella 2014 Seahawks voitti Super Bowlin.
Jackson lopetti pelaajauransa kauden 2015 jälkeen. Alabaman osavaltion yliopisto palkkasi hänet vuonna 2018 pelinrakentajien valmentajaksi, ja seuraavana vuonna hän siirtyi Tennesseen osavaltionyliopiston pelinrakentajien valmentajaksi.
==Lähteet==
Luokka:Yhdysvaltalaiset amerikkalaisen jalkapallon pelaajat
Luokka:Yhdysvaltalaiset amerikkalaisen jalkapallon valmentajat
Luokka:Liikenneonnettomuudessa kuolleet
Luokka:Vuonna 1983 syntyneet
Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Tarve

Tarve on asia, joka on onnellisuuden, elossapysymisen tai jonkin muun halutun asian edellytys.
Seppo Auran mukaan yleisemmän psykologisen teorian osana ei ole olemassakaan erityistä tarveteoriaa, koska siinä tarvetta käsitellään aina yhteydessä muihin psykologisiin tasoihin. Auran mukaan ihmisen toiminnan perusta ei ole tarpeiden tyydyttämisessä, vaan siinä vuorovaikutuksessa, jossa yksilöt ja ihmisryhmät ovat suhteessa yhteiskuntaansa ja kulttuuriinsa. Ranskalaisen filosofin Lucien Séven mukaan tarpeen käsitettä voidaan pitää peruskäsitteenä vain ihmisen esihistoriallisten vaiheiden selittämisessä. Myöhemmin sillä ei hänen mielestään enää ole samaa selitysvoimaa.http://lib.tkk.fi/Diss/2005/isbn9512277832/isbn9512277832.pdf
== Katso myös ==
* Maslow'n tarvehierarkia
* Tarveteoria
== Lähteet ==
Luokka:Psykologia
Taudinkantaja

Taudinkantaja tarkoittaa eliötä, useimmiten ihmistä, jonka elimistössä on tartuntatautia aiheuttavia viruksia tai bakteereita. Yleensä taudinkantajasta puhutaan, kun henkilö ei oireile, mutta myös oireileva ihminen on taudinkantaja. Oireilun puuttuminen voi johtua taudin itämisajasta tai taudinkantajan vahvemmasta vastustuskyvystä. Taudinkantajilla on suuri riski tartuttaa muita, sillä usein ei osata varoa oireilematonta ihmistä.
Tautien leviämistä pyritään estämään muun muassa karanteenilla.
==Lähteet==
Luokka:Tartuntataudit
Tauno Järnefelt

Armas Tauno Juhana Järnefelt (10. lokakuuta 1867 Kitee – 24. toukokuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen korkeimman oikeuden oikeusneuvos ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899Aikalaiskirja 1934
Järnefeltin vanhemmat olivat kihlakunnantuomari Gustaf Johan Järnefelt (1823–1883) ja Amalia Christina Seitz. Hän pääsi ylioppilaaksi 1887 Helsingin alkeisopistosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1890 sekä molempien oikeuksien kandidaatiksi 1894. Järnefelt sai varatuomarin arvon 1896.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Gustaf Johan Järnefelt. Verkkojulkaisu 2005. Luettu 19.5.2018.
Järnefelt oli Tampereen kaupunginvaltuuston sihteerinä vuodesta 1903, nuorempana oikeusneuvosmiehenä Tampereella vuodesta 1905 ja rikosasiain notaarina Helsingissä vuodesta 1907. Hän oli senaatin oikeusosastolla kanslistina vuodesta 1908, protokollasihteerinä vuodesta 1914 ja vanhempana oikeussihteerinä vuodesta 1918. Hän toimi korkeimman oikeuden apujäsenenä vuodesta 1926, Helsingin yliopiston asiamiehenä 1918–1933 ja korkeimman oikeuden jäsenenä ja oikeusneuvoksena 1930–1937.
Järnefelt oli aatelissäädyssä sukunsa edustaja valtiopäivillä 1897Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, ss. 1699-1707., 1899, 1900, 1904–1905Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, ss. 795-804. ja 1905–1906.
Järnefelt oli naimisissa vuodesta 1900 Ebba Margaretha Schaumanin (1875–1949) kanssa. Heidän poikansa oli Helsingin yliopiston tähtitieteen professori Gustaf Järnefelt.Aikalaiskirja 1934 : Gustaf Järnefelt
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Korkeimman oikeuden jäsenet
Luokka:Vuonna 1867 syntyneet
Luokka:Vuonna 1938 kuolleet
Tauno Kaukonen

Tauno Kalevi Kaukonen (11. elokuuta 1929 Tampere, Suomi – 8. elokuuta 1983 Tampere, Suomi) oli suomalainen kirjailija. Hänen pääteoksensa ovat romaanit Klaani, Ken surmais suuren linnun ja Veräjättömän tarina. Klaanin tarina on tunnettu myös Mika Kaurismäen elokuvana sekä Anssi Tikanmäen elokuvasävelmänä.
Kaukosen lapsuusajalle oli kuvaavaa paikkakunnalta toiselle muutto. Kaukoselle tutuiksi tulivat niin Viipuri kuin Jyväskyläkin. Nuoruutensa Kaukonen vietti pääosin Tampereella, johon hän vakiintui lopullisesti 1952. Ennen kirjailijan uraansa Kaukonen toimi muun muassa maanviljelijänä, maalarina ja rakennusmiehenä. 1950-60 lukujen vaihteessa Tauno Kaukonen voitti kaksi kertaa Pirkanmaan kirjoituskilpailun. Tämä antoi uskoa tulevalle kirjailijauralle. Useita vuosia hiottu ja moneen kertaan uudelleen kirjoitettu esikoinen, romaani Klaani julkaistiinkin 1963. Kaikki kolme Kaukosen teosta ovat keskenään hyvin erityyppisiä aihealueeltaan, ympäristöltään ja kirjoitustyyliltään. Romaanista Klaani muodostui kuitenkin kirjailijan pääteos.
Kirja sai yksinomaan kiittäviä ja ylistäviä arvosteluja ja nousi julkaistujen kirjakauppaindeksien mukaan jopa 1964 vuonna myydyimpien kirjojen kakkossijalle. Jo 1960-luvulla elokuvaohjaaja Aito Mäkinen teki elokuvasopimuksen Tauno Kaukosen kanssa Klaanin filmatisoinnista. Elokuvaa ei kuitenkaan koskaan tehty näyttelijälakon takia. Vuonna 1983 Mika Kaurismäki teki Klaanista oman elokuvaversionsa. Elokuvan ensi-ilta oli kuitenkin vasta 1984. Tauno Kaukonen ei ehtinyt itse nähdä kyseistä elokuvaa, sillä hän kuoli 1983. Klaanista on otettu uusintapainos Liken kustantamana 2006 ja vuonna 2013 CrimeTime kustansi Klaanin e-kirjana.
Klaani nähdään Tampereen eräässä pääteatterissa (voidaan julkaista vasta 2023 puolella) kaudella 2023-2024 ohjaajana Pasi Lampela.
Tauno Kaukonen oli näkyvä jäsen Pirkkalaiskirjailijoiden yhdistyksessä. Hän veti Tampereella lukuisia kynäilypiirejä. Tauno Kaukosen tuotantoon kuuluu myös näytelmiä, kuunnelmia sekä novelleja.
== Teoksia == 
* 
* 
* E-kirja
* 
* 
* 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Luokka:Vuonna 1929 syntyneet
Luokka:Vuonna 1983 kuolleet
Tauno Satomaa

Tauno Anto Matias Satomaa (s. 29. joulukuuta 1936 Alavieska) on suomalainen kanttori-urkuri ja kuoronjohtaja. Hän on saanut director musices- sekä musiikkineuvoksen arvonimen. Suomen Kuoronjohtajayhdistys valitsi hänet vuoden kuoronjohtajaksi vuonna 2002.
Tauno Satomaa opiskeli laulua ja urkujensoittoa Sibelius-Akatemiassa. Vuosina 1965–2001 Satomaa hoiti Espoon Olarin seurakunnan A-kanttorin virkaa. Espoon musiikkiopiston urkujen soiton opettajana hän toimi vuosina 1971–2001. 
Vuonna 1967 Satomaa perusti Candomino-kuoron, jota hän johti vuoteen 2005 saakka. 
== Lähteet ==
* Virtamo, Keijo (toim.): Otavan musiikkitieto. Helsinki: Otava, 1997.
=== Viitteet ===
Luokka:Suomalaiset kuoronjohtajat
Luokka:Suomalaiset kanttorit
Luokka:Vuonna 1936 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Tauno Vartia

Tauno Ilmari Vartia (2. kesäkuuta 1907 Sääksmäki – 8. helmikuuta 1977 Turku) oli suomalainen agronomi, maanviljelijä ja kansanedustaja.
Vartia toimi eri tehtävissä Maataloustuottajain keskusliitossa ja Maaseudun Tulevaisuus -lehdessä vuosina 1934–1941 ja työskenteli vuodesta 1945 maanviljelijänä Alastarolla Loimaan seudulla.
Kansanedustajana Vartia toimi vuosina 1966–1975 edustaen Turun läänin eteläistä vaalipiiriä ja kuului Kansallisen Kokoomuksen eduskuntaryhmään, jossa toimi myös varapuheenjohtajana.
Loimaan seudun kokoomuslaisena maanviljelijäkansanedustajana Tauno Vartia seurasi pöytyäläistä Kalle Sauraa ja hänen jälkeensä kokoomuksen viljelijäkansanedustajana samalta alueelta jatkoi loimaalainen Heikki Perho. Viitattu 3.6.2013 
==Lähteet==
Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Varsinais-Suomen vaalipiiri
Luokka:Alastaron kunnanvaltuutetut
Luokka:Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Vuonna 1907 syntyneet
Luokka:Vuonna 1977 kuolleet
Tautologia

Tautologia voi tarkoittaa:
* Tautologia logiikassa – lauselogiikan väittämä, johon voidaan päätyä mistä tahansa väittämästä eli joka on tosi kaikissa malleissa, esimerkiksi A ∨ ¬A.
* Tautologia retoriikassa – toistaminen puheessa ilman, että lisätään uutta informaatiota.
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tautologia (retoriikka)

Tautologia tarkoittaa turhaa toistoa ilman, että puhuja tai kirjoittaja tuo uutta informaatiota. Yleisimmin tautologiaa näkee teksteissä tietyn sanan toistamisena, esimerkiksi peräkkäisissä virkkeissä tai samassa kappaleessa.
Tautologiaa voi myös olla asian toistaminen eri sanoin.
Luokka:Retoriikka
Tavara

Tavara-nimitystä käytetään suomen kielessä esineistä omistuksen ja kaupan kohteina.Kotus, Perussanakirja, 1997; "tavara: esineistä, aineista hyödykkeistä (1) esineistä omistuksen kohteina (2) esineistä tms. kaupan kohteena (3) kuljetettavista esineistä (4) raaka-aineista" Sanan etymologinen lähtökohta on venäjän kielen suunnilleen samaa tarkoittava товар (tovar).
Tavaran arvo on tärkeä kansantaloustieteen historiaan liittyvä käsite. Myös logistiikan kannalta ja esimerkiksi tullin termistössä sillä on laajasti merkitystä. Arvonlisäverotuksessa tavaralla tarkoitetaan aineellista esinettä sekä sähköä, kaasua, lämpöä, kylmyyttä ja muuta niihin verrattavaa energiahyödykettä (arvonlisäverolain 17 §).
== Katso myös ==
*Hyödyke
*Tuote
== Lähteet ==
Luokka:Taloustiede
T