nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Markku Lahtela

Markku Juhani Lahtela (1. elokuuta 1936 Kemijärvi – 31. heinäkuuta 1980 Nummi) oli suomalainen kirjailija. Hänet tunnettiin radikaaleista yhteiskunnallisista kannanotoista. Koulutukseltaan hän oli humanististen tieteiden kandidaatti (Helsingin yliopisto 1963).
Lahtela suomensi teoksia, joista keskusteltiin 1960-luvulla paljon, muun muassa A. S. Neillin teoksen Summerhill, joka oli niin sanotun vapaan kasvatuksen perusteos, sekä yhden beat-kirjallisuuden tunnetuimmista teoksista, Jack Kerouacin Matkalla.
Keväällä 1967 Lahtela herätti huomiota polttaessaan julkisesti sotilaspassinsa Helsingissä Esplanadin puistossa Kalevi Seilosen, Ilpo Saunion ja Tauno Tuomivaaran kanssa.Kurjensaari, Matti: Syntynyt sivulliseksi. Helsinki 1973. Miehet johtivat rauhanjärjestö Sadankomitean mielenosoitusmarssia, jolla haluttiin kiinnittää huomio aseistakieltäytyjien asemaan Suomessa, mutta marssin taustalla oli osittain myös Vietnamin sodan vastustus. Lahtela, Seilonen, Saunio ja Tuomivaara tuomittiin laajaa paheksuntaa herättäneestä teostaan sakkoihin.
Lahtelan isä oli kansanedustaja ja ministeri Olavi Lahtela, äiti kirjailija Kyllikki Kallas ja isänisä kansanedustaja Matti Lahtela. Hänen poikiaan ovat kirjailija Silvo Lahtela ja näyttelijä Johannes Lahtela. SDP:n poliitikko Mikael Jungner on hänen sisarenpoikansa.
Lahtela kärsi alkoholismista. Hän teki itsemurhan vuonna 1980.
__NOTOC__
== Teoksia ==
===Kirjoittanut===
* Moraliteetti kuolemasta kasalle näyttelijöitä 1963
* Kreivi äänikulisseissa (yhdessä Jaakko Pakkasvirran kanssa) 1963
* Skorpioni 1963–1964
* Jumala pullossa 1964
* Kevätsadetta (näytelmä) 1964–1965
* Naurukierukka (lastennäytelmä)
* Se 1966
* Prosessi 1966
* Vihaa nyt – rakasta myöhemmin 1968
* Sinapinsiemen 1968
* Uuteen ihmiskuvaan 1971
* 
* Matias Tallgrenin yksityiselämä 1973 
* Yksinäinen mies 1976
* Sirkus 1978/1999
* Muistiinpanoja 1975–1980
* Hallitsija 1980 (Näytelmä Hallitsija pohjautuu Lahtelan teksteihin)
=== Suomentanut ===
* Svetlana Allilujeva: Kaksikymmentä kirjettä ystävälle. Weilin&Göös 1967.
* Joseph Heller: Me sotasankarit. (Catch-22, 1961.) Gummerus, 1961.
== Lähteet ==
==Kirjallisuutta==
* Vuosisatamme kronikka. Gummerus 1987.
== Aiheesta muualla==
* 
* Markku Lahtela Kirjasampo.fi:ssä
Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Luokka:Suomentajat
Luokka:Itsemurhan tehneet
Luokka:Vuonna 1936 syntyneet
Luokka:Vuonna 1980 kuolleet
Markku Löytönen

Markku Kalervo Löytönen (s. 4. tammikuuta 1955 Espoo) on suomalainen maantieteilijä, joka on ansioitunut myös tietokirjailijana. Löytönen on työskennellyt kulttuurimaantieteen professorina Helsingin yliopistossa vuodesta 1999 ja tätä ennen maantieteen professorina Turun yliopistossa vuosina 1998–1999. Vuosina 2008–2009 hän oli Helsingin yliopiston vararehtorina.
Löytösen tieteellisen erikoistumisen kohteita ovat terveysmaantiede, paikkatietojärjestelmät sekä tutkimusmatkailu ja tutkimusmatkailun historia.
== Yleistajuisia teoksia ==
*Markku Löytönen ja Anton Eskola (toim.) - Suomalaisia puheita SKS 2013
*Markku Löytönen ja Riikka Jäntti Viidakkotanssi – Tutkimusmatkaaja Rafael Karsten Ecuadorissa SKS 2007
* Markku Löytönen ja Riikka Jäntti Koillisväylän löytäjä – Tutkimusmatkaaja Adolf Erik Nordenskiöld Jäämerellä SKS 2005
*Markku Löytönen ja Riikka Jäntti Uutta maailmaa tutkimassa – Tutkimusmatkaaja Pehr Kalm Pohjois- Amerikassa SKS 2004 
*Markku Löytönen ja Miisa Waismaa Arabian salaperäinen vaeltaja – Tutkimusmatkaaja G. A. Wallin SKS 2001
*Markku Löytönen ja Laura Kolbe (toim.) Suomi – Maa, kansa, kulttuurit SKS 1999 
* Markku Löytönen ja Miisa Waismaa Eteläisten merten salaisuus SKS 1996
* Markku Löytönen (toim.) Matka-arkku SKS 1989
==Tunnustuksia==
* Tieto-Finlandia 1990 
* Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto 1990 
* Vuoden tiedekirja -palkinto 1990 
* Suomen tietokirjailijat ry:n Tietopöllö-palkinto tieteen popularisoinnista, erityisesti lasten tietokirjallisuudesta 2004 
* Lauri Jäntin säätiön Tieto-Lauri-palkinto parhaasta lasten ja nuorten tietokirjasta 2009 
* Maanpuolustuskorkeakoulun myöntämä sotatieteiden kunniatohtorin arvo 2018https://maanpuolustuskorkeakoulu.fi/kunniatohtorit
==Luottamustoimia==
*Suomen tietokirjailijat ry:n puheenjohtaja 2012– 
==Aiheesta muualla==
*
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset maantieteilijät
Luokka:Helsingin yliopiston professorit
Luokka:Turun yliopiston matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan professorit
Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat
Luokka:Vuonna 1955 syntyneet
Luokka:Suomalaiset professorit
Markku Palkoaho

Markku Palkoaho (s. 22. syyskuuta 1967) on aktiiviuransa lopettanut suomalainen koripalloilija.
Tampereen Pyrinnön kasvatti, 199-senttinen Palkoaho pelasi Suomen pääsarjassa yhteensä kymmenen kauden ajan. Kotkan Työväen Palloilijoissa Palkoaho voitti Suomen mestaruuden ja Suomen cupin kaudella 1987–1988. Hän pelasi myös kymmeniä nuorten maaotteluita.http://www.basket.fi/sarjat/pelaajat/pelaaja/?player_id=366293&season_id=9233
== Lähteet ==
* Markku Palkoaho baskethotel.com
* Markku Palkoaho player profile eurobasket.com 
=== Viitteet ===
Luokka:Suomalaiset koripalloilijat
Luokka:Vuonna 1967 syntyneet
Markku Tervahauta

Markku Tervahauta (s. 1962 LahtiTerveyspomo vaihtuu taas - Tervahauta irtisanoutui Lahdesta YLE) on suomalainen lääketieteen tohtori ja terveysviranomainen. Hänet nimitettiin 18. lokakuuta 2018 viisivuotiskaudelle Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen pääjohtajaksi Juhani Eskolan seuraajana.THL:n uusi pääjohtaja on Markku Tervahauta Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
Tervahauta oli Leppävirran kunnanjohtaja vuosina 2005–2009. Hän toimi myös yhtenä kolmesta Kuopion apulaiskaupunginjohtajasta; tästä virasta hän piti virkavapaata yli puolentoista vuoden ajan ennen irtisanoutumistaan, joka astui voimaan lokakuussa 2019.Kuopio avaa apulaiskaupunginjohtajan haun – THL:n pääjohtaja Markku Tervahauta irtisanoutui YLE Ennen siirtymistä Kuopioon hän oli toiminut Lahden sosiaali- ja terveystoimialan johtajana. Helmikuusta 2018 Tervahauta työskenteli Suomen sosiaali- ja terveysministeriön hyvinvointi- ja palveluosaston osastopäällikkönä, kunnes sai nimityksen Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen pääjohtajaksi.
13. maaliskuuta 2020 Tervahauta herätti huomiota esiintymällä niiskuttavana ja hikeä otsaltaan pyyhkivänä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tiedotustilaisuudessa koronavirusepidemiassa sairastumisen ehkäisemiseksi. Hän pahoitteli heikkoa esiintymistä sekä huonon esimerkin antamista ja lupautui koronavirustestiin, jonka tulos oli negatiivinen.Nyt testitulos varmistui: tiedotustilaisuudessa hikoilleella THL:n pääjohtajalla ei ole koronaa Iltalehti
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset lääkärit
Luokka:Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
Luokka:Suomen kunnanjohtajat ja pormestarit
Luokka:Vuonna 1962 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Marras

:Martaan eri merkityksiä on täsmennetty täsmennyssivulla
Suomen kielessä erilaisia kuolemaan liittyviä ilmiöitä ja ennusmerkkejä on kutsuttu nimityksellä marras. Suomalaisten kansanuskomusten yhteydessä martaat ovat muun muassa kuolleiden sieluja, pian kuolevia ihmisiä tai kuoleman ennusmerkkejä, toisinaan myös menninkäisiä muistuttavia Manalan olentoja.
==Suuri saalis==
Erityisen suuri kalastajan, linnustajan tai muun pyytäjän saalis on voinut olla marras, kuoleman ennusmerkki. Eräässä uskomuksessa marras on jättiläiskala, kalojen kuningas. Martaan saaneelle kalastajalle saalis on kuitenkin ennustanut kuolemaa.
==Etymologia ==
Marras (marta) tarkoittaa usein kuolemaa tekevää ihmistä tai vainajaa. Se on lainautunut suomeen indoiranilaisen kantakielen sanasta *mr̥tás, joka taas polveutuu indoeurooppalaisen kantakielen sanasta *mr̥tós, jonka juuri on kuolemaa tarkoittava *mer-. Juuresta ovat kehittyneet muiden muassa latinan sanat mori (kuolla), mors (kuolema) ja mortalis (kuolevainen), joista on johdettu muun muassa englannin mortal (kuolevainen), ranskan mort (kuolema), mortel (kuolevainen), mourir (kuolla) ja espanjan mortal (kuolevainen), morir (kuolla) ja muerte (kuolema).
==Katso myös==
*Huu
==Lähteitä==
* 
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Marras (täsmennyssivu)

Marras-sana viittaa yleensä tavalla tai toisella kuolemaan. Sanalla on useita eri merkityksiä.
*Jokin kuollut asia, kuten ihmisruumis eli kalmo
*Kuoleman ennusmerkki, katso Marras
*Kuoleva, kuolemaa tekevä ihminen. Sairauteen tai vammoihinsa kuoleva tai se, jonka kohtalo on kuolla pian.
*Vainajan henki. Kummitus tai palvottu vainaja.
*Menninkäistä muistuttava taruolento, joka yleensä yhdistetään kuolemaan tai kuolleiden asuinsijaan.
*Mokoman julkaisema kappale.
*Marras, October Fallsin albumi vuodelta 2005
*Marras, Sami Lopakan romaani vuodelta 2014
==Yhdyssanoissa==
*Marraskesi (kuollut ihosolukko)
*Marraskuu
*Marrasuhri. Sanaa käytti Mikael Agricola. Sanan merkitystä ei kuitenkaan enää tiedetä; etymologinen sanakirja esittää kaksi arvelua: ihmisuhri ja kuolleen hengelle tehty uhraus.
*Martauskapeet, menninkäiset tai haamut; sanassa on yhdistetty marras ja kave
Mars Express

Mars Express laukaistiin 2. kesäkuuta 2003 venäläisellä Sojuz-kantoraketilla. Se on Euroopan avaruusjärjestön ensimmäinen Marsiin lähettämä avaruusluotain.
Mars Express tutkii Marsia vuoden 2003 lopusta alkaen vähintään yhden Marsin vuoden (687 Maan päivää) eli noin kahden Maan vuoden ajan. Luotain oli toiminnassa edelleen lokakuussa 2014, jolloin Marsin ohitti Siding Spring -komeetta. Luotain selvisi ohituksesta ilman vaurioita.
==Teknisiä tietoja==
Luotain nimettiin Mars Expressiksi, koska Ranskan Toulousessa sijaitseva EADSin Astrium SAS-yhtiö rakensi sen nopeammin kuin yksikään planeettaluotain oli sitä ennen rakennettu.
*Avaruusaluksen massa: 1 120 kg (ml. 113 kg laitteita ja 60 kg laskeutuja)
*Avaruusaluksen mitat: 1,5 m × 1,8 m × 1,4 m 
*Rakettimoottorin työntövoima: 400 N 
*Asennonsäätötrustereiden (8 kpl) työntövoima: 10 N 
*Ajoainetankkien koko: 2 × 270 = 540 litraa 
*Avaruusaluksen suuntaustarkkuus: 0,15° 
*Aurinkopaneelien pinta-ala: 11,42 m² 
*Litiumparistojen (3 kpl) varaus: 22,5 ampeerituntia
Mars Express lähettää tietonsa ja saa komentonsa ESA:n maa-asemalta New Norciasta, joka sijaitsee lähellä Perthiä Australiassa.
==Tieteelliset mittalaitteet==
Sen tieteelliset laitteet ovat pääosin epäonnistuneessa laukaisussa tuhoutuneen venäläisen Mars-96-luotaimen mittalaitteiden varakappaleita.
Pintaa tutkivat laitteet:
*HRSC (High Resolution Stereo Camera) 
*OMEGA (Visible and Infrared Mineralogical Mapping Spectrometer) 
*MARSIS (Sub-surface Sounding Radar Altimeter)
Kaasukehää ja ionosfääriä tutkivat laitteet:
*PFS (Planetary Fourier Spectrometer) 
*SPICAM (Ultraviolet and Infrared Atmospheric Spectrometer)
*ASPERA (Energetic Neutral Atoms Analyser). Ilmatieteen laitos on osallistunut eri missioiden ASPERA-neutraaliatomilaitteiden suunnitteluun ja valmistukseen vuodesta 1985.
Radiolinkkilaite
*MaRS (Mars Radio Science Experiment)
==Laskeutuja==
Luotaimen mukana oli myös englantilainen laskeutuja Beagle 2, joka tuhoutui kokonaan sen laskeutuessa Marsiin jouluna 2003. Beagle 2 -laskeutuja sai nimensä Beagle-laivasta, jolla Charles Darwin teki 1831 lajien evoluutiota koskevia tutkimuksia. Beagle 2:n tarkoitus oli etsiä elämän jälkiä Marsin pinnalta. Laskeutujan tuhosta käytiin pitkä keskustelu sekä Englannissa että ESA:ssa.
Mars Expressin suunnittelun alettua venäläis-ranskalais-suomalainen Metegg-laskeutuja oli yksi ehdokas Mars-laskeutujaksi. Sitä ei kuitenkaan valittu.
==Planeettatutkimus ja tutkimusmatkat==
Mars Expessin sisaralus Venus Express laukaistiin keväällä 2005 kohti Venus-planeettaa.
ESA:n Aurora-ohjelma on suunnitellut Euroopan osallistumista Marsiin jne. suuntautuviin tutkimusmatkoihin, jotka tehtäisiin 2030-luvulla miehitettyinä avaruuslentoina. Yhdysvaltain NASAn alkaessa 2004 alusta lähtien muuntua tutkimusmatkoja (exploration) tekeväksi avaruusjärjestöksi, ESA on joutunut pohtimaan oman ohjelmansa suhdetta laajempaan amerikkalaiseen ohjelmaan.
==Lähteet==
Luokka:Mars-luotaimet
Martti Backman

Martti Olavi Backman (s. 28. toukokuuta 1948 Lahti) on suomalainen toimittaja. Hän on toiminut Iltalehden ja Suomen Kuvalehden päätoimittajana. Backman on myös toimittanut useita MOT-ohjelmia Yleisradiolle.Martti Backman ohjelmat.yle.fi MOT
 
Backman valmistui Sanomien toimittajakoulusta 1970 ja valtiotieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1976.
== Teokset ==
* 
* 
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset toimittajat
Luokka:Elävät henkilöt
Luokka:Vuonna 1948 syntyneet
Martti Emanuel Juusela

Martti Emanuel Juusela (27. maaliskuuta 1908 Pihlajavesi – 7. lokakuuta 1979 Jyväskylä) oli maakuntaneuvos ja Keskisuomalainen-lehden pitkäaikainen päätoimittaja, vuodesta 1947 aina vuoteen 1973 asti.
Juuselan vanhemmat olivat maanviljelijä, talousneuvos Eemeli Juusela ja Iina Vuorimäki. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1935 toiminnanjohtaja Annikki (Anne-Maria) Hartikainen. Sotiin osallistuneella Juuselalla oli vankka järjestö- ja sanomalehtitausta viidentoista vuoden ajalta, kun hän tuli Keskisuomalaisen päätoimittajaksi. Esimerkiksi 1930-luvulla hän toimi Pohjois-Savon toimitussiheerinä ja päätoimittajana. Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa kesken jääneet opintonsa Juusela suoritti loppuun seuraavalla vuosikymmenellä. Hän oli Maalaisliiton aktiivi, mutta ennen muuta lehtimies, joka kirjoitti yksistään Emanuelin alakerta -pakinoita yhteensä noin 5 500 kappaletta 25 vuodessa. Julkisuudessa Juusela esiintyi melko harvoin, mutta hänellä oli vankkoja tukijoita kuten kansanedustaja, ministeri ja maaherra Eino Palovesi. Juuselan päätoimittajakaudella Keskisuomalainen toimi maltillisesti ja riskejä kaihtaen, mutta kasvoi vähitellen maakuntansa ykköslehdeksi ja etääntyi samalla puoluesidoksistaan. Juuselalle myönnettiin tunnustuksena ansioistaan Suomen ensimmäinen maakuntaneuvoksen arvo vuonna 1974.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Martti Juusela, päätoimittaja ja ensimmäinen maakuntaneuvos. Keskisuomalainen, 25.3.2008 (Viitattu 24.11.2015)
Luokka:Suomalaiset päätoimittajat
Luokka:Suomalaiset toimittajat
Luokka:Pakinoitsijat
Luokka:Vuonna 1908 syntyneet
Luokka:Vuonna 1979 kuolleet
Martti Enäjärvi

Martti Jaakko Juhani Enäjärvi (s. 14. elokuuta 1942 Helsinki) on suomalainen juristi, joka toimi Patentti- ja rekisterihallituksen (PRH) pääjohtajana vuosina 1986–2010.
Enäjärvi suoritti oikeustieteen tutkinnon vuonna 1969 ja auskultoi asianajajaksi 1972. Hän opetti Teknillisessä korkeakoulussa vuosina 1971–1975 ja toimi yritysjohdossa. PRH:n pääjohtajana Enäjärvi toimi vuodesta 1986 syksyyn 2010, jolloin hän jäi eläkkeelle.PRH:n ex-pääjohtajalle ja ylijohtajalle virkarikossyytteet. Hs.fi 25.10.2011. Hänet valitsi tehtävään SMP-taustainen Urpo Leppänen. Kotimaisen virkansa ohella Enäjärvi oli Euroopan unionin harmonisointiviraston (OHIM) johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 2004. Virkamiesuran ohella hän on toiminut muun muassa Helsingin Suomalaisen Klubin puheenjohtajana (1996–2001) ja Paasikivi-Seurojen Liiton puheenjohtajana. Hänet kutsuttiin Suomalaisen Klubin kunniapuheenjohtajaksi vuonna 2007. 
Enäjärvi tuomittiin joulukuussa 2012 Helsingin hovioikeudessa virkavelvollisuuden rikkomisesta ja maksuvälinepetoksista 80 päiväsakkoon. Päätöksen mukaan hän oli rikkonut valtion luottokortin käyttöä koskevia määräyksiä ja syyllistynyt siten virkavelvollisuuden rikkomiseen. Enäjärvi nosti vuosina 2005–2010 työnantajansa luottokortilla noin 49 000 euroa, jotka maksoi myöhemmin takaisin.Enäjärvi ei saanut valituslupaa korkeimpaan oikeuteen. Hs.fi 27.3.2013.PRH:n entisen pääjohtajan petostuomio pysyi hovissa. Yle.fi 3.12.2012.
Martti Enäjärven isä oli oikeuskansleri Jaakko Enäjärvi.Kuka kukin on 1978 (Projekt Runeberg).
== Lähteet ==
Luokka:Valtionlaitosten johtajat
Luokka:Vuonna 1942 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luokka:Suomalaiset juristit
Martti Haapamäki

Martti Vesa Haapamäki (s. 1950) on suomalainen diplomi-insinööri, insinöörineuvos, Seinäjoen Energia Oy:n entinen toimitusjohtaja ja Seinäjoen Tangomarkkinoiden taiteellinen johtaja.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Suomalaiset insinöörit
Luokka:Vuonna 1950 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Martti Hagman

Martti Juhani Hagman (s. 11. huhtikuuta 1941 Helsinki) on suomalainen järjestö- ja yritysjohtaja, joka on saanut matkailuneuvoksen arvonimen. Viitattu 17.6.2022.
Hagman kävi keskikoulun ja suoritti opintoja Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa 1959–1960, minkä lisäksi hän on suorittanut matkailu-, majoitus- ja ravitsemis- sekä koulutusalan kursseja. Hagman oli Helsingin Osuuskaupan ravintolatarkastaja 1964–1971 ja osastopäällikkö 1971–1972, Osuusliike Elannon hotelli- ja ravintolaryhmän aluepäällikkö 1972–1979 ja osastopäällikkö 1979–1982, E-Instituutin koulutuspäällikkö ja apulaisrehtori 1982–1985, Lomaliiton toimitusjohtaja 1985–1999 sekä Savonlinnan Kylpylaitos Oy:n, Kalajoen Matkailukeskus Rantakalla Oy:n, Lomaliiton Leirintä Oy:n, Savonlinnan Terveyskylpyläsäätiön ja Kuntolomatoiminnan Tutkimussäätiön toimitusjohtaja 1985–1999. Hänellä oli uransa aikana myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Matkailuneuvoksen arvonimen Hagman sai vuonna 1999.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Suomalaiset järjestöjohtajat
Luokka:Vuonna 1941 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Martti Ojares

Martti Jaakko Ojares (s. 28. lokakuuta 1942 Ylistaro) Viitattu 30.11.2014 on suomalainen yritysjohtaja, viestintäneuvos ja media-alan vaikuttaja. Hän oli Sanoma Oy:n varatoimitusjohtaja vuosina 1990–2002. Sittemmin Ojares on toiminut kristillisen Taivas TV7 -kanavan toimitusjohtajana. Hän oli perustamassa kanavaa, jossa myös hänen vaimonsa Mirja Ojares työskentelee.
Ojares oli 36 vuotta liike-elämän palveluksessa,Vantaan Lauri joista 21 vuotta Sanoma Oy:ssä. Hän jäi eläkkeelle vuonna 2003.TV7
==Lähteet==
==Kirjallisuutta==
* Jumalan seitsemäs ihme – kristillisen tv-kanavan synty Suomessa, toim. Risto Siltanen. Kuva ja Sana, 2007
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Suomalaiset uskonnolliset vaikuttajat
Luokka:Vuonna 1942 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Martti Rekonpoika Hastig

Martti Rekonpoika (Mårten Grelsson) Hastig (10. maaliskuuta 1682 – 12. tammikuuta 1784) oli Ikaalisten ja Kyrön pitäjien jahtivouti vuosina 1726–1753. Hän syntyi Parkanon Alaskylässä Rekon taloon. Katovuosien aiheuttaman varattomuuden seurauksena hänestä tuli Porin jalkaväkirykmentin Kyrön komppanian sotilas, joka osallistui karoliiniarmeijassa suureen Pohjan sotaan Baltiassa. Hän palasi Suomeen ilmeisesti ennen Pultavan taistelua 1709. Isonvihan aikana hän oleskeli Loimaalla.
Martti Hastig nimitettiin vuonna 1726 Kyrön ja Ikaalisten jahtivoudiksi. Tehtävä oli kruunun virka ja nimityksen suoritti maaherra, kenraalimajuri Otto Reinhold Yxkull käräjien hyväksyttyä ehdokkaan. Hastig hoiti tehtävää 27 vuotta ja seuraajaksi nimitettiin hänen poikansa Gabriel Hastig, joka hänkin oli virassa 35 vuotta. 
Martti Hastig toimi nimismiehen apuna muissakin asioissa kuten metsien inventoinnissa Ruotsin amiraliteetin tarkoituksia varten. Hän oli myös Kyrön Tokosen kylän Kuotila-nimisen tilan isäntä vuosina 1739–1753 pitkään jatkuneen autioajan jälkeen. Hämeenkyrön perinneraitin varrella olevan Kuotilan isäntänä jatkoi vanhin poika Mikko ja tila pysyi suvun hallinnassa seuraavalle vuosisadalle.
Martti Hastig avioitui isonvihan lopulla Loimaan Metsämaan Tuomolan talon Kirsti (myös Kristiina) Juhontyttären kanssa. Kirsti Tuomolalla (15. huhtikuuta 1696 – 24. joulukuuta 1770) ja Martti Hastigilla oli kahdeksan lasta, joista vain yksi kuoli lapsena. Vanhin tytär Anna avioitui räätäli Matti Wikbergin kanssa ja Hastigin kaksi poikaa oppivat myös räätäleiksi. Hastigin suku laajeni sittemmin Hämeenkyrössä useaan taloon.
== Lähteet ==
* Jorma Vappula: Ikaalisten entisen emäpitäjän historia II 1641-1721, 1999, ISBN 951-97559-2-6
* Terhi Nallinmaa-Luoto: Hämeenkyrön historia II vuodesta 1722 vuoteen 1865, 1990, ISBN 952-90-2616-1
* Matti J Kankaanpää: Suuri Pohjansota, Iso Viha ja Suomalaiset, T:mi Toiset Aijat, 2001, ISBN 952-91-3934-9
* Suomen Sukuhistoriallinen Seura ry: Tallennetut kirkonkirja-arkistot, internet
* Suomen Sukututkimusseura: Historiakirjat seurakunnittain, Hiski-tiedosto, internet
* Olavi Toivola: Jahtivoudin kaksi elämää, Mediapinta Oy, 2015, ISBN 978-952-235-934-6
Luokka:Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Yli satavuotiaiksi eläneet suomalaiset
Luokka:Vuonna 1682 syntyneet
Luokka:Vuonna 1784 kuolleet
Marttyyri

Marttyyri (kr. μαρτύρ, martyr, todistaja) on uskonsa tai jonkin muun aatteensa puolesta kuollut henkilö. Kirkkohistoriassa marttyyreilla tarkoitetaan yleensä varhaiskristillisenä aikana, Rooman valtakunnassa toimeenpannuissa vainoissa surmattuja kristittyjä. 
Usein sanaa käytetään myös jostakin muusta ”jalosta syystä” kuolleesta henkilöstä, kuten isänmaallisesti kansansa kunnian puolesta esimerkiksi sodassa kuolleesta taistelijasta. 1900- ja 2000-luvulla sitä ovat käyttäneet itsestään muun muassa useat islaminuskoiset itsemurhapommittajat. Sanan viittausala on laajentunut niinkin paljon, että marttyyriksi voidaan sanoa ketä tahansa syyttömästi kärsivää tai sellaisena esiintyvää henkilöä, jolloin merkitys voi olla jopa ivallinen. 
== Kuuluisia marttyyrejä ==
* Jeesus
*Pyhä Lucia
*Pyhä Pietari
*Pyhä Stefanos
*Zarathustra
*
Mastercard

Mastercard Worldwide on luottoyhtiö, jonka tuotteisiin kuuluvat pääasiassa Mastercard-maksukortti ja Maestro-pankkikortti sekä niillä tehtyjen ostosten maksutapahtumien hoitaminen. Mastercard Worldwiden palveluiden käyttäjiin kuuluvat korttien haltijat sekä ne maksuvälineenä hyväksyvät myyntipaikat. Mastercard Worldwide suorittaa maksutapahtumat siirtämällä rahaa ostajan käyttämästä pankista myyntipaikan käyttämään pankkiin. Yrityksen päämaja sijaitsee Purchasessa, New Yorkissa, Yhdysvalloissa.
== Historiaa ==
Alun perin yrityksen muodosti ryhmä kalifornialaisia pankkeja kilpailemaan Bank of American silloisen BankAmericardin (nykyisin Visan) kanssa. Alkuperäiset perustajat lisensoivat Master Charge -nimen vuonna 1967 kentuckylaiselta First National Bank of Louisvillelta. Kortin nykyinen nimi otettiin käyttöön vuonna 1979.
=== Vuosilukuja ===
* 1966: Interbank Card Association (ICA) perustetaan
* 1969: Master Charge -nimi ostetaan
* 1979: nimeksi MasterCard
* 1985: Mastercard hankkii osuuden Eurocardista, Europayn edeltäjästä
* 1988: Mastercard ostaa Cirrus-pankkiautomaattiverkoston
* 1991: Maestro-kortit markkinoille
* 2002: osuustoiminnallisesta organisaatiosta osakeyhtiöksi; yhdistyminen Europayn kanssa
* 2006: pörssilistautuminen (NYSE)
MasterCard Worldwide: About Us – History Timeline
Mastercard Worldwide on ollut julkinen osakeyhtiö vuodesta 2006. Ennen pörssiin listautumistaan Mastercard Worldwide oli yli 25 000:n sen kortteja myöntäneen rahalaitoksen yhteisomistuksessa ollut osuustoiminnallinen organisaatio.
== Korttituotteet ==
Mastercardilla on useita erityyppisiä korttituotteita, joita ovat mm. luottokortit, pankkikortit ja pankkiautomaattikortit.
 
Mastercard Debit ja Maestro ovat Mastercard-järjestelmän pankkikortteja. Maestro-kortilla maksettaessa käytetään aina tunnuslukuaMAESTRO® INTERNATIONAL – Multiply Your Markets, kun taas Mastercard-pankkikorteilla on mahdollista joko tunnusluvun tai allekirjoituksen käyttö. Mastercardin pankkiautomaattikortti on nimeltään Cirrus.
Vuonna 2012 oli Mastercard-kortteja maailmassa noin 2 miljardia. Mastercard-luottokorttien ja -maksuaikakorttien määrä oli 686 miljoonaa. Mastercard-pankkikorttien (debit) lukumäärä oli 436 miljoonaa ja Maestro-pankkikorttien 743 miljoonaa. Mastercard-yritysluottokortteja oli 36 miljoonaa.MasterCard Worldwide: Annual Report 2012 Mastercard-kortti hyväksytään maksuvälineenä noin 36 miljoonassa myyntipisteessä.Helsingin Sanomat 19.2.2014: Pankit: Mastercard ja Visa yhtä hyviä, s. A 27
Suomessa Mastercard-kortteja on liikenteessä yli miljoona kappaletta. Mastercard on Suomen toiseksi suosituin luottokorttimerkki Visan jälkeen.
Suomessa Mastercard-järjestelmässä toimivia kortteja myönnetään myös nimillä Eurocard ja First Card.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Mastercardin suomenkielinen verkkosivusto 
* Mastercardin kansainvälinen verkkosivusto 
Luokka:Luottoyhtiöt
Luokka:Maksukortit
Luokka:Yhdysvaltalaiset pörssiyhtiöt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit