nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Poliklinikka

Poliklinikka (lyhenne pkl) ovat vastaanottoja, joilla työskentelee erikoislääkärit. Poliklinikalle hakeutuminen edellyttää aina lääkärin lähetettä, joka voi olla julkisessa, yksityisessä terveydenhuollossa tai työterveyshuollossa annettu lähete. Arvio hodon kiireellisyydestä on tehtävä kolmessa viikossa lähetteen saapumisesta. Tutkimukset ja erikoislääkärin arvio tilanteesta on tehtävä kolmen kuukauden kuluessa lähetteen saapumisesta. Jos näissä todetaan tarve sairaalahoitoon, on sen alettava viimeistään kuuden kuukauden kulttua hoidon kiireellisyysarvion jälkeen.
Sana poliklinikka muodostuu kreikan kielen sanoista polis (kaupunki) ja klinikka (kliininen hoitolaitos). Eli poliklinikassa hoidetaan potilaita, jotka asuvat kaupungissa, eivät siis sairaalassa. Klinikkaa -sanaa ja siitä johdettuja sanoja käytetään useissa eri kielissä. 
Päivystyspoliklinikka on taas tarkoitettu potilaille, joiden vamma, sairaus tai pitkäaikaissairauden paheneminen tai toimintakyvyn heikkeneminen edellyttää välitöntä arviota tai hoitoa.
Polikinikoita ovat esimerkiksi ihosairauksien, infektiosairauksien, keuhkosairauksien, kirurgian, korva-, nenä- ja kurkkutautien, lastentautien, naistentautien, neurologian, reumasairauksien, silmätautien, sisätautien, suu- ja leukasairauksien, syöpätautien sekä äitiyspoliklinikat. 
== Lähteet ==
Luokka:Terveydenhoito
Luokka:Sairaalat
Luokka:Lääketiede
Polygeeninen ominaisuus

Polygeeniset ominaisuudet ovat eliöillä ominaisuuksia, joiden kehitystä säätelevät useat vuorovaikutuksessa olevat geenit. Toisin kuin yhden geenin määrittelemät kvalitatiiviset ominaisuudet (kuten Gregor Mendelin tutkimat suora- tai angorakarvaisuus ja kelta- tai vihersiemenisyys), polygeeniset ominaisuudet ovat usein kvantitatiivisia (kuten pituus ja paino). Tällaisten ominaisuuksien muuntelu ole ryhmiteltävissä selvästi toisistaan erottuviin tyyppeihin, koska sen lisäksi että niiden syntyyn vaikuttaa useampia geenejä, ei useinkaan mikään geenien alleeleista ole epistaattinen, vaan niiden vaikutus on summautuva.
==Esimerkki polygeenisestä periytymisestä==
Tavallinen esimerkki polygeenisestä ominaisuudesta on kasvin pituus. Esimerkkikasvin pituuteen vaikuttaa vain kaksi eri lokuksissa olevaa geeniä (A ja B) ja kaksi alleeliparia (Al, Ap ja Bl, Bp). Näistä Al ja Bl ovat lyhytkasvuisuuden ja Ap ja Bp pitkäkasvuisuuden alleeleja. Yksilö AlAlBlBl on noin 40 senttimetriä pitkä. Se edustaa lajin lyhintä tyyppiä. Ap ja Bp lisäävät yksilön 40 senttimetrin peruuspitutta kymmenellä sentillä. Näin yksilöt, joiden perimä on ApApBpBp ovat 80 senttimetrin mittaisia, ja pisimpiä lajissaan. 
Kun kaksi ääripään tyyppiä risteytetään keskenään, ovat kaikki ensimmäisen polven yksilöt perimältään AlApBlBp, jotka kaikki edustavat keskiarvotyyppiä, eli ovat 60 senttimetriä pitkiä. Kun kaksi ensimmäisen polven yksilöä risteytetään, voidaan niiden jälkeläiset ryhmitellä viiteen eri pituusluokkaan. Jälkeläiset muodostavat ominaisuuksiltaan normaalin muuntelukäyrän eli Gaussin käyrän, jossa kummankin pään äärityyppejä on vähiten ja ensimmäisen polven kaltaisia keskiarvotyyppejä eniten. 
Jos pituuskasvuun vaikuttavia geenejä olisi enemmän kuin kaksi, kuten todellisuudessa useimmiten on, olisi pituusluokkia vielä enemmän ja pituus muuntelisi vielä liukuvammin. Myös samassa lokuksessa olevia alleeleja voi populaatiossa segregoitua useampia kuin kaksi. Toki myös ympäristötekijät vaikuttavat kasvin kasvuun. Tyypillistä kvantitatiivisille ominaisuuksille kuitenkin on, että niiden yleisyyttä kuvaa Gaussin käyrä.
==Lähteet==
*Internetix-opinnot
==Aiheesta muualla==
Luokka:Perinnöllisyystiede
Polykystinen maksatauti

Polykystinen maksatauti on yleensä perinnöllinen sairaus, jossa maksassa tavataan lukuisia erikokoisia kystia (maksakysta). Sairauteen liittyy useiden epämuodostuneiden sappiteiden kasvu. Sairaudella on yhteys synnynnäiseen maksafibroosiin ja polykystiseen munuaistautiin. Polykystinen maksatauti on harvinaisempi ja lievempi kuin munuaisten sairaus.British Liver Trust: Polycystic liver disease (PLD)
Taipumus useiden kystien kehittymiseen on todennäköisesti olemassa jo syntyessä, mutta kystat yleensä suurenevat ja aiheuttavat ongelmia vasta aikuisiällä. Kystat voivat kasvaa jopa 10-senttisiksi. Maksa voi laajentua huomattavasti. Sairauden ei kuitenkaan katsota lyhentävän odotettavissa olevaa elinaikaa.
Kystien määrä ja kasvu liittyy mahdollisesti estrogeenitasoon, joten naisilla ongelma on pahempi. Useimmat potilaat diagnosoidaan neli- tai viisikymppisinä. Sairauteen ei aina liity selkeitä oireita, mutta turvonnut, kivulias vatsa ja hepatomegalia ovat tyypillisiä. Monesti sairaus havaitaan täysin sattumalta tai munuaissairauden toteamisen yhteydessä. Useimmilla polykystistä munuaistautia potevista on myös maksasairaus.
Kystat eivät yleensä vaadi hoitoa, mutta harvinaisissa, elämänlaatua suuresti heikentävissä tapauksissa jopa maksansiirto saattaa tulla kyseeseen.
Joissain tapauksissa polykystinen maksatauti näyttäisi ilmenevän satunnaisesti.National Organization for Rare Disorders
== Lähteet ==
Luokka:Perinnölliset sairaudet
Luokka:Maksan sairaudet
Polysemia

Polysemia (, poly-, "monta" ja σῆμα, sêma, "merkki") tarkoittaa merkin (esimerkiksi sanan) monimerkityksellisyyttä. Se erotetaan yleensä homonymiasta, jossa sanan eri merkitykset ovat toisistaan selvästi erillisiä. 
* Esimerkiksi lauseissa "Pidän sinusta", "Pidän markettia vielä hetken auki", "Minun pitää ehtiä ajoissa" ja "Pidä tytölle ovea auki" näyttäytyy kaikissa pitää-verbi, mutta sen merkitys ja tehtävä vaihtelee erittäin paljon asiayhteydestä riippuen. Tällöin joudutaan pohtimaan, tuleeko tulkita kaikkien merkityserojen johtuvan polysemiasta vai nähdäänkö merkitysero niin suurena, että olisi syytä erottaa kaikissa pitää-verbi omaksi sanakseen, jolloin kyseessä olisi homonymia.
Ero polysemian ja homonymian välillä on sumea, sillä homonyymiset merkitykset voivat erkaantua sanan semanttisesta kentästä semanttisen siirtymän kautta.
Luokka:Semantiikka
Polyteismi

Polyteismi eli monijumalaisuus on uskonnollinen käsitys, jonka mukaan on olemassa useita jumalia. Monijumalaisissa uskonnoissa palvotaan useita eri jumalia. Nämä jumalat ovat henkilöllisiä olentoja, joilla on usein toisistaan poikkeavia luonteenpiirteitä. Jumalilla saattaa olla arvojärjestys ja heillä voi olla eri tehtäviä.Aikio ja Vornanen 1993, s. 489
Suurista maailmanuskonnoista hindulaisuutta pidetään monijumalaisena uskontona. Siihen sanotaan kuuluvan useita kymmeniä miljoonia jumalia. Niin ikään muun muassa Egyptin, Kreikan ja Rooman uskonnot ja niiden uudelleen herättelyt olivat ja ovat monijumalaisia. Erilaiset kansanuskonnot (kuten suomalainen muinaisusko) ovat usein monijumalaisia.
Monet luonnonuskonnot voivat olla polyteistisia, panteistisia tai animistisia.
== Katso myös ==
* Pantheon
== Lähteet ==
* Aikio, Annukka ja Vornanen, Rauni: Uusi sivistyssanakirja. Kustannusosakeyhtiö Otava 1993. ISBN 951-1-11365-8.
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Polyyppi

Polyyppi voi viitata seuraaviin:
* Polyyppi, polttiaiseläimen yleensä pohjaan kiinnittynyt elämänvaihe
* Polyyppieläimet eli hydropolyypit, yksi polttiaiseläinten luokista
* Polyyppi (lääketieteessä), limakalvolta nouseva epänormaali muodostuma.
Populaatiogenetiikka

Populaatiogenetiikka tai väestögenetiikka on perinnöllisyystieteen haara, joka tutkii alleeli- ja genotyyppifrekvenssien vaihtelua populaatioissa sekä tätä vaihtelua sääteleviä evoluutiotekijöitä: luonnonvalintaa, geneettistä ajautumista, mutaatioita ja geenivaihtoa. Populaatiogenetiikka pyrkii selvittämään myös adaptaation ja lajiutumisen mekanismeja.
Populaatiogenetiikkaa sovelletaan esimerkiksi evoluutiotutkimuksessa, populaatioekologisessa tutkimuksessa, jalostuksessa, väestöjen ja populaatioiden historian tutkimuksessa, tautiperimän kartoituksessa ja rikostutkimuksessa. Alan keskeisiä tutkimusmenetelmiä ovat matemaattinen mallintaminen, kokeellinen tutkimus ja luonnonpopulaatioiden tutkimus. 
Nykyaikainen synteettinen evoluutioteoria (moderni synteesi) syntyi, kun populaatiogenetiikka sovitettiin yhteen klassisen Charles Darwinin aloittaman evoluutioteorian kanssa 1930- ja 1940-lukujen aikana.
== Lähteet ==
*
Porin Puuvilla

Porin Puuvilla Oy oli suomalainen vuosina 1898–1974 toiminut puuvillakankaita ja lankaa valmistanut tekstiiliteollisuusyritys, jonka tuotantolaitokset sijaitsivat Porissa. 
==Yritys==
Yrityksen perustivat vuonna 1898 Gustav Efraim Ramberg ja joukko porilaisia liikemiehiä. Se toimi vuosina 1898–1921 Porin Puuvillateollisuus Oy-nimisenä, mutta tämä yhtiö lakkautettiin juridisista syistä. Sen omaisuus myytiin uudelle Porin Puuvilla Oy -nimiselle yhtiölle, jolla oli kuitenkin samat omistajat. Yhtiön suurin omistaja oli A. Ahlström Oy (30–40 prosenttia osakkeista) ja Ahlströmin suku.
Vuonna 1912 yhtiöllä oli 650 työntekijää ja myynti oli 4,5 miljoonaa markkaa. 1926 Poriin perustettiin kankaanpainolaitos johon hankittiin kolmi- ja kuusiväriset telapainokoneet Saksasta. Tämä painolaitos oli toinen Suomessa, ensimmäinen oli perustettu 1861 Forssaan. Painolaitosta uudistettiin 1930-luvulla ja vuonna 1938 otettiin käyttöön filmipaino joka mahdollisti leveämpien kankaiden painamisen suuremmilla kuvioilla ja kirkkaammilla väreillä. Tehtaan oma painokangassuunnitteluateljee aloitti toimintansa 1956 ja se toimi vuoteen 1977 saakka jolloin kankaiden suunnittelu siirrettiin Forssaan.
Porin Puuvilla Osakeyhtiö fuusioitiin 1974 Oy Finlayson Ab:hen. Puuvillatehtaan kutomon palon jälkeen vuonna 1981 sen tuotantoa alettiin ajaa alas niin, että tuotanto päättyi lopullisesti kesällä 1994. 
==Puuvillatehtaan rakennukset==
Porin Puuvillan tehdaslaitokset sijaitsivat Kokemäenjoen pohjoisrannalla Porin Isosannan kaupunginosassa. Tehdasalueen ja sen rakennukset suunnitteli arkkitehti August Krook. 
Puuvillakehräämö ja -kutomo aloittivat toimintansa 1900 ja värjäämö 1902. Vuonna 1934 valmistui arkkitehti Rainer Finnilän suunnittelema konttorirakennus, joka käsitti myös johtajan asunnon. Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Vuonna 1981 puuvillatehtaan kutomo tuhoutui suuressa tehdaspalossa, joka oli Suomen kaikkien aikojen suurin teollisuuslaitosta kohdannut tulipalo.
==Tehdas nykypäivänä==
Puuvillatehtaan tiloissa toimii nykyään Porin yliopistokeskus sekä lukuisa joukko eri alojen yrityksiä. Vuonna 2012 puuvillatehtaan entisen kutomon paikalle alettiin rakentaa suurta ostoskeskusta. Kauppakeskus Puuvilla valmistui syksyllä 2014 ja se on yksi Suomen suurimmista kauppakeskuksista. 
Puuvillatehtaan alue kuuluu Museoviraston inventoimiin Valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin yhdessä vieressä sijaitsevan Porin konepajan alueen kanssa.
== Lähteet ==
* Pörssitieto: 1912–72 poistuneet pörssiyhtiöt K–R
* Porin puuvillatehtaan historiaa
* 
===Viitteet===
== Aiheesta muualla ==
* Porin Puuvillan nettisivut
* Satakunnan Museon Teollisuustyön jäljillä -verkkoaineisto
Luokka:Tekstiilivalmistajat
Luokka:Pori
Pormestari (arvonimi)

Pormestarin nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1937. Vuosien 1918–2013 aikana pormestarin arvonimi on myönnetty kahdeksalle henkilölle. 
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	13.8.1937  	Herman Tuomaala  	kauppalanjohtaja  	Salo  	
 2. 	22.12.1951 	Toivo Salonen  	vanhempi oikeusneuvosmies 	Lahti  	
 3. 	4.3.1955  	Toivo Aalto-Setälä 	kihlakunnantuomari 	Rauma  	
 4. 	13.6.1955  	Yrjö Nykänen 	kauppalanjohtaja, varatuomari 	Nokia  	
 5. 	25.5.1960  	Väinö Wartiainen 	varatuomari 	Kouvola 	
 6. 	8.6.1979  	Olavi Koivisto 	varatuomari 	Pori  	
 7. 	30.12.1982 	Eino Kulmala 	varatuomari 	Salo  	
 8. 	14.12.1990 	Karl-Erik Anderson 	pormestari, varatuomari  	Kokkola 	
== Katso myös ==
* Pormestari
* Ylipormestari
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Porrastettu ensihoitojärjestelmä

Porrastettu ensihoitojärjestelmä on ihmisten äkillisten terveydentilan häiriöiden hoitoon tarkoitettu palveluverkosto. Järjestelmän ideana on viedä kulloinkin tarvittavan tasoinen tutkimus ja hoito potilaan luo, sairastumis- tai loukkaantumispaikalle. Hoitoketju alkaa jo hätäkeskuksessa, jossa arvioidaan sairastumisen tai vammautumisen aiheuttama riski potilaalle ja hälytetään sen perusteella oikea(t) yksiköt potilaan luo. Ensihoitohenkilöstön suorittamien tutkimusten ja mahdollisesti annetun hoidon vaikutuksen jälkeen tehdään arvio, tarvitseeko potilas lisätutkimuksia ja -hoitoa hoitolaitoksessa. Tarvittaessa potilas ohjataan tarkoituksenmukaiseen hoitolaitokseen, tarkoituksenmukaisella tavalla. Tarkoituksenmukainen voi olla esimerkiksi oma auto, taksi tai sitten ensihoitoyksiköllä valvottuna ja/tai hoidettuna suoritettu siirtyminen jatkohoitopaikkaan. Jatkohoitopaikassa ensihoito täydennetään ja siirrytään hoitolaitoksessa toteutettavaan akuuttihoitovaiheeseen.
Suomessa porrasteinen ensihoitojärjestelmä on kokonaisuudessaan järjestetty kuusiportaisen mallin kautta. Järjestelmään kuuluu:
*Hätäkeskus
*Ensivaste
*Perustaso
*Hoitotaso
*Ensihoitolääkäri / lääkäriyksikkö
*Päivystyspoliklinikka
Kullakin tasolla on oma tärkeä tehtävänsä osana portaittaista ensihoitojärjestelmää. Eri tasoilla työskenteleville henkilöille myönnetään toimenpideluvat henkilökohtaisesti pohjakoulutuksen ja määräajoin suoritettavan tasokokeen perusteella. Korkeammalle tasolle hyväksytty voi työskennellä alemman tason yksikössä, mutta pääsääntöisesti esimerkiksi perustasolle hyväksytty ei voi työskennellä hoitotasolla.
Hätäkeskuksen suorittaman ensihoidon riskinarvion perusteella potilaan luo voi lähteä perus- tai hoitotason yksikkö yksinään tai korkeariskisemmissä tehtävissä useita eri tasoisia yksiköitä.
== Katso myös ==
* Ensihoidon vastuulääkäri
==Aiheesta muualla==
*Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin ohje ensihoitojärjestelmälle
*Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin ohje ensihoitojärjestelmälle
*Ensihoitojärjestelmä - mikä se on? Jouni Kurolan artikkeli FinnAnest-lehdessä
*Keski-Uusimaan esimerkki ensihoitojärjestelmästä
*Kuntaliiton uudistettu ensihoidon sopimusohjemalli
Luokka:Ensihoito
Porttilaskimojärjestelmä

Porttilaskimojärjestelmä muodostuu kahdesta hiussuoniverkosta, jotka liittyvät toisiinsa laskimon välityksellä. Veri ei siis virtaa ensimmäisestä hiussuoniverkosta laskimon kautta takaisin sydämeen, vaan toiseen hiussuoniverkkoon. Porttilaskimojärjestelmiä on esimerkiksi maksassa ja aivolisäkkeessä.
==Maksan porttilaskimojärjestelmä==
Maha-suolikanavan veri kulkee kahden hiussuoniverkon läpi. Ohutsuolen seinämän jokaisessa nukkalisäkkeessä eli villuksessa on hiussuonia. Suolen seinämän hiussuonet yhtyvät porttilaskimoon, joka kuljettaa veren maksan hiussuoniin. Maksaan tulee porttilaskimoa pitkin noin litra verta minuutissa.
Maksan porttilaskimojärjestelmän merkitys on siinä, että suoliston hiussuoniverkossa kiertänyt veri tulee suoraan maksan käsiteltäväksi ennen kuin se pääsee yleiseen verenkiertoon. Maksasolut muokkaavat ja varastoivat veren tuomia ravintoaineita sekä tekevät vaarattomiksi ravinnon mukana tulleita tai suoliston bakteeritoiminnan tuloksena syntyneitä myrkyllisiä aineita. Maksan hiussuonipoukamien seinämillä olevat syöjäsolut (Kupfferin solut) poistavat maksaan tulleesta verestä bakteereja ja muita vieraita aineita.
Rasvat imeytyvät suolistosta imunesteeseen, joten niiden kohdalla keuhkohiussuonet ovat ensimmäinen hiussuoniverkko, johon suolistosta tulevat rasva-aineet päätyvät.
==Aivolisäkkeen porttilaskimojärjestelmä==
Aivolisäkkeen varressa on erityinen porttilaskimojärjestelmä. Hypotalamuksen neuroendokriinisten solujen hermosyyt menevät suoraan aivolisäkkeen varressa sijaitsevaan ensimmäiseen hiussuoniverkkoon. Tästä verkosta lähtee laskimoita aivolisäkkeen etulohkoon, missä niistä muodostuu toinen hiussuoniverkko hormoneja tuottavien solujen ympärille. Neurohormonit pääsevät näin hypotalamuksesta nopeasti ja tehokkaasti suoraan aivolisäkkeeseen kulkematta ison verenkierron kautta eli hormonien kuljetusaika lyhenee. Lisäksi hormonit saattaisivat isoon verenkiertoon päästessään metaboloitua ja erittyä munuaisten kautta ennen aivolisäkkeeseen pääsyä, joten porttilaskimojärjestelmä vähentää hormonien hukkaa.
==Lähteet==
Luokka:Verenkierto
Porttiteoria

Porttiteoria on käsitys, jonka mukaan laillisten tai ”mietojen” päihteiden käyttö toimii ”porttina” kovempiin aineisiin, eli johtaa ennen pitkää siihen, että niiden käyttäjä alkaa käyttää vaarallisempia huumeita.Gateway and Steppingstone Substances Tyyppiesimerkkeinä pidetään yleensä alkoholia, tupakkaa ja kannabista, sekä usein ylipäätään kaikkia riippuvuutta aiheuttavia aineita.Kansanterveyslehti, numero 7/2004
On esitetty, että erilaiset riippuvuutta aiheuttavat aineet herkistävät aivojen mielihyväkeskusta ja saavat ne ”kaipaamaan” kovempia päihteitä. Porttiteoriaa on usein kritisoitu siitä, että se jättää huomioimatta lukuisia päihteidenkäytölle altistavia tekijöitä, kuten geenien ja ympäristötekijöiden vaikutukset. Tutkimusten mukaan siihen päätyykö nuori kovien huumeiden käyttäjäksi vaikuttaa enemminkin sosiaalinen ympäristö ja työllisyystilanne, kuin kannabiksen käyttö.
== Tutkimukset ==
Tutkimustulokset porttiteoriasta ovat ristiriitaisia.SKY - 2001 kotimaan uutiset - Kannabis tullut tupakan tilalle Muun muassa hiirikokeissa on todettu geenien muuttumiseen perustuva mekanismi, joka tukee porttiteoriaa nikotiinin kohdalla. Ihmisellä tätä ei ole vahvistettu.tiede.fi, luettu 19.11.2011 
Yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa ne nuoret, joilla ei ollut havaittu muita käytöshäiriöitä ja jotka olivat käyttäneet alkoholia tai tupakkaa viimeisen kuukauden aikana käyttivät 30 kertaa todennäköisemmin kannabista. Ne jotka olivat kokeilleet myös kannabista käyttivät 17 kertaa todennäköisemmin kokaiinia, heroiinia tai LSD:tä.National Center on Addiction and Substance Abuse: MARIJUANA: IT'S A HARD DRUG
Suomen akatemian tutkimuksen mukaan nuorilla, jotka ovat aloittaneet tupakoinnin varhain oli moninkertainen riski aloittaa myöhemmin myös kannabiksen käyttö. Tutkijoiden mukaan tulokset tukevat porttiteoriaa, jonka mukaan lailliset päihteet, kuten tupakka ja alkoholi, toimivat porttina laittomien huumeiden käytön aloittamiseen. Muita kannabiksen käyttöön vaikuttavia tekijöitä olivat nuoren impulsiivisuus ja toisen vanhemman alkoholinkäyttö.Varhainen tupakointi johtaa usein kannabiksen käyttöön Iltalehti 16.3.2011.
Vuonna 2012 julkaistussa yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa selvitettiin alkoholin, tupakan ja kannabiksen käytön vaikutusta lukioikäisten päihdekokeiluihin. Tutkimuksen mukaan varhainen alkoholin käytön aloittaminen lisää kaikkein selvimmin todennäköisyyttä käyttää myöhemmin tupakkaa, kannabista ja muita päihteitä. Täten ennalta ehkäisevä päihdetyö tulisi kohdistaa alkoholin käytön aloittamisen välttämiseen ja myöhäistämiseen.Alcohol as a Gateway Drug: A Study of US 12th Graders Journal of School Health Volume 82, Issue 8, pages 371–379, August 2012.
== Katso myös ==
* Päihdepolitiikka
* Päihdevalistus
* Cum hoc ergo propter hoc
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Aivotutkija: Sokeri altistaa lapset riippuvuuksille Iltalehti 9.10.2014.
* Poliisi uskoo porttiteoriaan, tutkija tyrmää - "Teoria on täysin järjetön ja virheellinen" Etelä-Suomen Sanomat 9.12.2015.
Luokka:Päihteet
Porvari

Porvari voi tarkoittaa seuraavia:
* porvari, porvariston eli historiallisen kauppiassäädyn jäsen
* porvari, marxilaisessa yhteiskuntatieteessä porvaristoksi kutsutun, tuotantovälineitä omistavan yhteiskuntaluokan edustaja, kapitalisti
* porvari, puhekielessä usein rikas henkilö
* porvari, poliittiselta kannaltaan ei-sosialisti tai ei-vasemmistolainen henkilö, oikeiston tai keskustan kannattaja
* vars. poroporvari, sovinnaisia tai konservatiivisen ahdasmielisiä näkemyksiä edustava henkilö
* Porvari, Kokoomuksen Nuorten Liiton julkaiseman Sinetti-lehden nimi vuosina 2004–2011
* Porvari, sukunimenä:
** Janne Porvari, suomalainen moottoriurheilija
** Jukka Porvari, suomalainen jääkiekkoilija
==Muuta==
* kauppaporvari, ennen 1900-lukua käytetty kaupankäyntiin oikeuttanut tutkinto
* porvarihallitus, hallitus, joka muodostuu vain porvarillisista puolueista
Porvari (politiikka)

Porvari tarkoittaa poliittisessa kielenkäytössä oikeisto- tai keskustapuolueen jäsentä tai kannattajaa tai yleensä ei-sosialistia. Aikaisemmin porvari tarkoitti porvarissäätyyn kuuluvaa henkilöä. Marxilaisuudessa porvareiksi kutsutaan koko omistavaa ja varakasta luokkaa kapitalistisessa yhteiskunnassa synonyymina kapitalisteille.
== Suomessa ==
Suomalaisessa puoluepolitiikassa porvaripuolueiksi tai porvarillisiksi puolueiksi nimitetään usein keskustaa, kokoomusta, kristillisdemokraatteja, liberaaleja ja RKP:tä.
1960-luvun lopussa ja 1970-luvun alussa jotkut kokoomusnuoret ja varsinkin puolueen niin sanotut remonttimiehet pyrkivät kehittämään porvarismin nimikkeellä Karl Popperin ajatuksiin perustuvaa kokoomukselle sopivaa aatetta, joka eroaisi konservatismista.
== Katso myös ==
* Porvarihallitus
* Laulu 20 perheestä
== Lähteet ==
Luokka:Poliittiset käsitteet
Luokka:Oikeisto
Luokka:Poliittinen keskusta
Luokka:Luokkayhteiskunta
Porvoon rovastikunta

Porvoon rovastikunta on yksi Helsingin evankelis-luterilaisen hiippakunnan seitsemästä rovastikunnasta. Siihen kuuluvat Askolan, Lapinjärven suomalainen, Loviisan suomalainen, Myrskylän, Pernajan, Pornaisten, Porvoon suomalainen, Pukkilan, Ruotsinpyhtään ja Sipoon suomalainen seurakunnat. Lääninrovastina toimii Heikki Hakamies.
Luokka:Helsingin evankelis-luterilainen hiippakunta
Luokka:Suomen evankelis-luterilaiset rovastikunnat
Post hoc ergo propter hoc

Post hoc ergo propter hoc () on argumentaatiovirhe, jossa tapahtumajärjestyksen oletetaan vastaavan syy-seurausketjua eli kausaliteettia. Post hoc ergo propter hoc noudattaa kaavaa:
#A edeltää B:tä
#Siispä A aiheutti B:n
Esimerkkinä tästä virhepäätelmästä ovat vaikkapa:
:Kukko kiekuu ennen auringonnousua. Siispä kukon kiekuminen saa auringon nousemaan.
:Jäätelönmyynti kasvaa toukokuussa. Hukkumiskuolemat yleistyvät kesäkuussa. Siispä jäätelönsyönti aiheuttaa hukkumisia.
Luokka:Latinankieliset fraasit
Luokka:Argumentaatiovirheet
Postalveolaari

Postalveolaari on konsonantti, jonka ääntöpaikka sijaitsee hammasvallin takana ennen kitalakea. Esimerkkejä postalveolaareista ovat mm. [ʃ], joka on soinniton frikatiivi, ja [dʒ], joka on soinnillinen affrikaatta. 
== Lähteet ==
Luokka:Konsonantit
Postimestari (arvonimi)

Postimestarin nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 14. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1921 ekspeditööri Robert Kiljanderille. Vuosien 1918–2013 aikana postimestarin arvonimi on myönnetty 18 henkilölle. 
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähde
 1.  	19.12.1921 	K. J. R. Kiljander 	ekspeditööri 	  	
 2.  	19.12.1922 	K. D. Grotenfelt 	ekspeditööri 	  	
 3.  	21.12.1923 	E. M. Nässling 	ekspeditööri 	  	
 4.  	21.12.1923 	J. Fr. Toijonen 	ekspeditööri 	  	
 5.  	11.12.1926 	E.J. Grenman 	postikonttorin 1. ekspeditööri	  	
 6.  	13.2.1931  	Alfred W. Blomqvist	postikonttorin 1. ekspeditööri	  	
 7.  	13.2.1931  	K. A. Öhman 	postikonttorin 1. ekspeditööri	  	
 8.  	20.11.1931 	J. W. Lipponen 	postiekspeditööri 	  	
 9.  	29.1.1932  	G. J. Lönnqvist 	postiekspeditööri 	  	
 10. 	19.10.1934 	Pietari Kekäläinen 	1. postivaunuekspeditööri 	  	
 11. 	19.10.1934 	Otto Pyykkönen 	1. ekspeditööri 	  	
 12. 	6.8.1937  	David Piispanen 	ekspeditööri 	  	
 13. 	6.8.1937  	Frans Sigell 	ekspeditööri 	  	
 14. 	14.3.1941  	Toivo Peuranen 	ekspeditööri 	  	
 15. 	14.3.1941  	Alfred Kronlund 	ekspeditööri 	  	
 16. 	10.11.1972 	Pentti Heikkinen 	postimiesten esimies 	Jyväskylä 	
 17. 	10.1.1986  	Niilo Ranta 	ent. konttorinhoitaja 	Turku  	
 18. 	30.5.1997  	Erkki Mattila 	jakelupäällikkö 	Nokia  	
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet