nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Varastonhallinta

Varastonhallintajärjestelmä, WMS (Warehouse Management System), on toimitusketjuun liittyvien varasto-operaatioiden perusta. Sen avulla hallitaan tavaran siirtely varaston sisällä, vastaanotto, hyllytys, keräily, pakkaus ja toimitus. Järjestelmän avulla pyritään optimoimaan ja tehostamaan kaikkia varaston sisällä tehtyjä prosesseja.
Suurissa varastoissa usein käytetään hyväksi eri teknologioita. Viivakoodilukijoita, kämmentietokoneita, langattomia yhteyksiä ja RFID (Radio-frequency identification) –teknologiaa pyritään hyödyntämään mahdollisimman tehokkaasti. Keräilyssä voidaan käyttää esimerkiksi myös puhekeruu –teknologiaa. Järjestelmä ohjaa varastohenkilökuntaa keräilylistan mukaisesti optimoitua reittiä pitkin.
Varastonhallintajärjestelmiä voidaan käyttää joko yksitasoisina (sisältäen vain varastonhallinnan), osana toimitusketjun hallinnan järjestelmää tai ERP –järjestelmää. Integraatiorajapintojen avulla varastonhallintajärjestelmän tietoja pystytään siirtämään järjestelmiin, joissa sitä käytetään hyväksi. Reaaliaikainen tieto tavaran liikkumisesta on oleellista tehokkaan ja suunnitelmallisen operatiivisen toiminnan kannalta. Tehokas varastonhallinta laskee yrityksen toimitusketjun hallinnan kuluja merkittävästi.
Varastopalveluiden keskittyessä palveluvarastoihin keräilyn optimoinnin merkitys kasvaa. Kun päämiehiä on varastoilla useita, tavarat sijaitsevat suurilla palveluvarastoilla myös hyvin eri puolella. Optimoitu keräilyreitti mahdollistaa tehokkaan toiminnan myös laajoissa varastoissa.
Varaston sisäinen ohjausjärjestelmä (WCS)
Varaston ohjausjärjestelmä (WCS - Warehouse Control System) on ohjelmisto, joka ohjaa reaaliaikaisesti toimintaa varastoissa ja jakelukeskuksissa ollen koko ajan suorassa yhteydessä varastossa tapahtuviin toimintoihin(DC) Direct Connect. WCS-ohjelmiston vastuulla on pitää varaston automaattiset toiminnot sujuvina, myös ei-automaattisten toimintojen sekä yllättävien tapahtumien kanssa. Ohjelmiston vastuulla on myös materiaalihallinnan osaprosessien tehokkuuden maksimointi. Usein varaston omistajan/omistajien toimintojen hallinta ja yhteensovittaminen on tämän ohjelmiston vastuulla. WCS -ohjelmisto tuo yhtenäisen ohjausjärjestelmän suurelle määrälle materiaalinhallintalaitteistoja kuten AS/RS (automaattinen varastointi ja materiaalivirranhallinta), liukuhihnat, kuljetinjärjestelmät, lajittelijat, lavaajat, jne.
WCS -ohjelmiston on oltava päivittäin yhteydessä ylemmän tason järjestelmän kanssa (WMS warehouse management system) ja vaihtaa tietoja jotka ovat oleellisia jakelukeskusten toiminnan kannalta.
Luokka:Logistiikka
Varatuomari

Varatuomari (lyh. VT, ) on oikeustieteellinen arvonimi Suomessa. 
Varatuomarin arvo voidaan myöntää juristille, joka on suorittanut tuomioistuinharjoittelun. Tuomioistuinharjoittelulla tarkoitetaan käräjäoikeuden, hovioikeuden ja hallinto-oikeuden lainkäyttötehtäviin perehdyttävää käräjänotaarien harjoittelujärjestelmää, joka koostuu työharjoittelusta, koulutuksesta ja seurannasta. Tuomioistuinharjoitteluun kuuluu kaksi kuuden kuukauden pituista harjoittelujaksoa. Ensimmäinen jakso suoritetaan käräjäoikeudessa ja toinen käräjäoikeudessa, hovioikeudessa tai hallinto-oikeudessa.
Aiemmin tuomioistuinharjoittelua suorittavat käyttivät hovioikeuden auskultantin arvonimeä sen jälkeen kun olivat vannoneet tuomarinvalan.
Varatuomarin arvonimen myönsi aiemmin se hovioikeus, jonka tuomiopiirissä tuomioistuinharjoittelu on suoritettu. Vuoden 2017 alusta arvonimen myöntäminen on kuulunut valtioneuvoston asettaman tuomarinkoulutuslautakunnan tehtäviin. Nykyisin varatuomarin arvonimi ei ole säädettynä kelpoisuusvaatimuksena mihinkään valtion virkaan, mutta käytännössä harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta vain tuomioistuinharjoittelun suorittanut hakeutuu tuomarin tai syyttäjän tehtäviin. Yleensä harjoittelu suoritetaan melko pian oikeustieteen maisteriksi valmistumisen jälkeen.
Aiemmin varatuomarin tittelin voi saada myös puolen vuoden kihlakunnanoikeudessa (sen kansliassa) notaarina tapahtuneen auskultoinnin ja 20 päivän kihlakunnanoikeuden puheenjohtajana toimimisen jälkeen. Vaihtoehtona oli silloinkin vuoden notaarina toimiminen ja 10 päivän kihlakunnanoikeuden puheenjohtajuus. Nykyisen käräjäoikeusauskultoinnin aikana käräjänotaarien puheenjohtajana istuttavaksi annettavien juttujen laatu on rajoitettu vähäisiin asioihin, mitä muodollista rajoitusta ei aiemmassa auskultointijärjestelmässä ollut. 
==Lähteet==
Luokka:Oikeuslaitos
Luokka:Oikeusalan ammatit
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Varjosielu

Varjosielu on sielua muistuttava ja seuraileva hahmo samaan tapaan, kuin ruumista muistuttaa ja seurailee varjo. Varjosielu on uskomusolento, jollaisia tunnetaan monissa varsinkin shamanistisissa ja luonnonkansojen kulttuureissa, mutta muissakin. Varjosielun on joskus ajateltu nähdyn kaksoisolentona eri paikassa kuin henkilön itsensä. Uskomuksissa varjosielu saattaa päästä väliaikaisesti vapaaksi nukkuessa, kuollessa taas ehkä pysyvästi.
Suomalaisten kielellisten sukulaisten, ja luultavasti myös muinaisiin suomalaisten käsityksiin on kuulunut moniosaisen sielukäsityksen osana varjosielu itse. Nykysuomen pronomini itse merkinnee alun perin varjosielua
. 
Käsitykset varjosieluista voivat perustua voimakkaasti animistiseen maailmankuvaan. Animististen käsitysten mukaan kaikkialla on henkiolentoja, joiden ansiosta maailma toimii, ja ehkä ihmisen sielukin toimii eri henkiolentojen ohjailemana. Toisaalta varjosielut ovat voineet olla tapa nähdä ihminen hyvänä olentona. Ihmisen pahoja töitä voi selittää siten, että ihmisen on ottanut haltuunsa varjosielu, tai jopa, että varjosielu on esiintynyt ihmisen hahmossa, kaksoisolentona. 
==Katso myös==
*Itse (mytologia)
*Etiäinen
*Sielulintu
== Lähteet ==
Luokka:Suomalainen mytologia
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Varpuslinnut

Varpuslinnut (Passeriformes) on suurin lintujen lahko. Siihen kuuluu yli 5 000 lajia (eri lähteissä mainitaan lukuja 5 100–5 700), eli yli puolet kaikista maailman lintulajeista. BirdLife Suomen lajiluettelon mukaan varpuslintuja on 5 990 eri lajia. Suurimmassa nisäkkäiden lahkossa, jyrsijöissä, on lajeja yli puolet vähemmän kuin varpuslinnuissa. Varpuslinnut muodostavatkin yhden monipuolisimmista maalla elävistä selkärankaisryhmistä. Laululinnut on varpuslintujen alalahko, eli kaikki varpuslinnut eivät ole laululintuja. Kaikki eurooppalaiset varpuslinnut ovat kuitenkin laululintuja.
==Ulkonäkö ja koko==
Varpuslinnut ovat enimmäkseen pienikokoisia. Niiden jaloissa on kolme varvasta eteenpäin ja yksi taaksepäin. Maailman pienin varpuslintu on töpökääpiötypäkkö (6,9 cm) ja suurin varpuslintu on korppi (70 cm). Suomen pienin varpuslintu on hippiäinen ja suurin korppi.
==Katso myös==
* Luettelo Suomen linnuista: Varpuslinnut
* Laululinnut
==Lähteet==
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vartsala

Vartsala on kylä ja taajama Halikonlahden rannalla Salon Halikossa; Vartsalan taajaman, joka käsittää myös osia Kaninkolan ja Immalan kylistä, asukasluku oli vuoden 2015 lopussa 284. Kylässä on aikaisemmin ollut merkittävä vientisaha, joka lähes koko toiminta-aikansa oli työntekijöiden määrällä mitattuna Halikon kunnan selvästi suurin teollisuuslaitos. Nykyinen kylän ydinalue sijaitsee mantereella niemen kärjessä ja se on kasvava uudisasutusalue.
Vartsalan entinen kanta-alue on ollut Vartsalansalmen toisella puolella oleva Vartsalansaari, jonka pohjoisosa on pysyvästi asuttu ja viljelykäytössä. Saarella on myös paljon kesämökkejä. Nykyinen ydinalue on ollut ennen Hevosluoto-niminen saari, ja vuoden 2007 kevättulvissa noussut vesi eristikin Vartsalan vähäksi aikaa jälleen mantereesta.
Vartsala on syntynyt myöhäiskeskiajalla. Ensimmäinen kirjallinen maininta kylästä on vuodelta 1426. Vartsalan tilasta ja sen omistajista löytyy tietoja 1500-luvun puolivälistä alkaen. Reduktiossa 1680-luvulla Vartsala siirtyi kruunun omistukseen ja toimi sen jälkeen sotilasvirkatalona; Vartsala oli valtion omistuksessa vielä Suomen itsenäisyyden aikanakin. Kylässä on 1800-luvulle tultaessa ollut useita torppia ja mäkitupia, ja kylän asutus kasvoi nopeasti vuosisadan loppupuolella, kun Vartsalan saha perustettiin vuonna 1882. Kylän mantereenpuoleinen asutus on pääosin rakentunut entisen sahan ympäristöön 1900-luvun aikana. Saha lopetti toimintansa vuonna 1964, ja kylä alkoi hiljentyä. Sahan tuotantorakennuksista on säilynyt ainoastaan 1940-luvulla rakennettu talotehdas, joka on sittemmin kunnostettu asunnoiksi.
Vartsalan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906 ja kylään rakennettiin työväentalo vuonna 1916. Kylän oma urheiluseura Vartsalan Sauva perustettiin 1920 ja se toimi aluksi työväenyhdistyksen alaisena, sittemmin itsenäisenä.
Monen muun kylän tapaan Vartsala menetti postikonttorin, koulun ja kyläkaupan asukkaiden vähentyessä. 1990-luvulla kylä alkoi elpyä, kun kunta kaavoitti alueelle paljon omakotitalotontteja.
Leena Landerin vuonna 2010 julkaistun romaanin Liekin lapset tapahtumat sijoittuvat Vartsalan sahan ympäristöön, 1900-luvun alkupuolelle.
== Katso myös ==
*Vartsalan työväentalo
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Wartsalan kyläyhdistys
Luokka:Halikon kylät
Luokka:Varsinais-Suomen maakunnan taajamat
Vaskion kirkko

Vaskion kirkko Halikossa Salossa on yksi Suomen harvoista yksityisen kannatusyhdistyksen omistamista kirkoista. 
Vaskiolla oli ollut oma, kyläkuntalaisten rakentama saarnahuone 1700-luvun jälkipuoliskolta, mutta se oli käynyt huonokuntoiseksi. Vuonna 1906 perustettiin Vaskion rukoushuoneyhdistys, joka rakennutti vuonna 1908 uuden rukoushuoneen Kuttilan kansakoulun viereen. Kun Vaskiolla 1920-luvun lopulla virisi hanke seurakunnallisesta itsenäistymisestä, alettiin rukoushuonetta korjata kirkoksi ja sille hankittiin hautausmaata varten maa-alue. Itsenäistymishankkeen kariuduttua rukoushuone jäi kuitenkin entiselleen. Halikon papisto piti Vaskion rukoushuoneessa jumalanpalveluksia keskimäärin kerran kuussa, kuten se oli tehnyt aina 1700-luvulta alkaen. 
Toisen maailmansodan jälkeen siirtoväen tuotua kulmakunnalle uusia asukkaita ja Halikon hautausmaan käytyä ahtaaksi, tuli Vaskion hautausmaan käyttöönotto ajankohtaiseksi. Hautausmaa vihittiin käyttöönsä syksyllä 1958. Sen rakentaminen oli synnyttänyt ajatuksen rukoushuoneen vihkimisestä kirkoksi. Kunnostustöiden jälkeen voitiin marianpäivänä vuonna 1959 viettää Vaskion kirkon vihkiäisiä. Samalla rukoushuoneyhdistys muutti nimensä Vaskion kirkon kannatusyhdistykseksi.
 
Kirkon vierelle rakennettiin kellotapuli vuonna 1967. Vuonna 1983 kannatusyhdistys osti kirkon vieressä olevan entisen alakoulurakennuksen ja kunnosti sen seurakuntakodiksi. Jumalanpalvelusten vietto noin kerran kuukaudessa on säännöllistä, ja muukin seurakunnallinen toiminta vireää. Alifrosti Kari: Meidän kylän kirkko. Vaskion kirkko ja kannatusyhdistys 1908–2008. (Halikko 2008)
Kirkon pinta-ala on 160 m2 ja siellä on istumapaikat 230 ihmiselle. Kirkon alttaritaulu on A.Lindgrenin 1892 maalaama jäljennös L. von Hoffmannin teoksesta "Jeesus Getsemanessa".
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
Luokka:Halikko
Luokka:Salon kirkkorakennukset
Luokka:Suomen puiset pitkäkirkot
Luokka:Suomen rukoushuoneet
Vaskionjoki

Vaskionjoki on Halikonjoen vesistöön kuuluva joki Vaskiolla Salon kaupungissa Varsinais-Suomessa. Joki saa alkunsa Toivilanjoen ja Kumionojan yhtymässä. Vaskionjoki yhdistyy Vaskion taajaman eteläpuolella Kuusjoen kanssa muodostaen Halikonjoen. Vaskio on saanut nimensä joen mukaan.
Vaskionjokea kuormittaa Vaskion vedenpuhdistamo ja maanviljely. 30 prosenttia joen valuma-alueesta on peltoa. Vaskionjoki, kuten muutkin alueen joet, virtaa syvässä uomassa savimaassa. Joen alkulähteet sijaitsevat Vaskion soisilla reuna-alueilla.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Halikonjoen vesistö
Luokka:Suomen joet
Luokka:Halikko
Luokka:Salon luonto
Vastaaja

Vastaaja on riita-asiassa oikeudenkäynnissä osallisena oleva henkilö (asianosainen), jota vastaan toinen osapuoli eli kantaja esittää kanteen. Rikosasiassa rikoksesta syytettyä vastaajaa voidaan nimittää myös syytetyksi.Otavan iso tietosanakirja, Otava 1965
Vastaajaa on joko kuultava tuomioistuimessa tai tälle on annettava tilaisuus tulla kuulluksi. Tavallisesti vastaajaa pyydetään antamaan vastaus kanteeseen kirjallisesti (Oikeudenkäymiskaari 5 luku 9 §).Oikeudenkäymiskaari 5 luku 9 §. Finlex – ajantasainen lainsäädäntö. Tarvittaessa voidaan vastaajalta vielä pyytää kirjallinen lausuma ennen suullista oikeuden istuntoa (OK 5 luku 15 §). Tietyissä tapauksissa vastaaja on velvollinen saapumaan oikeuteen (OK 12 luku) ja tietyissä tapauksissa vastaaja voidaan noutaa tuomioistuimen eteen (OK 12 luku 19 §).Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1995, osa IV palsta 827, ISBN 951-855-135-9
==Lähteet==
Luokka:Oikeudenkäynti
Luokka:Prosessioikeus
Vastavuoroisuus

Vastavuoroisuus on suhde, jossa osapuolet suhtautuvat toisiinsa ja kohtelevat toisiaan samalla tavoin.
Vastavuoroisuudessa niin toiminta kuin hyötykin kohdistuvat sekä itseen että toiseen. Altruismissa sen sijaan toiminta ja hyöty kohdistuvat vain toiseen.Heikkilä 2009, s. 14. Vastavuoroinen altruismi on altruismia, jonka vaikuttimena on saada vastavuoroisesti altruismia toiselta yksilöltä auttamalla ensin tätä.Dawkins 2006, s. 166.
Kultainen sääntö korostaa vastavuoroisuutta, ja se esiintyy kaikissa suurissa uskonnoissa, esimerkiksi Jeesuksen vuorisaarnassa muodossa: "Kaikki minkä tahdotte ihmisten tekevän teille, tehkää te heille” (Matt. 7:12).Heikkilä 2009, s. 17–18.
Italialainen Luigino Bruni jakaa vastavuoroisuuden kolmeen eri lajiin. Varovainen vastavuoroisuus on osapuolille riskitön ja järkevä yhteistyömuoto. Se on mahdollista sopimuksellisissa tiloissa eli perustuu osapuolten sopimukseen tehdä yhteistyötä. Rohkeaan vastavuoroisuuteen liittyvät sellaiset piirteet kuin tasavertaisuus, vapaus, valikoivuus, ehdollisuus ja toistuvuus. Kolmas laji on vastikkeeton vastavuoroisuus. Tässä yksilön vaikuttimena ei ole minkäänlainen vastapalvelus, vaan sisäinen palkkio, kuten mielihyvä teosta. Juuri vastikkeeton vastavuoroisuus on yhteiskuntien kannalta tärkeä laji, koska se takaa yhteistyön synnyn myös ympäristöissä, joissa vastavuoroisuuden dynamiikka on heikkoa. Pelkkä vastikkeeton vastavuoroisuuskaan ei ole yhteiskunnalle hyvästä, vaan se tarvitsee myös kahta muuta lajia, jotta yhteistyön mahdollisuus säilyisi itsekkäiden yksilöidenkin eläessä yhteiskunnan osana.Heikkilä 2009, s. 47–50.
== Lähteet ==
* 
* 
===Viitteet===
Luokka:Sosiologia
Vastike

Vastike voi tarkoittaa:
# korvausta tai hyvitystä jostakin edusta tai oikeudesta
#* Esimerkiksi maksettava vuokra on vastike saadusta käyttöoikeudesta esineeseen tai asuntoon.
# yhtiövastiketta, joka on asunto-osakeyhtiössä osakkeenomistajan suorittama maksu, jolla katetaan yhtiön menot
# alkuperäisen aineen tai esineen korvaavaa asiaa, katso korvike
#* äidinmaitoa korvaava ravintovalmiste, äidinmaidonkorvike
# osituksessa tapahtuvaa korvausta puolisolle, katso vastike (ositus).
Vastuuvakuutus

Vastuuvakuutus on vakuutus, joka otetaan sen vaaran varalta, että vakuutuksenottaja joutuu vahingonkorvausvelvolliseksi.Hoppu & Hemmo, s. 315.
==Vastuuvakuutuksen sisältö==
Vastuuvakuutus on luonteeltaan vahinkovakuutus, mutta se poikkeaa toiminnaltaan muista vahinkovakuutuksista, koska vastuuvakuutuksen kattama riski on vakuutuksenottajan mahdollinen korvausvelvollisuus jollekulle toiselle, kun taas esimerkiksi omaisuusvakuutuksessa vakuutetaan tietty yksilöity vakuutuksenottajan omistama omaisuus ja sovitaan, minkä riskin varalta vakuutus tehdään. Esimerkiksi palovakuutus on tyypillinen tällainen omaisuusvakuutus. af Hällström & Ijäs, s. 84.
Vastuuvakuutuksen ensisijainen tarkoitus on vahingon aiheuttajan suojaaminen kattamalla vakuutuksenottajan tai muun vakuutetun vahingonkorvausriski. Sen toissijainen tehtävä on kuitenkin antaa suojaa myös vahingon kärsineelle, koska tällöin hän voi saada korvauksia aiheuttajan lisäksi myös vakuutusyhtiöltä. Vastuuvakuutuksessa on siten aina kolme osapuolta: vakuutusyhtiö, vakuutuksenottaja ja vahinkoa kärsinyt.
Vastuuvakuutuksesta korvataan vain vahinkoja, joista vakuutuksenottaja tai vakuutettu on voimassa olevan oikeuden mukaan korvausvastuussa.af Hällström & Ijäs, s. 85. Korvauksen saaminen vastuuvakuutuksesta edellyttää, että vakuutettu on vahingonkorvausvelvollinen aiheuttamansa vahingon perusteella kolmatta kohtaan.Hoppu & Hemmo, s. 317. Vastuuvakuutuksesta ei siten korvata vahinkoa vakuutuksenottajan vahingonkorvausvastuuta laajemmin, eli jos vahingon aiheuttaja ei ole vahingonkorvausvelvollinen, myöskään vakuutusyhtiö ei ole vastuuvakuutuksen perusteella velvollinen suorittamaan korvauksia vahinkoa kärsineelle.
Useimmissa vastuuvakuutuksissa edellytetään, että korvattava vahinko on aiheutettu tuottamuksellisesti; törkeä tuottamus (esim. törkeä huolimattomuus) ja tahallisesti aiheutetut vahingot on rajattu pois korvausten piiristä.
==Lähteet==
* Hoppu, Esko & Hemmo, Mika: Vakuutusoikeus. WSOYpro, Helsinki 2006. ISBN 951-0-31264-9.
* af Hällström, Esbjörn & Ijäs, Hannu: Vastuuvakuutus. Suomen vakuutusalan koulutus ja kustannus Oy, Helsinki 2003. ISBN 952-9770-68-5.
===Viitteet===
Luokka:Vakuutukset
Luokka:Vahingonkorvausoikeus
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Veen emonen

Veen Emonen eli Veden emo on kansanperinteen tuntema hyvä vedenhaltija. Veden emoselta on ilmeisesti pyydetty kalaonnea ja hyvää säätä. Ainakin joissakin yhteyksissä Vellamo on sama kuin Veden emo. 
Mikael Agricolan ”epäjumalien” luettelo vuodelta 1551 kertoo karjalaisten jumalan Veden emon ohjaavan kalat verkkoon:
:Wedhen Eme wei calat vercon...http://www.kolumbus.fi/juha.seppanen/opinnot/ue/ue5/ue5tekst.html]
==Veen Emonen ja Väinämöinen==
Daniel Juslenius väitti vuonna 1747, että Väinämöinen on nimenä samaa juurta kuin Veen Emonen. Tämä saattaa perustua siihen, että nimet kuulostavat laulettuina jonkin verran toisiltaan. Myöhempi tutkimus ei tue käsitystä, sillä Väinämöinen on yleensä selvästi miehinen hahmo, ja Väinämöisen nimelle on uskottavampikin etymologia, jonka mukaan se perustuu sanaan väinä. Martti Haavion mukaan Jusleniuksen ajatus oli "huvittava virhe-etymologia". Kuitenkin Väinämöinen liittyy monilla muilla tavoin veteen, kuten jo nimen pohjalla oleva sana väinä.
== Lähteet ==
*Martti Haavio: Väinämöinen (1950)
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Veikko Juntunen

Veikko Johannes Juntunen (s. 18. syyskuuta 1946 Posio) on suomalainen sanoittaja ja säveltäjä, aiemmalta ammatiltaan kirjaltaja. Hän on sanoittanut ja säveltänyt noin 1 800 kappaletta. Hän on tehnyt varsinkin on iskelmiä ja muuta tanssimusiikkia, mutta vähäisemmässä määrin myös lastenlauluja, joululauluja, hengellisiä lauluja, näytelmämusiikkia ja muun muassa pop-passion. Hänen kappaleistaan tunnetuimpia on Jamppa Tuomisen hitti ”Aamu toi ilta vei”.
Posiolta Ouluun nuorena muuttanut Juntunen soitti 1960-luvulla oululaisissa rautalanka- ja tanssiorkestereissa. Keikkailu jatkui 1970-luvun alkupuolelle asti. 1980-luvun alussa Juntunen muutti Kiiminkiin. Hänen ensimmäinen levytetty sävellyksensä ja sanoituksensa oli ”Nuoruus on hetki vain” (1970), joka oli samalla samassa kirjapainossa työskennelleen Matti Eskon ensilevytys. Jamppa Tuomisen ja Matti Eskon lisäksi Juntusen lauluja ovat levyttäneet muun muassa Frederik, Katri Helena, Kirka, Arja Havakka, Matti ja Teppo, Teuvo Oinas, Matti Ojala, Esko Rahkonen, Jari Sillanpää, Reijo Taipale, Souvarit, Solistiyhtye Suomi sekä Tarja Ylitalo. Myös Oulun Kärppien kannatuslaulu ”Kärpät on rautaa” (1980) on Juntusen tekemä.
Juntunen on säveltänyt myös hengellisen passion nimeltä Noussut hän on, joka levytettiin vuonna 1979.
Juntunen palkittiin elämäntyöstään Suven Sävel -iskelmäfestivaaleilla 29. heinäkuuta 2006. Hän on käyttänyt myös salanimiä Manna Korpi, Tiina Kouva, O. Nuutimo ja PapolVeikko Juntunen Pomus-tietokannassa pomus.net. Viitattu 3.4.2016..
== Lähteet ==
http://oulu.ouka.fi/kirjasto/oulunarkki/arkki_kaunokirjallisuus.aspx?teema=43&nimi=Veikko%20Juntusen%20nuotit&valikko=0
=== Viitteet ===
==Aiheesta muualla ==
* Juntunen Populaarimusiikin museon tietokannassa
* Fimic: ”Veikko Juntuselta käy säveltäminen ja sanoittaminen yhdessä tai erikseen”
* 
* 
* Juntusen nuotteja digitoituina Oulun Arkissa
Luokka:Suomalaiset sanoittajat
Luokka:Suomalaiset säveltäjät
Luokka:Vuonna 1946 syntyneet
Veikko Santero

Veikko Gunnar Santero (5. maaliskuuta 1923 – 4. elokuuta 2005) valittiin Salon kaupunginjohtajaksi joulukuussa 1964 äkillisesti kuolleen Viljo Mertanon tilalle. Hän hoiti virkaa vuosina 1964–1986.
==Lähteet==
Luokka:Salon kaupunginjohtajat
Luokka:Vuonna 1923 syntyneet
Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Veitakkalan linnamäki

Veitakkalan linnamäki sijaitsee Uskelassa Salossa. Se on ollut linnoituskäytössä pronssi- ja rautakaudella. Linnavuorella on havaittavissa vielä näiltä aikakausilta peräisin olevia puolustusrakennelmia.
Kalliopohjaisen linnavuoren päällä on nähtävissä epäselviä kivivallituksien jäänteitä ja linnavuoren etelärinteellä kivirivi. Myös linnavuoren itäreunalla olevassa rotkossa on havaittavissa kivilatomus, ja laella olevan notkon eteläosassa on vallimaista rakennelmaa muistuttava kivirivi. Kaikkien edellä mainittujen rakenteiden paikallistaminen maastossa nykyisin on hyvin hankalaa. Vuonna 1886 valtionarkeologi Hjalmar Appelgren-Kivalon havaitsi ja tutki linnavuoren laella pronssikautisen hautaröykkiön. Sen kivet ovat nykyisin levinneet maastoon, ja niistä on tehty ympäristöön uusia rakennelmia. Röykkiön alkuperäistarkoitus on mahdollisesti ollut ruumishauta, josta merkkinä on löytynyt varhaispronssikauden pronssitikari. Röykkiön reunasta löytyi myös merkkejä palaneesta maasta. Haudassa oli alun perin myös kehärakennelmia. H.A.Reinholmin vuonna 1867 saaman tiedon mukaan korkeimman jyrkänteen alla olisi sijainnut kivien päälle rakennettu kivipöytä, "uhrialttari", mutta se oli jo tuolloin vieritetty alemmas rinnettä. Kiven alkuperäistä paikkaa oli kutsuttu Linnamäen kirkoksi.
== Lähteet ==
Luokka:Uskela
Luokka:Salon rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Suomen muinaislinnat
Luokka:Salon historia
Veitsiluoto (lentokenttä)

Veitsiluoto oli ruotsalaisen vapaaehtoisyksikön, Lentorykmentti 19:n, talvisodan aikana Kemin Veitsiluotoon, Ajoksen saareen perustama päälentotukikohta. Varsinainen lentokenttä sijaitsi jäällä Veitsiluodon sellutehtaan edustalla. Osaston lentokoneet oli hajasijoitettu metsään rakennettuihin lentokonesuojiin. Osaston henkilökunta oli majoitettu tehtaan tiloihin; miehistö tehtaan kokoontumistilaan ja päällystö tehtaan ympäristössä sijaitseviin huviloihin. Rykmentin esikunta sijaitsi tehtaan konttorissa.Falk 1988 s. 37 Kentälle osoitettiin ilmatorjunnaksi yksi Svenska Frivilligkåreniin kuuluva kahden 40 mm:n Bofors-ilmatorjuntatykin jaos, jota johti vänrikki Uno Engström. Jaos puolusti ensiksi Kemin rautatieasemaa, Kemijoen ylittävää siltaa sekä lentokenttää. Helmikuun lopussa se siirrettiin Rovaniemen kautta Nautsiin osasto Pennaseen kuuluvaksi.
== Lähteet ==
* 
=== Viitteet ===
Luokka:Talvisodan suomalainen ilmapuolustus
Luokka:Talvisodan Lapin Ryhmä
Luokka:Lentorykmentti 19
Luokka:Kemin historia
Velaari

Velaarit ovat kielitieteessä äänteitä, jotka artikuloidaan kielen takaosan sekä kitalaen pehmeän osan eli kitapurjeen välissä. Velaareja ovat muun muassa suomen k ja g sekä niin sanottu äng-äänne.
== Lähteet ==
Luokka:Konsonantit