nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Lounea

Lounea Oy on suomalainen tietoliikennealan yritys. Konserniin kuuluvat Lounea Palvelut Oy ja Lounea Yritysratkaisut Oy. Kuluttajille Lounea tarjoaa nopeat valokuituyhteydet lisäpalveluineen. Yrityksille Lounea tarjoaa kattavan valikoiman ICT- ja tulostusratkaisuja. Lounea-konsernin palveluksessa on yhteensä noin 320 asiantuntijaa ja vuoden 2020 liikevaihto oli 46,6 miljoonaa euroa. Lounea kuuluu alueellisen puhelinyhtiöiden muodostamaan Finnet-ryhmään. Yrityksen toimitusjohtaja on Veli-Matti Viitanen.
==Aiheesta muualla==
*lounea.fi
Luokka:Finnet-yhtiöt
Lovi

Lovi on suomalaisessa mytologiassa yliluonnollinen olotila tai paikka. Lovi oli ilmeisesti veden- tai maanalainen Tuonela tai aukko vainajalan ja todellisuuden välillä. Lovi saattoi sijaita järven alla, esimerkiksi järven pohjassa olevan kuopan takana olevassa toisessa järvessä, kuten saamelaisten Saivo-vainajala. Lovi tunnetaan varsinkin loveenlankeamisesta sekä lovesta nostosta kertovasta perinnetiedosta.
On myös arveltu, että lovi voisi tarkoittaa vaginaa. Vagina on koettu reitiksi todellisuuden ja tuonpuoleisen välillä, sillä sitä kautta synnytään. Vaginaan kuvitelluista väkevistä taikavoimista kertoo myös harakointi.
Ehkä vainajan sielun on ajateltu menevän vaginan kautta takaisin, ja ehkä myös tietäjä on voinut käyttää tätä reittiä käydessään vainajien maassa. Useat muinaiset hautaustavat viittaavat siihen, että vainajat on pyritty palauttamaan kohtuun ainakin vertauskuvallisessa mielessä. Hautakammio on saattanut muistuttaa ihmisen sisäpuolta, hautaan on voitu laittaa punamultaa kuvastamaan verta, ja joissakin perinteissä vainajat on haudattu sikiöasentoon. Vainajan ruumiille on usein tehty vertauskuvallisesti siten, kuin hänen sielulleen toivotaan käyvän.
==Loveen lankeaminen==
Loveen lankeaminen tarkoittaa suomalaisessa kansanperinteessä matkaa vainajalaan, mahdollisesti tietäjän eli šamaanin vaipumista transsitilaan. Joskus loveenlankeaminen voi tarkoittaa muidenkin kansojen harjoittamaa transsia. Kulttuurintutkijat ja antropologit ovat perinteisesti nimittäneet myös saamelaisten transsimatkaa loveenlankeamiseksi, vaikka saamelaisilla on toimituksesta oma terminsä. Myös Raamatun suomennoksessa mainitaan "loveen lankeemus". Lovessa käydään yleensä kysymässä tietoja esivanhemmilta.
Puhekielessä loveenlankeamiselle on muodostunut myös rakastumista tarkoittava merkitys johdannaisena englannin kielen sanasta "Love".
==Lovesta nosto==
Oman suvun vainajien sieluja on saatettu muun muassa loitsimalla nostaa lovesta ihmisten ilmoille esimerkiksi luonnoiksi eli suojelushaltijoiksi.
== Lovi-tv-sarja ==
Lovi on suomalainen jännityssarja, joka julkaistaan Yle Areenassa 10. joulukuuta 2021https://areena.yle.fi/1-50937504. Sen pääosissa nähdään Veera Pyykkö, Olympiada Hartikainen ja Elli Arstila. 
Lovi kertoo 17-vuotiaasta Sofiasta, jonka sisko Wilma on hukkunut epäselvissä olosuhteissa. Sofia huomaa ruumishuoneella siskonsa kädessä outoja mustia jälkiä ja vakuuttuu, ettei Wilman kuolema ole ollut tapaturmainen. Sofia alkaa selvittää asiaa vanhempiensa vastustelusta huolimatta. Tapahtumat sijoittuvat fiktiiviselle Lovi-nimiselle paikkakunnalle Pohjois-Karjalassa. 
Sarjan ovat käsikirjoittaneet Aino Putaala ja Kirsti Riekkola, ja sen ovat ohjanneet Miia Tervo ja Markus Lehmusruusu.
==Lähteet==
* Martti Haavio: Suomalainen mytologia (1967)
Luokka:Suomalainen mytologia
Luokka:Suomalaisen mytologian paikat ja olotilat
Luokka:Kuolemanjälkeinen elämä
Lucius Aemilius Paullus Macedonicus

Lucius Aemilius Paullus Macedonicus (229 - 160 eaa.) oli roomalainen sotapäällikkö ja valtiomies. Hän voitti Makedonian kuninkaan Perseuksen Pydnan taistelussa 168 eaa. jolloin hän sai lisänimensä Macedonicus.
Hänen isänsä Lucius Aemilius Paullus oli kuollut konsulina Cannaen taistelussa ja hänen sisarensa oli avioitunut Publius Cornelius Scipio Africanuksen kanssa. 
Paullus valittiin ediiliksi vuonna 193 eaa. ja vuonna 191 preettoriksi, minkä jälkeen hän taisteli Hispaniassa lusitaaneja vastaan aina vuoteen 189 eaa. asti. Hänet valittiin ensimmäisen kerran konsuliksi vuonna 182 eaa. yhdessä Gnaeus Baebius Tamphiluksen kanssa.
== Kolmas makedonialaissota ==
Kolmas makedonialaissota syttyi vuonna 171 eaa. Senaatin julistettua sodan Makedonian kuninkaalle Perseukselle, joka oli vahvistanut sotilaallista asemaansa Makedoniassa. Heti samana vuonna Perseus kukisti Publius Licinius Crassuksen johtaman roomalaisen armeijan Kallinikoksen taistelussa.
Vuonna 168 eaa. Paullus valittiin toisen kerran konsuliksi. Tämän jälkeen senaatti käski hänet Rooman armeijan johtoon Makedoniassa. Saman vuoden kesäkuussa Paullus voitti makedonialaiset Pydnan taistelussa päättäen sodan ja vangiten Perseuksen.
Taistelun jälkeen Paullus rankaisi useita makedonialaiskaupunkeja ryöstämällä niitä sekä surmaten ja myyden orjiksi roomalaisvastaisia. Kun hän viimein palasi Roomaan suuren sotasaaliinsa kanssa, hän sai voitontriumfin ja lisänimen: Macedonicus (Makedonialainen).
== Myöhempi elämä ==
Paullus valittiin kensoriksi vuonna 164 eaa., mutta hän sairastui sen jälkeen ja kuoli vuonna 160 eaa.
Hänen elämästään on kirjoittanut muun muassa kreikkalainen historioitsija Plutarkhos.
== Lähteet ==
* Plutarkhos, Aemilius Paullus
* Poybios Histories XXXII, 8
== Kirjallisuutta ==
*
Luokka:Roomalaiset poliitikot
Luokka:Roomalaiset sotilaat
Ludvig Hisinger-Jägerskiöld

Krister (Christer) Ludvig Edvard (Eduard) Hisinger-Jägerskiöld (12. elokuuta 1856 Turku – 21. tammikuuta 1924 Helsinki) oli suomalainen vapaaherra, sotilas ja virka- ja valtiopäivämies.Geni: Ludving Hisinger-Jägerskiöld Viitattu 17.5.2021. 
Hisinger-Jägerskiöldin vanhemmat olivat Krister Ludvig Reinhold Jägerskiöld ja Johanna Ottiliana Taube ja puoliso Constance Maria Hisinger. Kun Fridolf Leopold Hisinger adoptoi hänet 1906 veljensä Eduard Viktor Eugenie Hisingerin vävynä, hän otti lapsineen sukunimen Hisinger-Jägerskiöld ja seurasi vapaaherraista Hisinger-sukua samalla numerolla Suomen ritarihuoneessa.Biografiasampo: Fridolf L. Hisinger Viitattu 17.5.2021. Hisinger-Jägerskiöld valmistui Haminan kadettikoulusta vänrikkinä 1879 ja toimi asetehtaan palveluksessa 1879–1882, kunnes hänet komennettiin Uudenmaan pataljoonaan. Erottuaan palveluksesta alikapteenina 1887 hän siirtyi Suomen Pankkiin, jossa hän yleni ylikassanhoitajaksi 1908. Vuosina 1901–1903 Hisinger-Jägerskiöld työskenteli pankin konttorissa Pietarissa.
Hisinger-Jägerskiöld oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1897, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, ss. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, ss. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, ss. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, ss. 795-804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset upseerit
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1856 syntyneet
Luokka:Vuonna 1924 kuolleet
Luettelo Antsamedian hankkeista

Tämä on luettelo Antsamedian hankkeista. 
* Antsawiki
* Junapedia
* Fillariwiki
* Alkuainetesteri
* Ruokaruhtinas
* Elektroniikkapedia ja Elektroniikkawiki
* Antsaslangi
* AntsaGeo
* Pelipedia
* Lentopedia
* Megawiki
* Antsafoorumi
* Keskusteluwiki
* Palkkapedia
* G24Pedia
* Antsadata
* Kuntakastos
* Lääkärinnarikka
* Wikihandaft
* Koepalapeli
* Zikipedia
* Goodieepedia
* Englanninkielinen Antsawiki
* Maawiki
* Suomipedia
* F1Wiki
* Hupihutsalainen
* Kouluwiki
* Reseptiessu
* Kotijaxa
* SLL eli Suomen Luontopyöräilyliitto
* Vitsiwiki
* Musiikkimikseri
* Kalastushelma
:Myös muita hankkeita suunnitellaan Antsamedian hankelautakunnassa.
===Foorumit===
* Antsafoorumi
* Keskusteluwiki
* Nuori Foorumi
* Jokamiesten keskustelupalsta eli JKP
* Antsamedia Virve Forum
===Antsamedian sisäiset tiedostonselauspalvelut===
* Antsamedia Virve
* Antsamedia Arkistot
* Hankearkisto
===Uutispalvelut===
* Yritys-Sanomat
* Lomapostitus
* Pyöräilyuutiset
* Antsamedia News
* Antsan Pörssi
* Antsamedia Talous
Luokka:Antsamedia
Luettelo Euroopan parlamentin ryhmistä

Tämä on luettelo Euroopan parlamentin ryhmistä. Europarlamenttiryhmät eivät järjestäydy maittain, vaan kymmenen europuolueen ja seitsemän maanosanlaajuisen poliittisen ryhmän tunnusten alle. Ryhmät ovat ajan myötä vaihdelleet.http://www.kas.de/wf/de/71.4504/ Vuoden 2019 vaalien jälkeen Euroopan parlamentin poliittiset ryhmät suuruusjärjestyksessä ovat:
== Vaalikauden poliittiset ryhmät 2019–2024 ==
Ryhmä 	Ryhmä 	Puheenjohtaja 	Perustettu	Meppien määrä	Paikkojen osuus
 	Euroopan kansanpuolueen ryhmä (EPP) 	Manfred Weber 	2009 	182 	24,23%
 	Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä (S&D) 	Iratxe García 	2009 	154 	20,51%
 	Renew Europe -ryhmä (RE) 	Dacian Cioloș 	2019 	108 	14,38%
 	Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä (Greens–EFA) 	Ska KellerPhilippe Lamberts	1999 	74 	9,85%
 	Identiteetti ja demokratia (ID) 	Marco Zanni 	2019 	73 	9,72%
 	Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmä (ECR) 	Raffaele Fitto
Ryszard Legutko	2009 	62 	8,26%
 	Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä /Pohjoismaiden vihreä vasemmisto (GUE-NGL)	Martin Schirdewan 	1995 	41 	5,46%
 	Sitoutumaton ryhmä (NI) 	Ei ole 	Ei ole 	57 	7,59%
Lähde:	Lähde: 	Yhteensä 	Yhteensä 	751 	
== Vaalikauden poliittiset ryhmät 2014–2019 == 
Ryhmä 	Ryhmä 	Alapuolueet 	Puheenjohtaja 	Perustettu	Meppien määrä
 	Euroopan kansanpuolueen ryhmä (EPP) 	EPP 	Manfred Weber 	2009 	221
 	Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä (S&D) 	PES 	Gianni Pittella 	2009 	191
 	Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmä (ECR) 	ACRE, ECPM 	Syed Kamall 	2009 	70
 	Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä (ALDE) 	ALDE, EDP 	Guy Verhofstadt 	2004 	67
 	Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä /Pohjoismaiden vihreä vasemmisto (GUE-NGL)	PEL, EACL, NGLA	Gabriele Zimmer 	1995 	52
 	Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä (Greens–EFA) 	EGP, EFA 	Philippe LambertsRebecca Harms	1999 	50
 	Vapauden ja suoran demokratian Eurooppa (EFDD) 	MELD 	Nigel FarageFrancesco Speroni 	2014 	48
 	Sitoutumaton ryhmä (NI) 	AENM, ENF, EAF 	Ei ole 	Ei ole 	52
Lähde:	Lähde: 	Lähde: 	Yhteensä 	Yhteensä 	751
== Lähteet ==
ryhmät
Euroopan parlamentin ryhmät
Luettelo Kolmion tähdistön tähdistä

Luettelo Kolmion tähtikuvion tähdistä.
Nimi 	Designaatio	Designaatio	Designaatio	Designaatio	Paikka	Paikka	Magnitudi	Magnitudi	Etäisyys valovuotta (vv.)	Spektriluokka	Huomioita
Nimi 	B 	F 	HD 	HIP 	RA 	Dekl. 	vis. 	abs. 	Etäisyys valovuotta (vv.)	Spektriluokka	Huomioita
β Tri 	β 	4 	13161 	10064 	 	 	3.00 	0.09 	124 	A5III 	Deltotum, Deltotron
α Tri 	α 	2 	11443 	8796 	 	 	3.42 	1.95 	64 	F6IV 	Mothallah, Metallah, Ras al Mothallah, Elmuthalleth, Caput Trianguli
γ Tri 	γ 	9 	14055 	10670 	 	 	4.03 	1.24 	118 	A1Vnn 	
δ Tri 	δ 	8 	13974 	10644 	 	 	4.84 	4.66 	35 	G0V 	
6 Tri 	 	6 	13480 	10280 	 	 	4.94 	0.08 	305 	F5V comp SB 	
14 Tri	 	14 	15656 	11784 	 	 	5.15 	−0.25 	391 	K5III 	
7 Tri 	 	7 	13869 	10559 	 	 	5.25 	0.48 	293 	A0V 	
10 Tri	 	10 	14252 	10793 	 	 	5.29 	0.13 	350 	A2V 	
12 Tri	 	12 	15257 	11486 	 	 	5.29 	1.90 	155 	F0III 	
15 Tri	 	15 	16058 	12086 	 	 	5.38 	 	 	M3III 	
ε Tri 	ε 	3 	12471 	9570 	 	 	5.50 	0.22 	370 	A2V 	kaksoistähti
11 Tri	 	11 	15176 	11432 	 	 	5.55 	0.83 	286 	K1III: 	
 	 	 	10390 	7943 	 	 	5.63 	1.13 	259 	B9IV-V 	
 	 	 	11007 	8433 	 	 	5.78 	3.60 	89 	F8V 	
 	 	 	11928 	9132 	 	 	5.84 	0.02 	476 	M2III 	
 	 	 	15755 	11840 	 	 	5.84 	1.33 	260 	K0III 	
13 Tri	 	13 	15335 	11548 	 	 	5.89 	3.45 	100 	G0V 	
 	 	 	10348 	7906 	 	 	5.97 	−0.06 	523 	K0III 	
 	 	 	16187 	12160 	 	 	6.07 	0.36 	452 	K0 	
 	 	 	16220 	12200 	 	 	6.23 	2.52 	180 	F8V 	
5 Tri 	 	5 	13372 	10220 	 	 	6.24 	0.39 	482 	A1m 	
 	 	 	15464 	11651 	 	 	6.26 	0.98 	371 	K1III 	
 	 	 	10588 	8086 	 	 	6.32 	0.57 	460 	G8III-IV SB 	
 	 	 	13747 	10446 	 	 	6.35 	2.48 	194 	K1III 	
 	 	 	9298 	7147 	 	 	6.39 	−0.90 	937 	B7IIIMNp... 	
χ Tri 	χ 	 	12211 	9383 	 	 	8.86 	2.76 	541 	A7V 	
Taulukon sarakkeissa käytetyt lyhenteet:
* HD numero Henry Draper -luettelossa
* HIP numero Hipparcos-luettelossa
* RA Rektaskensio
* DEC Deklinaatio
* Vis Näennäinen kirkkaus
* Abs Absoluuttinen kirkkaus
== Lähteet ==
*
Luettelo Salon kaupunginosista

Tämä artikkeli on luettelo Salon kaupunginosista. Luettelossa on mukana alueita vain vuoden 2009 kuntaliitosta edeltäneestä Salosta.
* Aarnionperä
* Alhaisi
* Anisi
* Anjala
* Armfelt
* Enola
* Hermanni
* Horn
* Isokylä
* Kaukvuori
* Kauniainen
* Kärkkä
* Lukkarinmäki
* Meriniitty
* Metsäjaanu
* Moisio
* Mököinen
* Ollikkala
* Pahkavuori
* Pajula
* Palometsä
* Paukkula
* Rappula
* Rauvola
* Sirkkula
* Tupuri
* Viitanlaakso
* Viitannummi
* Vuohensaari
* Ylhäisi
*
Luettelo Suomen julkisen terveydenhoidon tehohoitopaikoista

Luettelo Suomen julkisen terveydenhoidon tehohoitopaikoista antaa yleiskuvan Suomen julkisen terveydenhoidon sairaaloissa olevien tehohoitopaikkojen sijainnista ja määrästä. 
Suomessa tehohoitoa annetaan yliopistosairaaloissa ja keskussairaaloissa. Hyvinvointialueet vastaavat sosiaali-, terveys- ja pelastustoimen palveluista alueillaan. Hyvinvointialueiden välistä yhteistyöä varten on perustettu viisi sosiaali- ja terveydenhuollon yhteistyöaluetta, joissa jokaisessa on yksi hyvinvointialue, jolla on oma yliopistollinen sairaala.Tästä poikkeuksena on Helsingin kaupunki ja Uudenmaan hyvinvointialueet. 
Kesäkuussa 2022 Sosiaali- ja terveysministeriö asetti valmistelevan työryhmän, joka valmisteli strategian tehohoidon ja tehovalvontahoidon riittävyyden varmistamiseksi. Se julkaistiin 24. helmikuuta 2023. Työryhmä selvitti aikuisten ja lasten teho- ja tehovalvontapaikat Suomessa. Listauksessa ei käsitellä vastasyntyneiden tehohoitoa. Raportissa selvisi, että eri puolilla Suomea on tehopaikkoja suljettu hoitohenkilökuntapulasta johtuen.
Aikuisten ja lasten teho- ja tehovalvontapaikat Suomessa (ei vastasyntyneiden teho- ja valvontapaikkoja)
Sairaala 	Tehohoitopaikat
(fyysiset paikat, joissa
teho- tai tehovalvonta-
hoitovalmius)	Käytössä, jos
hoitajavakanssit täynnä	Käytössä (8/2022)	
Meilahti 	26+21+6=53	53 	20+19+6=45 	Teho+sydänkir.teho (M2A)+M2B
Töölö 	25 	25 	19 	Traumateho+ neurokir. tehovalvonta
Jorvi 	12 	8 	8 	
Peijas 	8 	8 	6 	
Hyvinkää 	12 	9 	9 	
Uusi lastensairaala 	18 	14 	13 	
Kotka 	8 	6 	6 	
Lahti 	8 	8 	8 	
Lappeenranta 	8 	8 	6 	
HUS-alue yht. 	152 	139	111 	
TYKS 	30 	24 	20 	
TYKS lasten 
teho-osasto	8 	6 	4 	
Pori 	12 	10 	10 	
Vaasa 	16 	7 	7 	
TYKS-alue yht. 	66 	47 	41 	
TAYS 	21 	20 	18 	
TAYS sydänteho 	13 	12 	12 	
TAYS lasten tehovalvonta	6 	6 	4 	
Hämeenlinna 	5 	5 	5 	
Seinäjoki 	6 	6 	6 	
TAYS-alue yht. 	51 	49 	45 	
KYS 	35 	24 	20 	
Joensuu 	10 	8 	6 	
Jyväskylä 	12 	7 	7 	
Mikkeli 	6 	5 	5 	
Savonlinna 	0 	0 	0 	
KYS-alue yht. 	63 	44 	38 	
OYS 	26 	24 	18 	
OYS lasten teho-osasto 	10 	9 	8 	
Kajaani 	5 	5 	4 	
Kemi 	5 	5 	4 	
Kokkola 	5 	4 	4 	
Rovaniemi 	9 	8 	8 	
OYS-alue yht. 	60 	55 	46 	
Ahevenanmaa 	0 	0 	0 	
Koko maa 	392 	334	290 	
Alkuvuodesta 2020 alkaneen koronaviruspandemian aiheuttamien, sairaalahoitoa vaativien COVID-19 -tautiin sairastuneiden potilaiden nopean määrällisen kasvun vuoksi huoli hengityskoneella varustettujen sairaanhoitopaikkojen samoin kuin tehohoitoa tuntevan henkilökunnan riittävyydestä on Suomessakin nostettu esille. Alkuvuodesta 2020 Suomen julkisen terveydenhoidon sairaaloissa oli runsas 400 tehohoito- ja tehovalvontapaikkaa. 
Tehohoitopaikat ovat maaliskuussa 2020 loppuneet useassa koronakriisin koettelemassa maassa kesken ainakin alueittain. Siksi tehohoitopaikkojen ja hengityskoneiden määrää Suomessa pyritään lisäämään huomattavasti pikaisella aikataululla. Hyvin harkittu tehohoitoympäristö lisää toiminnan tehokkuutta, vähentää virheitä ja pienentää infektioriskiä sekä parantaa potilaiden toipumisennustetta. 
==Lähteet==
*
Luettelo Suomen kansallisromanttisista kirkoista

Tämä artikkeli on luettelo Suomen kansallisromanttisista kirkoista. Kansallisromantiikkaa edustavia kirkkoja Suomessa ovat seuraavat kirkot:
*Alahärmän kirkko, 1901–1903, Josef Stenbäck
*Euran kirkko, 1898, Josef Stenbäck
*Hartolan kirkko, 1911–1913, Josef Stenbäck
*Hirvensalmen kirkko, 1915, Josef Stenbäck
*Humppilan kirkko, 1920–1921, Josef Stenbäck
*Joutsenon kirkko, 1921, Josef Stenbäck
*Kallion kirkko, Helsinki, 1908–1912, Lars Sonck
*Karunan kirkko, Sauvo, 1910, Josef Stenbäck
*Killinkosken kirkko, Virrat, 1928, Josef Stenbäck
*Luvian kirkko, 1908–1910, Josef Stenbäck
*Muuruveden kirkko, 1901–1904, Josef Stenbäck
*Nilsiän kirkko, 1905, Josef Stenbäck
*Oulujoen kirkko, 1908, Viktor J. Sucksdorff
*Panelian kirkko, Eura, 1909
*Perhon kirkko, 1902–1903, Valter Thomé
*Pomarkun kirkko, 1921, Ilmari Launis
*Pyhärannan kirkko, 1907–1909, Josef Stenbäck
*Raahen kirkko, 1909–1912, Josef Stenbäck
*Savitaipaleen kirkko, 1921–1924, Josef Stenbäck
*Sonkajärven kirkko, 1909–1910, Josef Stenbäck
*Tampereen tuomiokirkko, 1902–1907, Lars Sonck
*Terijoen kirkko, 1908, Josef Stenbäck
*Tervon kirkko, 1925, Ilmari Launis
*Tuiran kirkko, Oulu, 1916, Harald Andersin
*Varpaisjärven kirkko, 1904, Josef Stenbäck
*Vehmersalmen kirkko, Kuopio, 1920, Josef Stenbäck
*Vuolijoen kirkko, Kajaani, 1905–1906, Josef Stenbäck
*Västanfjärdin uusi kirkko, Kemiö, 1910–1912, Helge Rancken
*Ypäjän kirkko, Ypäjä, 1901-1902, Henrik Helin, Aleksander Nyström
Luokka:Suomalainen arkkitehtuuri
Kansallisromanttiset
Luettelo Suomen kirkoista

Luettelo Suomen kirkoista voi tarkoittaa seuraavia luetteloita:
* Luettelo Suomen luterilaisista kirkoista
* Luettelo Suomen ortodoksisista kirkoista
* Luettelo Suomen katolisista kirkoista
==Katso myös==
*Luettelo Suomen entisistä kirkkorakennuksista
*Luettelo luovutettujen alueiden kirkkorakennuksista
*Luettelo Suomen keskiaikaisista kivikirkoista
*Luettelo Suomen uusgoottilaisista kirkoista
*Luettelo Suomen kansallisromanttisista kirkoista
*
Luettelo Suomen yli sata kilometriä pitkistä joista

Tämä on luettelo niistä yli sata kilometriä pitkistä joista, jotka sijaitsevat kokonaan tai osittain Suomessa. 
Joki  	Joen pituusSuomen puolella 	Rajajokena	Kokonaispituus 	Huomautuksia 
Kemijoki 	550 km 	 	550 km 	
Iijoki 	330 km 	 	330 km 	
Ounasjoki 	298 km 	 	298 km 	Kemijoen sivujoki
Kitinen 	278 km 	 	278 km 	Kemijoen sivujoki
Muonionjoki 	 	230 km 	230 km 	Tornionjoen sivujoki, koko pituudeltaan Suomen ja Ruotsin rajana
Luiro 	227 km 	 	227 km 	Kemijoen sivujoki
Kymijoki 	180 km 	 	180 km 	Latvavedet ulottuvat yli 600 km päähän Sisä-Suomeen
Tornionjoki 	 	180 km 	522 km 	yläjuoksu Ruotsin puolella, alajuoksu Suomen ja Ruotsin rajana
Simojoki 	172 km 	 	172 km 	
Ivalojoki 	170 km 	 	170 km 	Laskee Inarijärveen
Kiiminkijoki	170 km 	 	170 km 	
Pyhäjoki 	162 km 	 	162 km 	
Perhonjoki 	155 km 	 	155 km 	
Tenojoki 	 	152 km 	344 km 	osa Suomen ja Norjan rajana, muu osa Norjan puolella
Siikajoki 	152 km 	 	152 km 	
Kokemäenjoki	150 km 	 	150 km 	
Raudanjoki 	150 km 	 	150 km 	Kemijoen sivujoki
Lapuanjoki 	147 km 	 	147 km 	
Porvoonjoki 	130 km 	 	130 km 	
Kalajoki 	130 km 	 	130 km 	
Kyrönjoki 	127 km 	 	127 km 	
Livojoki 	125 km 	 	125 km 	Iijoen sivujoki
Siuruanjoki 	120 km 	 	120 km 	Iijoen sivujoki
Loimijoki 	114 km 	 	114 km 	Kokemäenjoen sivujoki
Karvianjoki 	110 km 	 	110 km 	
Vaskojoki 	110 km 	 	110 km 	Inarijärveen laskevan Juutuanjoen latvahaara
Oulujoki 	107 km 	 	107 km 	
Oulankajoki 	105 km 	 	135 km 	Venäjällä Vienamereen laskevan Koutajoen latvahaara, osittain Venäjän puolella.
Nuorittajoki	105 km 	 	105 km 	Kiiminkijoen sivujoki
Kiehimänjoki	105 km 	 	105 km 	Laskee Oulujärveen.
Paimionjoki 	105 km 	 	105 km 	
Vantaanjoki 	101 km 	 	101 km 	
Lieksanjoki 	80 km 	 	132 km 	Laskee Pieliseen, alkaa Venäjän puolelta
Tenniöjoki 	62 km 	 	126 km 	Kemijoen sivujoki, alkaa Venäjän puolelta
Vuoksi 	15 km 	 	150 km 	Saimaan laskujoki Laatokkaan, suurin osa Venäjän puolella
== Katso myös==
* Luettelo Suomen sadasta suurimmasta järvestä
* Luettelo Suomen vesistöistä
== Lähteet ==
* 
Suomen yli sata kilometriä pitkät joet
Joista, yli sata kilometriä pitkistä
*
Luettelo frankkien kuninkaista

Luettelo frankkien kuninkaista:
== Merovingit ==
* Merovech, 447–458
* Kilderik I, 458–481
* Klodovig I, 481–511
Klodovigin kuoleman jälkeen valtakunta jaettiin neljään osaan.
Klotar I, 511–561 (Soissons)	Kildebert I, 511–558 (Pariisi)	Klodomir, 511–524 (Orleans)	Teoderik I, 511–534 (Reims) 
Teodebert I, 534–548 (Reims) 
Teodebald, 548–555 (Reims)
Klotar I valtasi muut kuningaskunnat veljiensä kuoltua.
*Klotar I, 511–561 (Soissons)
Hänen kuoltuaan valtakunta jaettiin Neustriaan (lännessä), Burgundiin ja Austrasiaan (idässä).
Karibert I, 561–567 (Neustria) 
Kilperik I, 567–584 (Neustria)	Guntram, 561–592 (Burgundi)	Sigebert I, 561–575 (Austrasia)
Kildebert II, 575–595 (Austrasia)
Teodebert II, 595–612 (Austrasia)
Teoderik II, 612–613 (Austrasia)
Sigebert II, 613 (Austrasia)
* Klotar II , 584—629
* Karibert II, 629—632
* Kilperik, 632
* Dagobert I, 632—639
Klodvig II, 639–658 (Neustria)
Klotar III, 658–673 (Neustria)	Sigebert III, 634–656 (Austrasia)
Dagobert II, 656–661 (Austrasia)
Teoderik III, 673, 679–691	Teoderik III, 673, 679–691
 	Dagobert II 676–679 (Austrasia)
*Kilderik II, 673–675
*Klodvig III, 675–676
*Klodvig IV, 691–695
*Kildebert III, 695–711
*Dagobert III, 711–715
*Kilperik II, 715–720
*Teoderik IV, 720–737
*Kilderik III, 742–751
== Karolingit ==
Karolingit olivat aluksi Neustrian kuninkaiden major domuksia , kunnes Pipin Pieni valittiin frankkien kuninkaaksi vuonna 751.
* Pipin Pieni, 751–768
* Kaarloman, 769–771
* Kaarle Suuri, 771–814
* Ludvig Hurskas, 814–840
Frankkien valtakunta jaettiin kolmeen osaan Ludvigin poikien kesken.
Kaarle Kaljupää, 843–877 
Ludvig Änkyttäjä, 877–879 
Baijerin kuningas Kaarloman, 879–884
Kaarle Paksu, 884–887 
Pariisin kreivi Eudes, 888–898 
Kaarle Yksinkertainen, 898–922 
Ranskan kuningas Robert I, 922–923 
Burgundin herttua Rudolf, 923–936
Ludvig IV, 936–954
Lothar, 954–986
Ludvig V, 986–987 
Jatkuu: Luettelo Ranskan kuninkaista	Lothar I, 817–855 
Keisari Ludvig II, 825–875
Lothar II, 835–869 
Zwentibold, 870/871–900	Ludvig Saksalainen, 843–876 
Baijerin kuningas Kaarloman
Ludvig Nuori
Kaarle Paksu, 876–887 
Arnulf Kärnteniläinen 887–899 
Ludvig Lapsi 899–911
Jatkuu: Luettelo Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijoista
==Lähteet==
Frankkien kuninkaat
Frankkien kuninkaat
Frankkien kuninkaat
Luettelo panssariajoneuvoista

Tämä on luettelo toisen maailmansodan jälkeisistä panssariajoneuvoista. Katso myös Luettelo vanhoista panssariajoneuvoista (ensimmäinen ja toinen maailmansota).
A
B
* BRDM-1 (tiedusteluajoneuvo, Neuvostoliitto)
* BRDM-2 (tiedusteluajoneuvo, Neuvostoliitto)
* BTR-152 (miehistönkuljetusajoneuvo, Neuvostoliitto)
* BTR-60 (miehistönkuljetusajoneuvo, Neuvostoliitto)
* BTR-70 (miehistönkuljetusajoneuvo, Neuvostoliitto)
* BTR-80 (miehistönkuljetusajoneuvo, Neuvostoliitto)
* BTR-90 (miehistönkuljetusajoneuvo, rynnäkköpanssariajoneuvo)
C
D
E
F
G
H
I
J
K
* KTO Rosomak (miehistönkuljetusajoneuvo, Puola / Suomi)
L
* LAV III (kuljetuspanssariajoneuvo, Yhdysvallat)
* LAV 25 (kuljetuspanssariajoneuvo, Yhdysvallat)
M
N
O
* OT-64 SKOT (miehistönkuljetusajoneuvo, Tšekkoslovakia / Puola)
P
* Patria AMV XA-360 (miehistönkuljetusajoneuvo, Suomi)
Q
R
S
* Sisu XA-180 (miehistönkuljetusajoneuvo, Suomi)
* Stryker (kuljetuspanssariajoneuvo, Yhdysvallat)
T
* TPz Fuchs (kuljetuspanssariajoneuvo, Saksa)
U
V
*VAB (miehistönkuljetusajoneuvo, Ranska)
Panssariajoneuvot
Luokka:Panssariajoneuvot