nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Er

Er tai ER tarkoittaa seuraavia:
* 
* Eesti Raadio, ER, Viron yleisradio
* Elisabet I, ER, latinan sanoista Elizabeth Regina, Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija
* Elisabet II, ER, latinan sanoista Elizabeth Regina, Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija
* Er, Raamatun henkilö, Juudaksen vanhin poika
* 
* 
* eronnut, er., avioliittonsa purkanut henkilö
* estrogeenireseptori, ER
* Evitskogin Ratsastajat, ER, suomalainen ratsastusseura
* 
* Operaatio ER, brittien ilmahyökkäys Liinahamariin ja Kirkkoniemeen 1942
* Teho-osasto, engl. ER, televisiosarja
* Viron reformipuolue, ER, vironkielisestä nimestä Eesti Reformierakond, virolainen puolue
* ER-kaavio, Entity–Relationship model, varsinkin tietokantojen suunnittelussa käytetty entiteettien suhteita kuvaava malli
Eric von Rettig

Eric Walter von Rettig (26. tammikuuta 1867 Gävle, Ruotsi – 20. heinäkuuta 1937 Helsinki Viitattu 1.3.2020) oli suomalainen poliitikko.Kuka kukin oli Viitattu 22.4.2021.Biografiasampo: Eric von Rettig Viitattu 22.4.2021.
Von Rettigin vanhemmat olivat kauppaneuvos Fredric von Rettig ja Maria Sofia von Horn ja puolisot vuodesta 1889 Hildur Lindberg (k. 1904), professori Sextus Otto Lindbergin tytär, ja vuodesta 1912 Nanna Wilhelmina Ahlström (k. 1919). Von Rettig tuli ylioppilaaksi 1885 ja valmistui filosofian maisteriksi 1888. Hän oli Raadelman tilan hoitaja Piikkiössä 1889–1894, Spurilan tilan hoitaja Paimiossa 1894–1903, Lantmannabankenin johtaja 1913–1920, Svenska Finlands Lantmannabankin 1923–1924, 31-33, Ab Svenska småbruk och egna hemin johtaja 1909–1937 ja Lohjan taimiston johtaja 1910–1937.
Von Rettig oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.
 
Von Rettig toimi Ruotsalaisen kansanpuolueen (RKP) kansanedustajana 1917–1919. Hän oli puolueen järjestyksessä toinen puheenjohtaja vuosina 1917–1934, 17 vuoden ajan. 
RKP:n kunnallispoliitikko Margareta Aminoff oli Eric von Rettigin tytär.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* 
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikot
Luokka:Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen puheenjohtajat
Luokka:Vantaan kaupunginvaltuutetut
Luokka:Uudenmaan vaalipiiri
Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1867 syntyneet
Luokka:Vuonna 1937 kuolleet
Erik Nordenskiöld

Nils Erik Nordenskiöld (23. marraskuuta 1872 Mäntsälä – 28. huhtikuuta 1933 Tukholma)Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Nordenskiöld Nils Erik Viitattu 14.4.2021. oli suomalainen eläintieteilijä. Hän oli dosentti Helsingin yliopistossa 1899–1926 ja Tukholman yliopistossa 1926–1933. Hänen tutkimuksensa koskivat punkkeja ja biologian historiaa.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 6, palsta 459.
==Henkilöhistoria ja ammattiura==
Nordenskiöld kuului aateliseen Nordenskiöld-sukuun ja oli valtioneuvos Nils Nordenskiöldin pojan Nils Otto Nordenskiöldin poika ja geologi-tutkimusretkeilijä Adolf Erik Nordenskiöldin veljenpoika. Hän väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1899 ja toimi siitä alkaen eläintieteen dosenttina Helsingin yliopistossa. Hän erosi Helsingin dosentuurista vuonna 1926 ja muutti Ruotsiin, jossa hän aloitti Tukholman yliopiston apulaisprofessorina. Samana vuonna hänestä tuli Ruotsin kansalainen. 
Nordenskiöld osallistui aatelissäädyssä valtiopäiville 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.
Nordenskiöld on luokitellut punkkien sukupuun vertailemalla punkkien morfologisia ja sytologisia ominaisuuksia. Tätä koskevat hänen tutkimuksensa Zur Morphologie und der Hydrachniden (1898) ja Zur Anatomie und von Histologie Ixodes reduvius (I-III, 1908–1911). Hän julkaisi myös sytologisia teoksia muilla eläintieteiden aloilla: Histologische Beobachtungen an der Haut der Kröte (1905) ja Die Muskelentwicklung von Vanessa urticæ (1914). Hänen biologian historiaansa (Biologiens historia: en överblick, kolme osaa, 1920–1924) pidettiin aikanaan yhtenä alan parhaimmista teoksista.
==Perhe==
Nordenskilöld avioitui toukokuussa 1906 Tukholmassa Henrietta Georgina (Ette) Sederholmin kanssa. Heidän lapsiaan olivat: 
* Maria Ulrika (Maja Nordenskiöld), s. 1907.
* Hedvig Margareta (Hedda Nordenskiöld), s. 1909. Hän teki elämäntyönsä agrologian professorina.Nordenskiöld, Hedda, 1909-1998, Cyto-genetic studies in the genus Phleum / by Hedda Nordenskiöld. Web Archive 2015. Nordenskjöld (Nordenskiöld, Nordensköld), suku, Svenskt biografiskt lexikon. Luku 14, hovioikeuden notaari Nils Otto Nordenskiöld (1834–1916).
* Olga Henriette Elisabeth Nordenskiöld, s. 1910.
* Erik Otto Edvard (Otto Nordenskiöld), s. 1914. Vapaaherrasuku Nordensköld. Ruotsin aateliset (sukuhaarojen eri kirjoitusasut); Nordensköld numero 394, Taulu 18 ja Nordenskiöld numero 1912 B sekä Nordenskiöld numero 405.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset biologit
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1872 syntyneet
Luokka:Vuonna 1933 kuolleet
Erik Sjöberg

Erik Sjöberg voi viitata seuraaviin henkilöihin
*Erik Sjöberg (1784–1828) eli Vitalis, ruotsalainen runoilija 
*Erik Sjöberg (1909–1973), ruotsalainen oopperalaulaja
*Erik Sjöberg (s. 1928), suomalainen jalkapalloilija
*Erik Sjöberg (s. 1947), suomalainen yritysjohtaja, viestintäneuvos
Erik Sjöberg (jalkapalloilija)

Erik Ingmar "Peggen" Sjöberg (15. heinäkuuta 1928 Vaasa – 25. joulukuuta 1980 Vaasa) oli suomalainen jalkapalloilija.
Keskustukena pelannut Sjöberg edusti urallaan Vasa IFK:a 1946–1956. Hän voitti seurassa Suomen mestaruuden 1946 ja 1953. Kaikkiaan Sjöberg pelasi 11 kauden aikana 165 mestaruussarjan ottelua.
Sjöberg pelasi Suomen maajoukkueessa yhden maaottelun vuonna 1955.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat
Luokka:Jalkapallon Suomen mestarit
Luokka:Vuonna 1928 syntyneet
Luokka:Vuonna 1980 kuolleet
Erik Sjöberg (laulaja)

Erik Sjöberg, myös Erik Sjøberg (31. lokakuuta 1909 Nexø, Bornholm, Tanska – 8. marraskuuta 1973 Rønne, Bornholm, Tanska) oli tanskalainen oopperalaulaja, äänialaltaan tenori.Neil Kurtzman, Erik Sjöberg – The Forgotten Tenor, viitattu 3.2.2011
Sjöberg työskenteli koulun jälkeen seitsemän vuotta suutarina. Ystävänsä ansiosta hän pääsi kuultavaksi Kööpenhaminaan, ja hän sai stipendin opiskelemaan Tanskan kuninkaallisen oopperan kouluun. Hän aloitti baritonina, kuten tenoreilla on tapana. Sjöberg debytoi Kuninkaallisessa oopperassa 1937 Leoncavallo Pagliaccissa. Sen jälkeen hän lauloi lähinnä pikkuosia. Hän muutti 1943 Tukholmaan, jossa ryhtyi opiskelemaan saadakseen äänialakseen tenorin. Hän palasi Kööpenhaminaan 1944 ja lauloi ensimmäisenä roolinaan Carmenin Don Josén. Hänen viimeinen roolinsa Kööpenhaminassa oli Bacchus Ariadne auf Naxossa vuonna 1959. Sen jälkeen hän kiersi laulamassa eri puolilla Eurooppaan. Hän päätti uransa 1973.Den store Danske
Kamarilaulajan arvon hän sai 1951. Muutamia hänen levytyksiään on julkaistu CD:nä.
==Lähteet==
Luokka:Tanskalaiset oopperalaulajat
Luokka:Vuonna 1909 syntyneet
Luokka:Vuonna 1973 kuolleet
Erik Sjöberg (viestintäneuvos)

Bengt Erik Sjöberg (s. 21. kesäkuuta 1947 Vaasa) on suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka on saanut viestintäneuvoksen arvonimen. Viitattu 20.6.2022.
Sjöbergin vanhemmat olivat autonkuljettaja Birger Sjöberg ja Sanny Herrgård. Hänen ensimmäinen puolisonsa 1968–1979 oli Eivor Ulla-Brita Hyöty ja toinen puoliso vuodesta 1986 on Merja Hannele Peltonen. Tultuaan ylioppilaaksi Vaasassa 1966 Sjöberg opiskeli Teknillisessä korkeakoulussa ja valmistui sieltä diplomi-insinööriksi 1972. Hän oli Siemensin kehitysinsinööri Münchenissä 1972–1976, Siemens Oy:n johtaja Helsingissä 1976–1984 ja sitten Vaasan Puhelin Oy:n toimitusjohtaja 1984–1989 ja Vaasan Läänin Puhelin Oy:n toimitusjohtaja 1989–2007. Sjöberg toimi myös Detona-yhtiön toimitusjohtajana ja hänellä oli uransa aikana useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Viestintäneuvoksen arvonimen Sjöberg sai vuonna 2006. Hän on sotilasarvoltaan reservin luutnantti. 
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset insinöörit
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Vuonna 1947 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Erik Söderblom

Erik Arne Söderblom (s. 14. elokuuta 1958 Helsinki) on suomalainen teatteri- ja oopperaohjaaja.Erik Söderblom Klassinen.fi (archive.org, arkistoitu versio) Hän toimi Helsingin juhlaviikkojen toiminnanjohtajana 2009–2015 ja aloittaa Espoon kaupunginteatterin johtajana elokuussa 2017.
Söderblom aloitti taiteellisen työskentelynsä muusikkona ja orkesterinjohtajana Helsingin kamarijousissa. Hän opiskeli musiikkitiedettä Helsingin yliopistossa ja oopperaohjausta Münchenissä. Teatteriohjaajaksi hän valmistui Teatterikorkeakoulusta. 
Vuosina 1988–1990 hän toimi ohjaajana Turun Kaupunginteatterissa ja vuodesta 1991 lähtien Q-teatterissa Helsingissä. 1995–2001 hän vaikutti Q-teatterin hallituksen puheenjohtajana sekä myös yhdessä tuottaja Jukka Hytin kanssa perustamansa Q-teatterin Baltic Circle -teatterifestivaalin taiteellisena johtajana. 
Hän on toiminut Teatterikorkeakoulun ruotsinkielisen laitoksen näyttelijäntyön määräaikaisena professorina vuosina 2001–2010 sekä 2005–2009 myös koulun vararehtorina.
Erik Söderblomin veli on kapellimestari Jan Söderblom. Heidän isänsä oli kapellimestari Ulf Söderblom.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat
Luokka:Teatterikorkeakoulun professorit
Luokka:Suomalaiset kulttuurielämän vaikuttajat
Luokka:Vuonna 1958 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luokka:Suomalaiset professorit
Erikoiskriteeri

Erikoiskriteeri on argumentointivirhe, jossa argumentin läpimeno nojaa siihen, että sen todenperäisyydelle on poikkeavat, yleensä lievemmät vaatimukset kuin asianomainen vaatii muilta argumenteilta.
Esimerkiksi Jumalan olemassaoloa perustellaan joskus sillä, että kausaliteettiketjua ajassa taaksepäin seuraten kaikelle täytyy olla jokin alkupiste (niin kutsuttu kosmologinen todistus). Kun alkupisteeksi oletetaan määritelmän mukaisesti iänkaikkinen jumala, ei tämän jumalan lähdettä vaadita enää perustelemaan samoin kuin kausaliteettiketjussa myöhempiä asioita.
Erikoiskriteeri on argumentointivirheenä paljastava siinä mielessä, että pelkästään tarve erikoiskriteerille viestii argumentin ansiosta.
== Katso myös ==
* Todistuksen taakka
Luokka:Loogiset virhepäätelmät
Erikoislähettiläs (arvonimi)

Erikoislähettiläs () on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 2. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi otettiin käyttöön vuonna 2017 muuttamalla aikaisemmin käytössä ollut arvonimi erikoislähettiläs ja täysivaltainen ministeri muotoon erikoislähettiläs.
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	1.12.2017 	Heikki Talvitie 	entinen suurlähettiläs, valtiotiet. kand. 	Espoo 	
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Luokka:Suomalaiset arvonimet jotka on myönnetty vain kerran
Erikoislähettiläs ja täysivaltainen ministeri

Erikoislähettiläs ja täysivaltainen ministeri on diplomaatin virka-arvo.
Erikoislähettiläs ja täysivaltainen ministeri on toisen arvoluokan diplomaatti, jonka yläpuolella ovat arvoasteikossa suurlähettiläät. 
== Virka-arvon käyttö Suomen ulkomaanedustuksessa ==
Virka-arvolla edustustoissa tarkoitetaan virkamiehen arvoa ja asemaa osoittavaa nimikettä, jota käytetään ulkomaanedustuksessa. Lähetystön päällikkönä toimivalla ulkoasiainneuvoksella tai lähetystöneuvoksella on erikoislähettilään ja täysivaltaisen ministerin tai asiainhoitajan virka-arvo. Joskus tämä virka-arvo kirjataan lyhyesti muotoon ministeri.
== Lähteet ==
Luokka:Diplomatia
Erikoissairaanhoitaja

Erikoissairaanhoitaja on sairaanhoitaja, joka on erikoistunut työssään johonkin erikoisalaan ja saanut tähän erikoisalaan lisäkoulutusta.
Koulutuksen rakenne ja vaatimukset ovat muuttuneet vuosien varrella. Nykyisin sairaanhoitajien ammattikorkeakoulussa suoritaman tutkinnon nimi on Sairaanhoitaja (AMK).
==Erikoistumisvaihtoehtoja==
* Pediatria
* Geriatria
* Ensihoito 
* Psykiatria
* Perioperatiivinen hoitotyö 
* Sisätauti- kirurginen hoitotyö
* Terveydenhoitotyö
Listassa ei mainita kaikkia aloja.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Ammattihaastattelu MOL
Luokka:Sairaanhoitajat
Luokka:Terveydenhuollon ammatit
Erikoistehostekoordinaattori

Erikoistehostekoordinaattori (special effects coordinator / supervisor) vastaa elokuvan fyysisistä erikoistehosteista. Hän laatii käsikirjoituksen ja kuvakäsikirjoituksen pohjalta erikoistehostebudjetin, jonka hän hyväksyttää elokuvan tuottajalla, kokoaa erikoistehosteryhmän, päättää millä tekniikoilla tarvittavat erikoistehosteet tehdään ja kantaa vastuun siitä että elokuvan erikoistehosteet vastaavat ohjaajan, kuvaajan ja lavastajan asettamia visuaalisia tavoitteita ja että tehostetyö tehdään turvallisesti. Erikoistehostekoordinaattori toimii läheisesti kuvaajan, lavastajan ja stunt-koordinaattorin kanssa. 
Erikoistehosteryhmään kuuluvat koordinaattorin lisäksi erikoistehosteteknikot, jotka valmistelevat tarvittavat erikoistehosteet koordinaattorin ohjeiden mukaisesti sekä assistentit, jotka toimivat ryhmässä teknikoiden valvonnan alaisina. Mikäli elokuvassa on paljon erikoistehosteita saattaa ryhmään kuulua myös erikoistehoste-esimiehiä, jotka erikoistehostekoordinaattorin ohjeiden mukaisesti koordinoivat pienempiä tehostekokonaisuuksia elokuvaan.
== Katso myös ==
* Luettelo elokuva-alan ammateista
Luokka:Elokuva-alan ammatit
Erikoistehosteteknikko

Erikoistehosteteknikko () on elokuvan erikoistehosteryhmän jäsen. Hän valmistelee ja suorittaa itsenäisesti erikoistehosteita erikoistehostekoordinaattorin ohjeiden mukaisesti. Hänellä saattaa olla käytössään assistentteja, jotka tekevät työtä hänen valvontansa alaisina.
== Katso myös ==
* Luettelo elokuva-alan ammateista
Luokka:Elokuva-alan ammatit
Eriyttäminen

Eriyttäminen tarkoittaa opettajan ratkaisuja, joilla tämä pyrkii tukemaan jokaisen ryhmässä olevan oppilaan persoonallista kehitystä.
Eriyttämisen ulkonaiset, koulutukselliset, organisatoriset ja hallinnolliset keinot ovat olleet Suomessa rinnakkaiskoulujärjestelmä, linjajako, eritasoryhmät, tasokurssit, pysyvä erityisopetus, vapaaehtoiset ja valinnaiset aineet, tukiopetus, lisäkurssit sekä luokalle jättäminen.
Eriyttämisen sisäiset, opetukselliset ja pedagogiset keinot ovat olleet opetuksen yksilöllistäminen, korjaavan opetuksen (tukiopetus, erityisopetus) antaminen, lisätehtävät, luokan sisäiset sekakoosteiset ryhmät, oma opinto-ohjelma, sekä erilaiset tavoiteoppimisstrategiat.
==Katso myös==
* Eheyttäminen
* Didaktiikka
==Lähteet==
Luokka:Koulutus
Erkki Kauppinen

Erkki Tapio Kauppinen (28. lokakuuta 1948 Laukaa – 12. joulukuuta 2017 Laukaa)Kuolinilmoitus, Keskisuomalainen 24.12.2017, s. 64 oli suomalainen näyttelijä. Kauppinen näytteli Asseri Kantosta televisiosarjasta Pirunpelto. Kauppinen oli myös matkailu- sekä maansiirtoalan yrittäjä. Hän kuoli 69-vuotiaana.http://www.iltalehti.fi/viihdeuutiset/201712182200613405_vd.shtml
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:Vuonna 1948 syntyneet
Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
Erkki Ketola

Erkki Antti Ketola (s. 5. helmikuuta 1929 Virrat) on suomalainen juristi ja varatuomari, joka toimi eduskunnan pääsihteerinä vuosina 1983–1992. 
Hänelle myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi vuonna 1992. Ketolan jälkeen eduskunnan pääsihteeriksi nousi apulaispääsihteeri Seppo Tiitinen vuonna 1992.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Valtiopäiväneuvokset
Luokka:Vuonna 1929 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Erkki Kytönen

Erkki Altti Kytönen (s. 29. joulukuuta 1938 Kivennapa) on suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka on saanut viestintäneuvoksen arvonimen. Viitattu 17.6.2022.
Kytösen vanhemmat olivat maanviljelijä Antti Kytönen ja Mandi Kytönen. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1962 oli Oili Tarja Maria Kelomaa ja toinen puoliso vuodesta 1998 on Ritva Marjatta Saksholm, aiemmin Lahtinen. Kytönen tuli ylioppilaaksi Lohjan yhteislyseosta 1958 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1966. Hän oli Posti- ja lennätinlaitoksen puhelinrakennuspiirin kantoaaltoinsinööri 1964–1968, kaapelirakennusryhmän päällikkö 1968–1971 ja keskusrakennustoimialapäällikkö 1971–1973, Posti- ja lennätinhallituksen lennätinosaston sihteeristön puhelinliikenteen automatisoinnin koordinaattori 1973–1975 ja sihteeristön esimies 1975–1980, Keski-Suomen Puhelimen, vuodesta 1998 Keski-Suomen Puhelin Oyj ja vuodesta 2000 KSP Yhtiöt Oyj, suunnittelu- ja kehitysinsinööri 1980–1982, tekninen johtaja 1982–1984 ja toimitusjohtaja 1984–2001. Kytönen oli myös Keski-Suomen Teletietopalvelu -yhtiön toimitusjohtaja 1983–1988 ja hänellä oli ammattiuransa aikana useita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Viestintäneuvoksen arvonimen vuonna 1999 saanut Kytönen on sotilasarvoltaan reservin alikersantti (1992). 
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset insinöörit
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Vuonna 1938 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Erkki Ripatti

Erkki Tapio Ripatti (s. 1939) on diplomi-insinööri ja Tampereen Puhelinosuuskunnan entinen toimitusjohtaja, joka sai ensimmäisenä Suomessa viestintäneuvoksen arvonimen, vuonna 1991. 
Ripatti toimi Tampereen Puhelinosuuskunnan toimitusjohtajana vuodesta 1975. Hänellä oli myös useita luottamustehtäviä, kuten Puhelinlaitosten liiton hallituksen jäsenyys ja toiminta alan työnantajaliiton johdossa. Tampereen Puhelinosuuskunta oli vuonna 1991 Suomen toiseksi suurin alueellinen puhelinyhtiö, jonka liikevaihto oli noin 300 miljoonaa markkaa ja henkilökunnan määrä 720. Erkki Ripatista ensimmäinen viestintäneuvos HS Ihmiset, 22.11.1991. (Tilaajille) Eläkkeelle Ripatti jäi kesällä 2002.Soon jakaantuu tytäryhtiöihin. DigiToday, 22.8.2001. (Viitattu 15.7.2020)
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Viestintäneuvos Erkki Ripatti (1939–) Kansallisbiografia, Talousvaikuttajat. (Maksullinen, Viitattu 20.7.2020)
Luokka: Suomalaiset insinöörit
Luokka: Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Vuonna 1939 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Ernst Löthner

Ernst Ane Löthner (4. maaliskuuta 1886 Turku – 18. heinäkuuta 1965 Kotka) oli diplomi-insinööri, joka sai ensimmäisenä Suomessa uittoneuvoksen arvonimen, vuonna 1951. 
==Henkilöhistoria==
Ernst Ane Löthnerin vanhemmat olivat insinööri Ernst Gustaf Robert Löthner ja Kristina (Kate) Wilhelmina Nyström ja puolisot vuodesta 1910 Hedvig (Heddi) Dora Louise Augusta Hoppe (k. 1929) ja vuodesta 1930 Alfhild Dolores (Dolly) Haglund. Löthner tuli ylioppilaaksi Turussa ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1909. Hän oli Helsingin kaupungin rakennuskonttorin apulaistyöpäällikkö 1910–1915, Kulosaaren huvilakaupungin ja raitiovaunuyhtiön isännöitsijä 1915–1922, insinööritoimisto Consultingin toimitusjohtaja 1920–1922 ja Kymin uittoyhdistyksen toimitusjohtaja ja lauttauspäällikkö 1922–1951.Ylioppilasmatrikkeli 1905–1907, no. 29792. (Viitattu 15.7.2020)
==Julkaisuja==
* Uittokustannusten arvostelua, 1931, Ernst A. Löthner, Eino Saari
* Beskrivning över Ingerois nya flottningsränna och dess tillkomst, 1934
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Pakkanen, Esko 2012. Joka uittaa se voittaa. (Viitattu 15.7.2020) 
Luokka: Suomalaiset insinöörit
Luokka: Suomalaiset virkamiehet
Luokka: Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Vuonna 1886 syntyneet
Luokka:Vuonna 1965 kuolleet
Ernst Viktor von Rehausen

Ernst Viktor von Rehausen (2. tammikuuta 1851 Helsinki – 15. kesäkuuta 1924 Helsinki) oli suomalainen juristi ja virka- ja moninkertainen valtiopäivämies. Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Von Rehausen Ernst Viktor Viitattu 20.5.2021. 
Von Rehausenin vanhemmat olivat lääninsihteeri, laamanni Kristian Adolf Verner von Rehausen ja Aurora Richter ja puolisot vuodesta 1893 Fanny Klara Lovisa Mörtengren (k. 1917) ja vuodesta 1920 Ingrid Ingeborg Sandberg. Von Rehausen tuli ylioppilaaksi Helsingissä, suoritti oikeustutkinnon 1875 ja sai varatuomarin arvon 1879. Hän oli lääkintöhallituksen sihteeri 1884–1891 ja Suomen Pankin asiamies 1891–1920. Von Rehausen oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1882, 1885, 1888, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Ridderskapet och Adelnsmedlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1882. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1882. Tredje häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1885, ss. 1489-1493.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1885 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1885. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1886, ss. 1419-1424.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1888 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1888. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1888, ss. 1685-1691.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, ss. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, ss. 207-215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, ss. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, ss. 795-804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954. 
Von Rehausenin veli oli juristi, virka- ja valtiopäivämies Karl Gotthard Werner von Rehausen.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Von Rehausen Karl Gotthard Werner Viitattu 6.8.2021. 
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1851 syntyneet
Luokka:Vuonna 1924 kuolleet
Ernsti Alajoki

Toivo Ernsti Alajoki, vuoteen 1906 Filppula (25. toukokuuta 1882 Lapua – 10. toukokuuta 1958 Lapua) oli suomalainen maanviljelijä ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja, joka sai maanviljelysneuvoksen ja kunnallisneuvoksen arvonimet.
Alajoen vanhemmat olivat herastuomari Juho Filppula ja Sanna Saari ja puoliso vuodesta 1919 Lyyli Eliisabet Rönn. Maamieskoulun käynyt lapualainen maanviljelijä Alajoki oli Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan ja Yleisen Osuuskauppojen liiton hallintoneuvostojen jäsen 1917–1958, varapuheenjohtaja 1917–1934 ja puheenjohtaja 1934–1958. Maataloustuottajien Keskusliiton valtuuskunnan jäsen Alajoki oli 1921-–1948 ja liittoneuvoston puheenjohtaja 1925–1948, Hankkijan hallintoneuvoston puheenjohtaja 1928–1933 ja varapuheenjohtaja 1934–1958 sekä vielä Pellervo-Seuran neuvottelukunnan jäsen 1916, valtuuskunnan jäsen 1918–1939, puheenjohtaja 1928–1929 ja johtokunnan jäsen 1940–1958. Suomen tasavallan presidentin valitsijamies Alajoki oli vuonna 1931. Hän sai kunnallisneuvoksen arvonimen vuonna 1929 ja maanviljelysneuvoksen arvonimen vuonna 1952.
Alajoki vaikutti merkittävästi SOK:laisen osuuskauppaliikkeen kehittymiseen vuosikymmenten ajan, Hän oli varsinkin sota-aikana ja sotien jälkeen SOK:n keskeisiä henkilöitä aina kuolemaansa asti. Alajoella oli toisaalta myös SOK:ta laajemmin vaikutusta suomalaisessa osuustoiminnassa, samoin kuin useita muitakin kuin osuustoiminnallisia luottamustehtäviä.Kuka kukin on 1954, s. 26. Viitattu 10.4.2022.Kunnallisneuvos Ernsti Alajoki 70-vuotias. Helsingin Sanomat, 22.5.1952, s. 8.Maanviljelysneuvos Ernsti Alajoki kuollut. Helsingin Sanomat, 11.5.1958, s. 6.
==Lähteet==
Luokka:Maanviljelysneuvokset
Luokka:Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Suomalaiset osuustoimintaliikkeen vaikuttajat
Luokka:Vuonna 1882 syntyneet
Luokka:Vuonna 1958 kuolleet