nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Pasi Räsänen

Pasi Räsänen (s. 24. syyskuuta 1968) on suomalainen jääkiekkovalmentaja.
Hän on toiminut muun muassa Lahden Pelicansin A-junioreiden valmentajana. Räsänen toimi Jami Kaupin potkujen jälkeen hänen seuraajanaan Pelicansin päävalmentajana ennen Hannu Aravirran aloittamista päävalmentajana (Aravirta nimettiin Pelicansin päävalmentajaksi heti Kaupin potkujen jälkeen, mutta aloitti toimessa vasta vuodenvaihteen nuorten MM-kisojen jälkeen). Räsänen kuului Aravirran valmennustiimiin yhdessä Pasi Nurmisen kanssa ja oli mukana nostamassa Pelicansia pudotuspelijoukkueeksi monen vuoden tauon jälkeen. Räsänen kuului Pelicansin valmennustiimiin myös Mika Toivolan päävalmentajakaudella. Lokakuussa 2010 Toivolan irtisanomisen jälkeen Räsänen nimettiin Pelicansin päävalmentajaksi.
Kaudesta 2011–2012 alkaen Räsänen toimii Vaasan Sportin päävalmentajana. Hänen sopimuksensa seurassa on kaksivuotinen. Hänet vapautettiin tehtävästä helmikuussa 2014.
Räsäsen oma pelaajaura koostuu muutamasta kaudesta silloisissa 1. ja 2. divisioonissa 1990-luvun alkupuolella. Nykyään hän valmentaa Sapkoa. 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset jääkiekkovalmentajat
Luokka:Vuonna 1968 syntyneet
Passiivis-aggressiivinen käyttäytyminen

Passiivis-aggressiivinen käyttäytyminen (myös passiivis-vihamielinen persoonallisuus) on käytöstä, jossa henkilö kohdistaa passiivista vastarintaa sosiaalisten ja ammatillisten toimintojen vaatimuksiin. Passiivis-aggressiivinen käyttäytyminen ilmenee avuttomuutena, itsepäisyytenä, tehtävien tai asioiden lykkäämisenä tai jättämisenä viime hetkeen, kateutena tai paheksuntana ja tarkoituksellisena tai toistuvana epäonnistumisena pyydetyissä tehtävissä, joista henkilö on yleensä yksin vastuussa. Dynaamisessa psykologiassa passiivis-aggressiivista käyttäytymistä pidetään puolustusmekanismina; yleensä asianosainen tiedostaa vain osittain turvautuvansa puolustusmekanismiin.
== Aiheesta muualla ==
* 
* 
* 
Luokka:Käyttäytyminen
Luokka:Aggressio
Luokka:Oireet
Luokka:Persoonallisuushäiriöt
Luokka:Psykoanalyyttinen teoria
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Patenttineuvos

Patenttineuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 5. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1976. Vuosien 1918–2013 aikana patenttineuvoksen arvonimi on myönnetty viidelle henkilölle. 
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	26.11.1976 	Arne Kolster 	toimitusjohtaja, diplomi-insinööri 	Espoo 	
 2. 	1.7.1988  	Auri Risku 	toimitusjohtaja, diplomi-insinööri 	Helsinki 	
 3. 	30.11.1994 	Arne Baltscheffsky 	johtaja, diplomi-insinööri 	Kauniainen 	
 4. 	19.5.2004  	Antti Papula 	hallituksen puheenjohtaja, diplomi-insinööri 	Espoo 	
 5. 	1.12.2006  	Pia Hjelt 	patenttiasiamies, diplomi-insinööri 	Kauniainen 	
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Patogeeni

Taudinaiheuttaja eli patogeeni (kreikan sanoista πάθος pathos, "kärsimys" ja γενής genēs alkuperään viittaava sana, "tuottaja") on sairautta aiheuttava loinen, bakteeri, virus tai prioni. Taudinaiheuttamiskykyä kutsutaan virulenssiksi.
== Erilaisia taudinaiheuttajia ==
=== Prionit ===
Pääartikkeli: Prioni
Prionit ovat valkuaisaineita, joiden tautia aiheuttava ja tarttuva muoto kykenee muuttamaan normaalimuotoisen prionivalkuaisaineen itsensä kaltaiseksi. Prionitauteja ovat esim. lampaiden ja vuohien skrapi ja ihmisen Creutzfeldt-Jakobin tauti.solunetti: Prionit solunetti.fi, Solubiologia. 2006. Viitattu 23.12.2013
=== Virukset ===
Pääartikkeli: Virus
Virukset ovat valomikroskoopilla näkymättömiä solunsisäisiä loisia, jotka solusta vapautuessaan vaurioittavat sitä. Viruksia on kaikentyyppisillä solullisilla yksisoluisista bakteereista monisoluisiin eläimiin ja kasveihin. Ihmisten merkittäviä virustauteja ovat mm. nuhakuumeet, influenssat, AIDS, polio sekä erilaiset rokot. Myös monien elinikäisten kansantautien taustalla saattaa olla virustartunta.Virukset. Virustautien tutkimussäätiö, 2006. Viitattu 23.12.2013
=== Bakteerit ===
Pääartikkeli: Bakteeritauti
Bakteerit ovat pieneliöitä, joita elää mm. maaperässä, vedessä ja muissa eliöissä. Suuri osa bakteereista on ihmiselle hyödyllisiä, mutta osa bakteereista aiheuttaa tauteja. Ihmisen merkittäviä bakteeritauteja ovat esim. jäykkäkouristus, klamydia, kuppa, salmonellatauti ja tuberkuloosi.Bakteeritaudit. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, 2013. Viitattu 23.12.2013
=== Muut taudinaiheuttajat ===
Muita ihmiselle tauteja aiheuttavia taudinaiheuttajia ovat sienet (esim. silsa), alkueläimet (esim. horkka) ja monisoluiset loiseläimet (esim. kihomato).
== Lähteet ==
Luokka:Lääketiede
Patrick Leo McCartie

Patrick Leo McCartie (5. syyskuuta 1925 – 23. huhtikuuta 2020) oli brittiläinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Birminghamin arkkihiippakuntaan 17. heinäkuuta 1949 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Elmhaman titulaaripiispaksi 13. huhtikuuta 1977. Piispaksi vihkiminen seurasi 20. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi George Patrick Dwyer, jota avustivat Joseph Gray ja Joseph Francis Cleary.Catholic-Hierarchy.org: Bishop Patrick Leo McCartie
McCartie jäi eläkkeelle 29. maaliskuuta 2001.
== Lähteet ==
Luokka:Brittiläiset piispat
Luokka:Katoliset piispat
Luokka:Vuonna 1925 syntyneet
Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Patsy Montana

Patsy Montana (30. lokakuuta 1908, Hot Springs (Arkansas) - 3. toukokuuta 1996, San Jacinto, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja sekä lauluntekijä. Patsy Montana oli maailman ensimmäinen nainen, jolla oli miljoonan myydyin single. Single oli vuoden 1935 I Want to be Cowboy's Sweetheart.
== Elämänkulku ==
Montana syntyi vuonna 1908 kymmenen pojan perheeseen. Kun Montana täytti 18 vuotta, hän lähti Kaliforniaan. Hän oli taitava kitaristi, joten Montana voitti vuonna 1931 laulun lahjakkuuskilpailun laulaessaan Jimmie Rodgersin kappaleita. Montana työskenteli Stuart Hamblenin ja Montie Montanan kanssa. Vuonna 1932 Montana palasi takaisin Arkansaseen vierailulle, ja esiintyi lyhyesti Shreveportissa.
Vuonna 1933 Montana meni Chicagoon näkemään vuosisadan maailmanmessut. Vuonna 1935 Montana oli mikrofonin takana nauhoittamassa singleä I Want to be Cowboy's Sweetheart.
== Diskografia ==
* The New Sound of Patsy Montana, 1964
* Precious Memories, 1977
* Original Hits form the West, 1980
* The Very Early Patsy Montana and the Prairie Ramblers, 1981
* The Yodeling Cowgirl, 1983
* Early Country Favorites, 1983
* Patsy Montana & The Praire Ramblers, 1984
* Columbia Historic Edition, 1984
* The Cowboy's Sweetheart [Flying Fish], 1988
* Cowboy's Sweetheart [King], 1996
* Country Music Hall of Fame 1996, 1999
* The Best of Patsy Montana, 2001
* The Original Cowboy's Sweetheart, 2005
* Pride of the Prairie, 2005
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Yhdysvaltalaiset laulajat
Luokka:Yhdysvaltalaiset lauluntekijät
Luokka:Yhdysvaltalaiset näyttelijät
Luokka:Vuonna 1908 syntyneet
Luokka:Vuonna 1996 kuolleet
Paukkula

Paukkula on Salon kaupunginosa, joka rajoittuu seututiehen 110, Halikontiehen, Salaistentiehen ja Uhrilähteenkatuun.Salon kaupungin kartta, johon on merkitty kaupunginosien rajat ja numerot; lisäksi erillinen luettelo kaupunginosien nimistä 
==Historia==
Paukkula on saanut nimensä alueella sijainneesta Suojeluskunnan ampumaradasta. Ampumaradan rakennusten kivijalat ovat vieläkin olemassa ja viereiseen puistoon on tehty kivinen muistomerkki aiheesta.
==Palvelut==
Alueella sijaitsee urheilukenttä, palvelutalo ja Valhojan kuntorata.
==Lähteet==
Luokka:Salon kaupunginosat
Paul Eriksson (merenkulkuneuvos)

Paul Leander Eriksson (23. tammikuuta 1880 Vestanfjärd – 20. elokuuta 1970 Turku) oli suomalainen merikapteeni ja yritysjohtaja, joka sai merenkulkuneuvoksen arvonimen.
Erikssonin isä oli laivuri Leander Eriksson ja puolisot 1901–1946 Aino Johanna Nikula ja vuodesta 1948 Anna Anita Branting. Eriksson lähti merille 13-vuotiaana ja suoritti Turussa aliperämiehen tutkinnon vuonna 1899 ja yliperämiehen tutkinnon vuonna 1900. Merikapteenin ja höyrylaivan päällikön tutkinnot hän suoritti vuonna 1903. Eriksson työskenteli useilla eri aluksilla ja osti vuonna 1910 Alexander G. Zachariassenin kanssa parkkilaivan, joka purjehti Australiaan ja Chileen. Hän toimi merenkulkualalla aina vuoteen 1931 asti, jolloin hän myi laivayhtiön osuutensa ja siirtyi maanviljelijäksi Vihtiin. Alalle hän palasi tullessaan Vaasan Laiva -yhtiön toimitusjohtajaksi vuonna 1932, mitä tehtävää hän hoiti vuoteen 1953 asti. Eriksson sai merenkulkuneuvoksen arvonimen vuonna 1950.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset merikapteenit
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Vuonna 1880 syntyneet
Luokka:Vuonna 1970 kuolleet
Paula Harmokivi

Paula Marja Johanna Harmokivi (s. 20. toukokuuta 1975 Lahti) on suomalainen vapaauimari. Hän edusti Suomea muun muassa Atlantan kesäolympialaisissa 1996 ja voitti useita Suomen-mestaruuksia. Hän edusti Lahden Uimaseuraa.
Harmokivi sijoittui vuoden 1996 olympialaisten alkuerissä 16:nneksi 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä, 18:nneksi 200 metrin vapaauinnissa ja 33:nneksi 400 metrin vapaauinnissa. EM-kilpailuissa 1995 hän sijoittui yhdeksänneksi 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä, 11:nneksi 200 metrin vapaauinnissa ja 15:nneksi 400 metrin vapaauinnissa.
Paula Harmokiven sisar Päivi Harmokivi (s. 1972) kilpaili myös uinnissa ja voitti lyhyen radan Suomen-mestaruuksia viesteissä.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset uimarit
Luokka:Vuonna 1975 syntyneet
Pauli Uusi-Kilponen

Pauli Uusi-Kilponen (s. 1952 Rauma) on suomalainen päätoimittaja ja toimitusjohtaja.Pauli Uusi-Kilponen Hämeen Sanomien johtoon, Hämeen Sanomat 28.6.2007RTV 16.3.1997 : Jalka oven välissä. (Youtube-video)AinaGroupin tiedote 2007 : Pauli Uusi-Kilponen Hämeen Sanomat -lehden päätoimittajaksi ja Hämeen Sanomat Oy:n toimitusjohtajaksi 1.10.2007 alkaen
Uusi-Kilponen oli työssä Rauman satamassa varastokirjurina ja satamatyönjohtajana 1973–1980 mutta toimi jo samalla freelance-toimittajana. Hän perusti vuonna 1979 yhdessä veljensä, sähköasentaja Vesa Uusi-Kilposen, toimittaja Kari Värjyn ja faktori Jouko Kallilan kanssa Raumalle Uusi Rauma -nimisen kaupunkilehden. Hän oli lehden palveluksessa vakinaisena toimittajana vuodesta 1984 vuoteen 1987 saakka, jolloin hän lähti Torontoon Kanadaan. Uusi-Kilponen oli Kanadassa parin vuoden ajan Yleisradion, Turun Sanomien ja Ilta-Sanomien kirjeenvaihtajana. Suomeen palattuaan hän oli ensin Uusi Rauma -lehden päätoimittajana ja sitten Janton Oy:ssä Turkulainen ja Riihimäen Sanomat -paikallislehtien vastaavana päätoimittajana ja lisäksi jälkimmäisen lehden toimitusjohtajana.Amerikkalainen unelma Raumalla, Taloussanomat 20.5.2002Avainsanana ihmisläheisyys, Raumalainen.fi 2.11.2013 
Uusi-Kilponen oli Raumalla ilmestyvän Länsi-Suomi-lehden päätoimittajana 1996–2007 ja lehteä kustantavan Oy Länsi-Suomi yhtiön toimitusjohtajana 1999–2007. Hän oli Hämeenlinnassa ilmestyvän Hämeen Sanomien päätoimittaja ja Hämeen Sanomat Oy:n toimitusjohtaja vuosina 2007–2018 sekä vuodesta 2013 myös Aina Group Oyj:n toimitusjohtaja.Hämeen Sanomien päätoimittaja vaihtuu, Hämeen Sanomat 17.6.2016 Uusi-Kilponen ilmoitti jo kesällä 2016 jäävänsä pois päätoimittajan tehtävästä,Uusi-Kilponen ei jatka Hämeen Sanomien päätoimittajana, Länsi-Suomi 17.6.2016 mutta seuraajaa ei löytynyt, ja hän jatkoi tehtävässä vuoteen 2018. Hän oli myös Hämeen Sanomat Oy:n toimitusjohtaja ja Aina Groupin johtoryhmän puheenjohtajaVuosikertomus 2016, Aina Group saman vuoden loppuun saakka.
== Lähteet ==
== Kirjallisuutta ==
* Juha Numminen : Kova peli - Kaupunkilehti Uuden Rauman menestystarina. Länsirannikon Viestintä Oy – Länsi-Suomi Yhtymä Oy, Rauma 2002 ISBN 9529145713
Luokka:Suomalaiset päätoimittajat
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Vuonna 1952 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Peder Svart

Peder Svart (k. 1562) oli ruotsalainen piispa ja historiankirjoittaja.
Hänestä tuli vuonna 1556 Västeråsin piispa; häntä kutsuttiin myös nimellä Peder Andræ, lisänimi oli ”Svart” (’musta’). Peder Svart laati vastineen tanskalaiselle riimikronikalle ja kirjoitti historian Kustaa Vaasan hallituskaudesta vuoteen 1534. 
Hän kirjoitti hallituskauden kronikan Götstaff Vasasta kuninkaan sanelun mukaan. Siinä kuvataan muun muassa valtiopäivät Västeråsissa 1527 sekä seikkailut Taalainmaalla. Seikkailutarinoilla kuningas Kustaa Vaasa pyrki kasvattamaan mainettaan. Tarinat tulivat ruosalaisille niin tutuiksi, etä niitä alettiin pitää tosina. Yksi tarina kertoi Vaasahiihdosta. Sen mukaan Kustaa pakeni vuodenvaihteessa 1521 hiihtäen kohti Norjan rajaa, koska taalainmaalaiset eivät uskoneet hänen tarinaansa Tukholman verilöylystä eivätkä halunneet liittyä hänen kapinahankkeeseensa. Kun Moran kaupungin asukkaat kuulivat asiasta tietoja muualtakin, he nolostuivat ja lähettivät kaksi nopeaa hiihtäjää Kustaan perään, saivat tämän kiinni 90 kilometrin päässä Sälenissä ja toivat hänet sankarina takaisin Moraan.
Peder Svart on haudattu Västeråsin tuomiokirkkoon.Åstrand, Göran: Här vilar berömda svenskar, s. 102. 1999.
==Lähteet==
Luokka:Ruotsin kirkon piispat ja arkkipiispat
Luokka:Kronikoitsijat
Luokka:Vuonna 1562 kuolleet
Luokka:Syntymävuosi tuntematon
Luokka:Västeråsin hiippakunta
Pegasos (potilastietojärjestelmä)

Pegasos on CGI:n (ent. WM-data) kehittämä ja ylläpitämä potilastietojärjestelmä. Järjestelmä sisältää useita eri toiminteita, kuten ajanvarauksen, yhteydenoton, neuvonnan, tulospostin sekä sähköisen sairauskertomuksen. Potilaan nimi- ja osoitetiedot (sekä ammatti, mikäli se on väestörekisterin tiedossa) järjestelmä saa suoraan Digi- ja väestötietovirastosta, joten ne ovat aina ajan tasalla. Mikäli potilas on turvakiellossa, kuka tahansa järjestelmän käyttäjä ei voi saada hänen osoitetietojaan. Järjestelmään voidaan tallentaa potilaasta muitakin tietoja näiden lisäksi, kuten puhelinnumero ja mahdollinen kerrostalon rappukäytävän ulko-oven avaamiseen tarvittava ns. ovikoodi.
Pegasos on vuosien varrella saanut osakseen kritiikkiä mm. hitaudesta. Toimintaa onkin useissa käyttöpaikoissa saatu huomattavasti nopeammaksi käyttämällä Pegasosta Citrixin avulla, joka huolehtii ikkunoinnista. Kun Pegasosta käytetään Citrixin kautta, ohjelma suoritetaan palvelimessa, eikä työaseman resursseilla juurikaan ole merkitystä. Tämä mahdollistaa potilastietojärjestelmän käyttämisen myös niissä työasemissa joiden resurssit eivät riitä client version suorittamiseen. Ohjelmaa käyttävät useat Suomen kaupungit ja kunnat terveyskeskuksissa ja sairaaloissa.
Lääkärilehden tekemässä tutkimuksessa keskeisistä potilastietojärjestelmistä Pegasos sai lääkäreiltä kaikkein kehnoimman arvosanan.
== Lähteet ==
* Helsingin kaupungin terveyskeskuksen toimintakertomus 2006 
* Helsingin terveysviraston atk-vika korjattu
* Selvitys terveyskeskuksen tietojärjestelmistä
=== Viitteet ===
Luokka:Ohjelmistot
Luokka:Tietojärjestelmät
Luokka:Terveydenhoito Suomessa
Luokka:Potilastietojärjestelmät
Pehmytkudossarkooma

Pehmytkudossarkoomat ovat harvinaisia elimistön tukikudoksista alkunsa saavia syöpiä, sarkoomia. Niihin lukeutuvat esimerkiksi liposarkooma, leiomyosarkooma ja fibrosarkooma. Tavallisimmin pehmytkudossarkooma esiintyy raajassa, mutta se voi kehittyä mihin tahansa. Tyypillinen sairastumisikä on 60 vuoden kieppeillä. Suomessa todetaan vuosittain noin 180 uutta tapausta.Terveyskirjasto: Pehmytkudossarkooma
Yleisesti ottaen ei tiedetä, mitkä tekijät pehmytkudossarkoomalle altistavat. Tunnettuja riskitekijöitä ovat Li–Fraumenin oireyhtymä, neurofibromatoosi 1 tai aiempi sädehoito sittemmin kehittyneen pehmytkudossarkooman alueelle, mutta nämä pätevät vain harvoihin potilaisiin.
Tavallisesti pehmytkudossarkooma ilmenee kivuttomana, kasvavana kyhmynä. Pääasiallinen hoitomuoto on leikkaus. Suurin osa sairastuneista paranee pysyvästi, mutta paikallinen tai etäpesäkkeinen uusiutuminen on mahdollinen.
Pehmytkudoskasvainten paras ja tarkin kuvantamismenetelmä on magneettikuvaus (MRI). Tarvittaessa magneettikuvausta voidaan täydentää tietokonetomografialla (TT) ja harvemmin myös röntgenkuvauksella.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Syöpäjärjestöt: Pehmytkudossarkooma, Kaikki syövästä
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Soft tissue sarcomas 
*Mayo Clinic: Soft tissue sarcoma 
Luokka:Sarkoomat
Pehr Emil af Forselles

Pehr Emil af Forselles (5. joulukuuta 1840 Elimäki – 21. heinäkuuta 1914 Helsinki) oli suomalainen virka- ja valtiopäivämies.
 
Af Forsellesin vanhemmat olivat kamarijunkkari Pehr af Forselles ja Sofia Wilhelmina Taube ja puoliso vuodesta Hedvig Maria Lovisa Etholén, vara-amiraali Arvid Adolf Etholénin tytär. Af Forselles oli tilanomistaja Elimäellä 1861–1883 ja yliopiston konsistorinnotaari 1889–1914 sekä samalla yliopiston taloudenhoitaja 1890–1907. Hän sai sotakamreerin arvon 1898. Af Forselles oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1863–1864, 1867, 1877–1878, 1882, 1885, 1888, 1891, 1894, 1899 ja 1900.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Af Forselles Pehr Emil Viitattu 11.4.2021.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, ss. 1537-1544.
Pankkivirkailija, valtiopäivämies Pehr Adolf Alf af Forselles oli Pehr Emil af Forsellesin poika.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Af Forselles Pehr Adolf Viitattu 10.5.2021.
==Lähteet==
Luokka: Suomalaiset aateliset
Luokka: Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka: Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1840 syntyneet
Luokka:Vuonna 1914 kuolleet
Pekka Hirsjärvi

Heimo Pekka Hirsjärvi (25. heinäkuuta 1919 Viipuri – 7. maaliskuuta 2007) oli suomalainen kemisti. Hän oli Helsingin yliopiston kemian professori 1958–1982.Facta 2001, osa 6, p. 81. WSOY 1981.
Hirsjärven väitöskirja Über eine Totalsynthese der Isofenchosäure on vuodelta 1952.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset kemistit
Luokka:Helsingin yliopiston professorit
Luokka:Vuonna 1919 syntyneet
Luokka:Vuonna 2007 kuolleet
Luokka:Suomalaiset professorit
Pekka Hyvärinen

Pekka Antero Hyvärinen (20. heinäkuuta 1951 Kuopio – 10. toukokuuta 2020) oli suomalainen toimittaja, kirjailija ja mediayrittäjä. Hyvärinen kirjoitti Urho Kekkosen henkilöhistorian Suomen mies (2000, yhdessä Hannu Rautkallion kanssa) ja toimi Suomen Kuvalehden ja MTV3:n uutisten vastaavana päätoimittajana. Hyvärinen teki uransa aikana haastatteluohjelmia, dokumentteja sekä ollut useiden lehtien kolumnistina ja toiminut mediayrittäjänä. Hyvärinen valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi vuonna 1975. Vuonna 1970, kun Hyvärinen oli 19-vuotias, julkaistiin hänen kirjansa Minä ja Lootin vaimo Kauppiaitten Kustannuksen Kontakti-sarjassa.
Hyvärinen valittiin tammikuussa 2008 Julkisen sanan neuvoston (JSN) puheenjohtajaksi. Hän erosi joulukuussa 2009 vastalauseena neuvoston vapauttavalle päätökselle niin kutsutun lautakasajutun suhteen.
== Hyvärisen kannanottoja internetistä ==
Hyvärinen esitti, että suomalaiset eivät saisi esittää mielipiteitään internetissä paljastamatta oikeaa nimeään. Nimimerkin käyttö pitäisi sallia vain ”poikkeustapauksissa”. JSN:n 40-vuotisjuhlassa Hyvärinen sanoi, että muun muassa pornografiaa, väkivaltaa ja ”lasten ja nuorten elämää tuhoavaa aineistoa” tulisi sensuroida internetistä. ”Tämäntyyppisten sivustojen karsiminen” ei hänen mielestään ole sensuuria.
Toimessaan JSN:n puheenjohtajana Hyvärinen myös peräänkuulutti lehtien vastuuta nettijournalismissa. Erityisesti verkkokeskusteluista tulisi karsia ”ala-arvoisin aines”. Yksinkertaisimpana vaihtoehtona hän näki vaatimuksen omalla nimellä kirjoittamisesta. Hyvärinen kritisoi myös Wikipediaa ja vetosi muun muassa sen tiedon epämääräiseen alkuperään: ”Wikipedian kirjoittajien taustoja ei tunneta, joten tekstien tekijöinä häärii kaikenlaisia poliittisesti nyrjähtäneitä sekä mainos- ja markkinointiviestinnän juonikkaita osaajia.”
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* "Etsi valtaa, sai myös loistoa", Helsingin Sanomat 30.8.2000 - Erkki Tuomiojan kirja-arvostelu Suomen miehestä
* ”Neuvostosta tiukka ja kriittinen” JSN:n uusi johtaja Pekka Hyvärinen yllättyi ja innostui valinnastaan", Journalisti 24.1.2008 
== Antsadata-kohde ==
Luokka:Suomalaiset päätoimittajat
Luokka:Vuonna 1951 syntyneet
Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Pekka Reinikka

Pekka Antero Reinikka (sukunimi vuoteen 1947 Keinänen; s. 5. elokuuta 1932, Helsinki) on suomalainen eräkirjailija.
Reinikan vanhemmat olivat jääkärivänrikki Juho Keinänen ja Sylvi Reinikka. Hän pääsi ylioppilaaksi Laitilan yhteiskoulusta 1953 ja suoritti metsänhoitajan tutkinnon Helsingin yliopistossa 1958. 
Reinikka on asunut Kuopiossa vuodesta 1958. Reinikalle myönnettiin eräneuvoksen arvonimi vuonna 1996.
== Teokset ==
* Kirjolohiaapinen. Tekijä, Kuopio 1967, Suomen matkailuliitto. Retkeilyosasto 1969
* Sumua ja kimallusta. Otava 1977
* Kolmetoista kuunkiertoa, erätarinoita. Otava 1979
* Eräpolku : jahtiviisautta nuorille erämiehille, tekijät Pekka Reinikka ja Tauno V. Mäki, kuvat Martti Arkko. Otava 1982, 2. painos 1995
* Eräystäviä ja kylän koiria, kuvat Jyrki Reinikka. Otava 1984
* Tikkuahvenia rakkaudella: kulinaarisia erätarinoita, piirrokset Martti Arkko. Otava 1986
* Anopin kettu. Kustannuskiila, Kuopio 1989
* Jahtia vuorotta. Karisto 2000
* Haukikaruselli. Karisto 2001
* Ahdille ja Tapiolle. Karisto 2005
== Lähteet ==
* Suomen kirjailijat tietokanta
* Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia - Pekka Reinikka
=== Viitteet ===
Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Luokka:Suomalaiset metsänhoitajat
Luokka:Vuonna 1932 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Pekko ja outolintu

Pekko ja outolintu on Timo Koivusalon 1997 julkaistu romaani.Fennica Kirja kertoo fiktiivisestä Pekko Aikamiespojasta, josta Koivusalo teki myös viisi elokuvaa.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset romaanit
Luokka:Vuoden 1997 kirjat
Pekoraali

Pekoraali ( 'karja') tarkoittaa typerän mahtipontista ja naurettavaa kirjoitelmaa tai puhetta.Otavan Suuri Ensyklopedia 23, s. 9058. Helsinki 1983. ISBN 951-1-05086-9
==Sanan etymologia==
Sana pekoraali on tullut suomen kieleen ruotsista (pekoral), jossa sana tavataan ensi kerran 1790-luvulla. Substantiivi pekoral tarkoittaa kirjoitelmaa – runoutta tai proosaa –, jonka hupsuus ja mahtipontisuus synnyttää tahtomattaan naurettavan vaikutelman; adjektiivi pekoral tarkoittaa 'laumoille suunnattua' kirjallisuutta tms. Alun perin sana on latinalaista perua: pecoralis tarkoittaa 'karjalle, laumalle sopivaa' (lat. gen. pecoris).
Kirjallisuudentutkija Daniel Möller määrittelee: ”Pekoraali on kirjallisuuden vastine rihkamataiteelle ja kalkkunaelokuville: taidetuotos, jossa kunnianhimon ja lopputuloksen ristiriita lyö korville.”
Suomenkielisessä kirjallisuudessa sanan pekoraali tunnetuin esiintymä lienee Lewis Carrollin kirjaan Liisan seikkailut peilimaailmassa (1871) sisältyvässä runossa "Pekoraali" (), jonka suomensivat Kirsi Kunnas ja Eeva-Liisa Manner vuonna 1974.
Ruotsissa pekoraaleja on julkaistu useissa antologioissa.
==Lähteet==
==Kirjallisuutta==
* 
* 
* 
* 
Luokka:Kirjallisuuden käsitteet
Pelottelu

Pelottelu on toisten manipulointia pelkäävään mielentilaan. Pelottelua on kauhutarinoiden kertominen, yllättäminen ja huutaminen kovalla äänellä tai tahallaan tehty asioiden vääristeleminen huonompaan suuntaan.
==Merkitykset filosofiassa==
Filosofiassa Argumentum ad metum on argumentaatiovirhe ja tarkoittaa suomeksi pelottelua. Asetetaan kaksi vaihtoehtoa, joista on valittava toinen, ja esitetään toinen pelottavassa valossa. Sen yleiskaava on:
# Joko A tai B
# B pelottaa
# Siispä A on tosi
Argumentum ad metum eroaa argumentum ad baculumista siitä, että ad baculum viittaa suoraan väkivaltaan tai sen uhkaan, kun taas ad metum viittaa pelottavaan tapahtumaan. Esimerkkejä argumentum ad metumista:
:Kunnallisveroa on nostettava tai joudumme sulkemaan lisää terveyskeskuksia
:Pääomatulojen verotusta on laskettava, jotteivät loputkin tehtaat lähde halvan työvoiman maihin
:Lopeta juopottelu tai kuolet nuorena kuten isäsikin
==Katso myös==
* Sotahuuto
Luokka:Tunnepohjainen argumentointi
Luokka:Pelko