Suomen vapaakirkko

Suomen Vapaakirkko on vuonna 1923 perustettu, itsenäinen kristillinen protestanttinen kirkkokunta, johon kuuluu 15 867 jäsentä (2018). Vapaakirkko koostuu ruotsin-, suomen- ja venäjänkielisistä seurakunnista, joita on yhteensä 99. Vapaakirkon ainoa venäjänkielinen seurakunta on Helsingin Kalliossa.Yhdessä – Vapaakirkko tänään, s. 11, 19 
Vapaakirkolla on palveluksessaan noin 150 työntekijää sekä 40 lähetystyöntekijää 12–15 lähetyskentällä. Vapaakirkko tekee merkittävää sosiaalityötä ja ylläpitää kymmentä hautausmaata.Yhdessä – Vapaakirkko tänään, s. 11 Vapaakirkon kirkkokunnanjohtajana toimii Hannu Vuorinen. Elokuusta 2016 alkaen Vapaakirkko keskitti toimintojaan Tampereelle Teopolis-nimiseen keskukseensa, johon siirtyi hallinto ja kustannustoiminta Hämeenlinnasta sekä koulutus Hangon Santalasta. 
==Vapaakirkon historia==
Suomen Vapaakirkon juuret ovat angloamerikkalaisperäisissä vapaakirkollisissa herätysliikkeissä, jotka alkoivat vaikuttaa Suomessa 1870-luvulla etenkin Uudellamaalla ja Pohjanmaalla. Aluksi pyrkimyksenä oli uudistaa Suomen evankelis-luterilaista kirkkoa, mutta kirkon piirissä näihin niin sanottuihin allianssipyrkimyksiin suhtauduttiin kielteisesti, ja vapaakirkollisissa piireissä luovuttiin allianssiaatteesta 1900-luvun alussa. Liikkeen ruotsinkielinen enemmistö vaihtui suomenkieliseen 1910-luvulla, ja vuonna 1923 suomenkieliset vapaakirkolliset järjestäytyivät Suomen Vapaakirkoksi.
==Organisaatio ja toiminta==
Vapaakirkon seurakunnat ovat itsenäisiä, ja ne ovat sitoutuneet yhteiseen tunnustukseen ja yhdyskuntajärjestykseen, jonka perustana on se, että Raamattu on ylin ohje.Yhdessä – Vapaakirkko tänään, s. 15 Vapaakirkossa ei ole piispallista eli episkopaalista järjestelmää. Vapaakirkon seurakuntamalli on kongregationalistinen.
Vapaakirkko ei ole Suomen kirkkolain alainen toisin kuin evankelis-luterilainen kirkko.Vuosikirja 2004, s. 29 Vapaakirkolla ei ole myöskään verotusoikeutta eli oikeutta kerätä kirkollisveroa.
Vapaakirkon pastorit koulutetaan Suomen teologisessa opistossa Teopoliksessa Tampereella. Yhdessä – Vapaakirkko tänään, s. 38–39 Kuten luterilaisella kirkolla, on myös Suomen Vapaakirkolla käytössään naispastoreita.
Vapaakirkko rahoittaa toimintansa seurakunnissa kerättävien vapaaehtoisten kolehtien sekä vapaaehtoisesti maksettujen kymmenyksien avulla. Jonkin verran tuloja kertyy Helsingissä olevan Hotel Annan tuotoista sekä erilaisista lahjoituksista. Varat käytetään työntekijöiden palkkoihin ja kiinteistöjen ylläpitämiseen ja korjauksiin, sosiaaliseen työhön Suomessa ja lähetystyöhön.Yhdessä – Vapaakirkko tänään, s. 12
Suomen vapaakirkko on jäsen Suomen vapaakristillinen neuvosto ry:ssä, Suomen ekumeeninen neuvosto ry:ssä, Suomen lähetysneuvosto ry:ssä ja Suomen Evankelinen Allianssi ry:ssä.
Merkittäviä eroja Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon ovat kaste- ja ehtoolliskäsitykset. Vapaakirkossa kastetaan vain uskonsa tunnustavia, henkilökohtaisen uskonratkaisun tehneitä. Vapaakirkko edustaa reformoitua ehtoolliskäsitystä, jonka mukaan Jeesus ei ole konkreettisella tavalla läsnä ehtoollisleivässä ja -viinissä poiketen luterilaisesta reaalipreesensopista. Ehtoollinen on pyhä kokoontuminen, muistoateria. Se on yhteysateria sekä Kristuksen että seurakunnan kanssa, yhteys Jeesuksen vereen ja ruumiiseen.
Vapaakirkon varsinaiseksi jäseneksi voidaan hyväksyä 15 vuotta täyttänyt uudestisyntynyt kristitty, joka tahtoo noudattaa Vapaakirkon periaatteita. Vapaakirkollisten vanhempien lapset ovat perhejäseniä, niin sanottuja ulkojäseniä, kunnes liittyvät varsinaisiksi jäseniksi tai eroavat Vapaakirkosta.
Vapaakirkossa on tunnusomaista myös kristittyjen samanarvoisuuden soveltaminen niin sanotuksi yleiseksi pappeudeksi. Tämä tarkoittaa teologista käsitystä, että kaikilla seurakuntalaisilla on mahdollisuus toteuttaa kristillistä kutsumustaan kertomalla uskostaan uskosta osattomille, jakamalla ehtoollista ja kastamalla. 
===Suhde Raamattuun===
Vapaakirkon uskonnonvapauslain edellyttämässä tunnuksessa sanotaan: "Me olemme kristittyjä, jotka Raamatun perustuksella yhtäpitävästi apostolisen tunnustuksen kanssa tahdomme elää ja toimia kristillisen uskonelämän herättämiseksi ja säilyttämiseksi."
Raamattu tunnustetaan Pyhän Hengen johdossa olleiden ihmisten kirjoittamaksi. Siinä Jumala ilmoittaa itsensä ja pelastussuunnitelman ihmisille. Raamatun ilmoitus on täydellinen ja lopullinen.Yhdessä – Vapaakirkko tänään, s. 72
===Pelastus===
Pelastustapahtuma on alusta loppuun Jumalan työtä.Yhdessä – Vapaakirkko tänään, s. 73
===Kaste===
Vapaakirkon yhdyskuntajärjestyksen mukaan kristillinen kaste suoritetaan Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen veteen upottamalla. Kasteessa ihminen tunnustautuu Kristuksen seuraajaksi.Yhdessä – Vapaakirkko tänään, s. 79–80
Luterilaisesta kirkosta poiketen Vapaakirkko ei käytä lapsikastetta. Vain uskovia kastetaan (veteen upottamalla), eikä kasteen katsota pelkkänä suorituksena pelastavan. Kastetta pidetään merkityksettömänä ihmiselle, jolla ei ole henkilökohtaista uskoa.Kaste Kastekysymys ei kuitenkaan ollut luterilaisesta kirkosta irtaantumisen syy, sillä Vapaakirkossa kastettiin lapsia. Se oli teoriassa mahdollinen käytäntö vuoteen 1974 saakka.
===Ehtoollinen===
Ehtoollista ei käsitetä armon välikappaleeksi, vaan armon julistajaksi ja vahvistajaksi. Ehtoolliselle voivat osallistua kaikki jotka uskovat, myös muiden seurakuntien jäsenet.Yhdessä – Vapaakirkko tänään, s. 80–81
===Seurakunta===
Seurakunnan tilaisuudet ja tapahtumat ovat kaikille avoimia. Seurakunnan jäsenyys on puolestaan avoin kaikille, jotka uskovat Jeesukseen Kristukseen ja tunnustavat uskonsa. Seurakunta on pyhä. Seurakunnan pyhyys on Kristuksen pyhyyttä ja täydellisyyttä. Jäsenet ovat epätäydellisiä ihmisiä. Seurakunta antaa hengellisen kodin uskoville ja on hengellisen elämän kasvupaikka, jossa seurakunnan jäsenet palvelevat toinen toisinaan Herralta saamillaan lahjoillaan. Vapaakirkko muodostuu itsenäisistä seurakunnista, jotka hyväksyvät Vapaakirkon tunnustuksen yhteiskuntajärjestyksen ja uskonnonharjoitusmuodon.Yhdessä – Vapaakirkko tänään, s. 81
===Eettiset kysymykset===
Vapaakirkko on vastustanut rekisteröityjä parisuhteita ja homoparien adoptio-oikeutta. Entinen kirkkokunnanjohtaja Olavi Rintala on todennut, että homoseksuaalinen taipumus ei ole synti, mutta että samaa sukupuolta edustavien parien väliset seksuaaliset suhteet ovat väärin.Homojen adoptio-oikeus johtaa traumoihin
== Päivä Osakeyhtiö ==
Vapaakirkon kirjallisuuden, musiikin ja lehtien kustannusyhtiönä toimii Päivä Osakeyhtiö. Päivä tunnetaan, yli kirkkokuntarajojen, laajasta valikoimasta. Tuotantoa ovat lastenkirjat, nuortenkirjat, opetus- ja hartauskirjat sekä lahjakirjat. Lisäksi kirjoja on johtajakoulutukseen ja avioliittokurssille. Myös monissa seurakunnissa käytössä olevan Alfa-kurssin materiaalin painattaa Päivä. Materiaali on alun perin peräisin Englannista Holy Trinity Brompton -seurakunnasta. Muita tunnettuja Päivän tuotteita ovat Tapio Nousiaisen Leipää ja suolaa,Yksi ainoa elämä ja Kalevi Lehtisen Sinulle sekä Tuomas Jäntin Vastauksia elämän tärkeimpiin kysymyksiin.Yhdessä – Vapaakirkko tänään, s. 44–46
Vapaakirkon virallinen lehti on kerran viikossa ilmestyvä Suomen Viikkolehti.
== Johtohenkilöt ==
Suomen Vapaakirkon johtajaksi on vuodesta 1974 lähtien määritelty sen lähetysjohtaja, jonka nimike vuodesta 1996 lähtien on ollut kirkkokunnanjohtaja.Suomen Vapaakirkon historia Suomen Vapaakirkko. Viitattu 2.10.2014.
=== Johtajat ===
*Erkki Verkkonen (1975–1990)
*Jorma Kuusinen (1991–2001)
*Olavi Rintala (2001–2009)
* Hannu Vuorinen (2009–)
=== Hallituksen puheenjohtajat ===
* Sulo Santeri Salmensaari (1923–1954)
* Usko Waismaa (1954–1974)
* Tapio Nousiainen (1974–1977)
* Veikko Korhonen (1977–1985)
* Seppo Kolehmainen (1985–1991)
* Jorma Niemelä (1992–1999)
* Reino Alho (2000–2007)
* Markku Almgren (2008–2015)
* Jaakko Pihlajamäki (2016– )
== Seurakunnat ==
Suomen Vapaakirkolla on yhteensä 95 jäsenseurakuntaa. 
; Etelä-Karjala
* Lappeenranta: Lappeenrannan vapaaseurakunta
; Etelä-Pohjanmaa
* Alajärvi: Alajärven vapaaseurakunta
* Alavus: Alavuden vapaaseurakunta
* Isojoki: Isojoen vapaaseurakunta
* Kauhava: Härmäin vapaaseurakunta
* Kauhava: Kauhavan vapaaseurakunta
* Kurikka: Jalasjärven vapaaseurakunta
* Kurikka: Kurikan vapaaseurakunta
* Lapua: Lapuan vapaaseurakunta
* Seinäjoki: Seinäjoen vapaaseurakunta
* Soini: Lehtimäki-Soinin vapaaseurakunta
* Teuva: Norinkylän vapaaseurakunta
* Teuva: Teuvan vapaaseurakunta
; Etelä-Savo
* Mikkeli: Mikkelin vapaaseurakunta
* Pieksämäki: Pieksämäen vapaaseurakunta
* Savonlinna: Savonlinnan vapaaseurakunta
; Kainuu
* Kajaani: Kajaanin vapaaseurakunta
* Kuhmo: Kuhmon vapaaseurakunta
; Kanta-Häme
* Forssa: Forssan vapaaseurakunta
* Hämeenlinna: Hämeenlinnan vapaaseurakunta
* Hämeenlinna: Lammin vapaaseurakunta
; Keski-Pohjanmaa
; Keski-Suomi
* Joutsa: Itä-Päijänteen vapaaseurakunta
* Jyväskylä: Jyväskylän vapaaseurakunta
* Jämsä: Jämsänjokilaakson vapaaseurakunta
* Karstula: Karstulan vapaaseurakunta
* Keuruu: Keuruun vapaaseurakunta
* Konnevesi: Konneveden vapaaseurakunta
* Mänttä-Vilppula: Mänttä-Vilppulan vapaaseurakunta
* Saarijärvi: Saarijärven vapaaseurakunta
* Viitasaari: Viitasaaren vapaaseurakunta
* Äänekoski: Suolahden vapaaseurakunta
* Äänekoski: Äänekosken vapaaseurakunta
; Kymenlaakso
* Hamina: Haminan vapaaseurakunta
* Kotka: Kotkan vapaaseurakunta
* Kouvola: Kouvolan vapaaseurakunta
; Lappi
* Rovaniemi: Rovaniemen vapaaseurakunta
* Sodankylä: Sodankylän vapaaseurakunta
* Tornio: Tornion vapaaseurakunta
; Pirkanmaa
* Ikaalinen: Ikaalisten vapaaseurakunta
* Juupajoki: Juupajoen vapaaseurakunta
* Kihniö: Kihniön vapaaseurakunta
* Nokia: Nokian vapaaseurakunta
* Parkano: Parkanon vapaaseurakunta
* Sastamala: Sastamalan vapaaseurakunta
* Tampere: Tampereen vapaakirkkoseurakunta]]
* Valkeakoski: Valkeakosken vapaaseurakunta
* Virrat: Virtain vapaaseurakunta
; Pohjanmaa
* Pietarsaari: Pietarsaaren vapaaseurakunta
* Vaasa: Vaasan vapaaseurakunta
* Vaasa: Vähänkyrön vapaaseurakunta
; Pohjois-Karjala
* Ilomantsi: Ilomantsin vapaaseurakunta
* Joensuu: Joensuun vapaaseurakunta
* Kitee: Kiteen vapaaseurakunta
; Pohjois-Pohjanmaa
* Haapavesi: Haapaveden vapaaseurakunta
* Kalajoki: Kalajoen vapaaseurakunta
* Kempele: Kempeleen vapaaseurakunta
* Nivala: Nivalan vapaaseurakunta
* Oulu: Oulun vapaaseurakunta
* Raahe: Raahen vapaaseurakunta
* Ylivieska: Ylivieskan vapaaseurakunta
; Pohjois-Savo
* Iisalmi: Iisalmen vapaaseurakunta
* Kuopio: Karttulan vapaaseurakunta
* Kuopio: Kuopion vapaaseurakunta
* Siilinjärvi: Siilinjärven vapaaseurakunta
* Varkaus: Varkauden vapaaseurakunta
; Päijät-Häme
* Asikkala: Asikkalan vapaaseurakunta
* Heinola: Heinolan vapaaseurakunta
* Lahti: Lahden vapaaseurakunta
* Orimattila: Orimattilan vapaaseurakunta
; Satakunta
* Huittinen: Huittisten vapaaseurakunta
* Kankaanpää: Kankaanpään vapaaseurakunta
* Pori: Porin vapaaseurakunta
* Rauma: Rauman vapaaseurakunta
* Ulvila: Ulvilan vapaaseurakunta
; Uusimaa
* Espoo: Espoon vapaaseurakunta
* Hanko: Hangon vapaaseurakunta
* Helsinki: Helsingin vapaaseurakunta
* Helsinki: Helsingin venäläinen vapaaseurakunta Pelastuksen arkki
* Helsinki: Vuosaaren vapaaseurakunta
* Hyvinkää: Hyvinkään vapaaseurakunta
* Järvenpää: Järvenpään vapaaseurakunta Arkki
* Kirkkonummi: Kirkkonummen vapaaseurakunta
* Lohja: Lohjan vapaaseurakunta
* Porvoo: Porvoon vapaaseurakunta
* Vantaa: Länsi-Vantaan vapaaseurakunta
* Vantaa: Vantaan vapaaseurakunta
* Vihti: Vihdin vapaaseurakunta
; Varsinais-Suomi
* Parainen: Paraisten vapaaseurakunta Kotisatama
* Raisio: Raision vapaaseurakunta
* Salo: Salon vapaaseurakunta
* Turku: Turun vapaaseurakunta
* Uusikaupunki: Uudenkaupungin vapaaseurakunta
== Katso myös ==
* Missionskyrkan i Finland
* Päivä Osakeyhtiö
* Suomen Vapaakirkon lähetystyö
* Suomen Vapaakirkon historia
==Lähteet==
* Toim. Eronen, Maarit; Yhdessä – Vapaakirkko tänään, Päivä, Hämeenlinna, 2005
===Viitteet===
==Aiheesta muualla==
* Suomen Vapaakirkon kotisivu
* Suomen Vapaakirkon Nuoret ry.
*