nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Rauman murre

Rauman murre (Rauman murteella rauman giäl) on voimakas suomen kielen lounaismurre, joka on suomen murteeksi poikkeuksellisen omaleimainen ja eroaa varsin paljon kaikista muista suomen lounaismurteistakin. Sille on ominaista sanojen lyhentely, oma intonaationsa ja germaanisten kielten sanalainat. Rauman murteelle ominaisia ovat nasaalikonsonanttien jälkeen puolisoinnillistuvat klusiilit (esimerkiksi ilmauksessa rauman giäl), joita on ollut kirjoituksessa tapana merkitä kirjaimilla g, b ja d. Lisäksi muiden lounaismurteiden tapaan esiintyy f-äänne, lähinnä ruotsalaislainoissa. Rauman murteeseen ovat antaneet vaikutteita ennen kaikkea merimiesten käyttämien ruotsin ja englannin kielien lisäksi viron, venäjän ja ranskan kielet.
Rauman murretta puhutaan Eurajoen, Pyhärannan kunnissa ja Rauman kaupungissa. Tästä on käyty paljon keskustelua, sillä useat sanovat aitoa Rauman giältä puhuttavan vain Raumalla ja nimenomaan Vanhan Rauman alueella.
Tunnetuin Rauman murretta käyttänyt kirjailija on Hj. Nortamo. Hänen lisäkseen sillä ovat kirjottaneet muun muassa Unto ja Tauno Koskela, Hannu Heino sekä Tapio Niemi.
==Esimerkkejä==
*Rauman rajalle tullessa tienvarressa toivotetaan "Ol niingon gotonas" ja lähtiessä kaupungista ulospäin rajakyltissä lukee "Luanikast reissu".
*Sinunkaupat raumalainen voi tehdä sanomalla: "San snää mnuu snuuks, snuuks mnääki snuu sano."
*Usein käytetty esimerkki rauman murteesta on "Kat ko kat kara rapui" tai "Katt katt kara rapui". Suomeksi asian voi esittää sanomalla "Katso, kun kissa juoksee portaita".
==Kirjallisuutta==
* 
* 
*Tauno Koskela - Sillail oikke Rauman kielen sanoja ja sanomisia (1992 Oy Länsi-Suomi) ISBN 951-9128-26-3
*RauMan - Rauman murteella kirjoitettu sarjakuva
== Aiheesta muualla ==
*Raumlaissi jaarituksi
*Kaupunkilehti Uusi Rauma: Raumangiälise uutise
*Juomalaulu "Raumlase ryyp"
*Hannu Heino lukee pakinaansa Luuts, Westmedia Oy, RTV.15.3.1990
Murre
Luokka:Lounaismurteet
Rauni

Rauni on muinainen suomalainen jumala, Ukko-ylijumalan puoliso tai toisen tulkinnan mukaan itse Ukko.
Rauni sisältyy Mikael Agricolan pakanallisten jumalten luetteloon (1551): 
:Ja quin Kevekylvö kylvettin
:silloin ukon Malja jootijn.
:Sihen haetin ukon wacka
:nin joopui Pica ette Acka.
:Sijtte paljo Häpie sielle techtin
:quin seke cwltin ette nechtin.
:Quin Rauni Ukon Naini härsky
:jalosti Ukoi pohjasti pärsky.
:Se sis annoi Ilman ja Wdhen Tulon.
Sigfridus Aronus Forsiuksen latinankielisessä versiossa Agricolan luettelosta Ukko synnyttää sateita ja sinkoo peljättäviä salamoita, Rauna panee liikkeelle tuulet ja uhkaa itsekin salamalla. 
:Ucko ciet pluvias, metuendaque fulgura vibrat, 
:Rauna movet ventos, fulmine & ipsa minax.https://web.archive.org/web/20160105084427/http://kansanrunous.net84.net/Suomalaisten_muinaisusko/muut_suomalaisten_jumalien_esittelyt.htm Uno Harva: Suomalaisten muinaisusko. 1948.
Kansanrunoudessa nimeä Rauni ei sellaisenaan tavata. Kuitenkin Vermlannin metsäsuomalaisten Ison sian runossa esiintyvä Ryönikkä eli Röönikkä tarkoittaa todennäköisesti Raunia:
:Sikki, sikki Suomessa,
:Kaltti kasvo kaiseasti,
:kärsä viittä kyynärää,
:selkä seihentä vako lengnoa,
:tulpa, tulpa tuota ukko tappamaan,
:Röönikkä repäsemään. 
:Ukko säikäht että hyppäs kuuseen
:ja kaikki muut jumalat muihen puihen.http://dbgw.finlit.fi/skvr/teksti.php?id=skvr07303410
Agricolan säkeet ovat osittain vaikeaselkoisia. Ongelmallisia kohtia ovat erityisesti ilmaisu Rauni Ukon Naini, sanat härsky ja pärsky sekä ilmaisu Wdhen Tulon. Näiden sanojen ja ilmaisujen oikeasta tulkinnasta riippuu onko Raunia pidettävä ukkosen jumalana vai hedelmällisyyden jumalana.
Rauni Ukon Naini voidaan lukea joko "Rauni, Ukon nainen" tai "Rauni-ukon nainen".
Härskymisen ja pärskymisen on esitetty tarkoittavan mies- ja naispuolisen ukkosenjumalan riitelyä, mistä aiheutuisi ukonilma ja sade. Toisen tulkinnan mukaan sanat kuvaisivat sukupuoliyhdyntää, pyhiä häitä (hieros gamos).
Ilmaisun Wdhen Tulon merkitys voi olla joko uuden tulon, vuoden tulon tai veden tulon. Kaksi ensimmäistä ilmaisua liittyisivät uuteen sadonkorjuuseen, kolmas taas sateeseen.
Uno Harva pitää Raunia naispuolisena Ukkosen jumaluutena.https://web.archive.org/web/20160305014751/http://kansanrunous.net84.net/Suomalaisten_muinaisusko/rauni.htm Uno Harva: Suomalaisten muinaisusko. 1948. Teoksessaan suomalaisten muinaisuskosta Harva käsittelee myös perusteellisesti E. N. Setälän ensimmäisenä esittämää näkemystä, että Rauni on personoitu pihlaja ja lähtöisin muinaisskandinaavisesta pihlajaa tarkoittavata sanasta raunir (ruots. rönn).
Martti Haavio katsoi Agricolan kuvauksen kertovan "Rauni-ukosta" ja hänen nimeltä mainitsemattomasta vaimostaan sekä näiden pyhistä häistä.Martti Haavio: Karjalan jumalat. 1959. 
Haavio katsoi Agricolan kuvauksen alkuosassa mainittujen pitojen, ukon vakan tuomisen sekä ukon maljan juomisen liittyvän tähän hedelmällisyysriittiin. 
==Katso myös==
*Akka (jumala)
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Rauni (nimi)

Rauni on suomalainen naisen ja varsinkin aikaisemmin myös miehen etunimi sekä sukunimi. Nimi johtuu mahdollisesti skandinaavisesta sanasta raun, nykyruotsiksi rönn, joka tarkoittaa pihlajaa. Mikael Agricolan mukaan Rauni oli yksi muinaisten karjalaisten palvomista jumalista. Toisaalta Rauni saattaa olla muunnos skandinaavisista Ragn- alkuisista nimistä kuten Ragna tai Ragnhild.
Suomessa on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan ollut vuoden 2019 loppuun mennessä 6426 Rauni-nimistä naista ja noin 1080 Rauni-nimistä miestä. Heistä suurin osa on syntynyt 1900-luvun alkupuolella. Rauni oli aikoinaan sukupuolineutraali nimi, mutta alkoi sittemmin vakiintua naisennimeksi ja miehennimenä syrjäytyä, kun vastaavaksi miehennimeksi vakiintui Rauno. Raunin nimipäivä on 15. heinäkuuta.
== Tunnettuja Rauneja ==
;Naisia
* Rauni Arjas, taidemaalari
* Rauni Asteljoki (o.s. Essman), pikajuoksija
* Rauni Hagman, Viestintäviraston ja Patentti- ja rekisterihallituksen ent. pääjohtaja
* Rauni Heinonen, pituus- ja korkeushyppääjä
* Rauni Ikäheimo, näyttelijä
* Rauni Järvilehto, radiotoimittaja ja dokumenttiohjaaja
* Rauni Kivilinna, kanslisti ja kirjailija
* Rauni Koskinen, voimistelunopettaja, kilpavoimistelija ja tanssija
* Rauni Liukko, kuvanveistäjä ja taidemaalari
* Rauni Luoma, näyttelijä
* Rauni-Leena Luukanen-Kilde, lääkäri, kirjailija ja ufologi
* Rauni Magga Lukkari, saamelainen runoilija ja kääntäjä
* Rauni Pekkala, iskelmälaulaja
* Rauni Ranta, radiotoimittaja, kuunnelman Knalli ja sateenvarjo ohjaaja
* Rauni Äärelä-Vihriälä, saamen kielen opettaja ja saamelaiskäräjien ent. jäsen
;Miehiä
* Rauni Lehtonen, näyttelijä, ohjaaja ja teatterinjohtaja
* Rauni Mollberg, elokuva- ja televisio-ohjaaja ja akateemikko
* Rauni Turkia, kehitysyhteistyövirkailija ja suomentaja
== Rauni taiteilijanimen osana ==
* Rauni Karhia, oik. Ilona Komppa, kirjailija
* Rauni Kouta, yksi laulaja Reino Helismaan taiteilijanimistä
==Kuvitteellisia Rauneja==
* Rauni Koivukuja, televisiosarjassa Salatut elämät
* Rauni Reposaarelainen, päähenkilö Mika Rätön elokuvassa Samurai Rauni Reposaarelainen
* Rauni Väänänen, Taivaan tulet sarjan päähenkilö
== Rauneja mytologiassa ==
* Rauni, muinaissuomalainen jumala, mahdollisesti sama kuin Akka (jumala) tai Ukko
== Lähteet ==
Luokka:Etunimet
Rauno Kestilä

Rauno Kestilä (s. 9. marraskuuta 1940) on entinen suomalainen jalkapalloilija.
Laitahyökkääjänä pelannut Kestilä edusti urallaan Tampereen Kisatovereita 1960–1961, Tampereen Palloilijoita 1962–1963 sekä Upon Palloa ja sen seuraajaa FC Kuusysiä 1964–1972. Parhaimmillaan hän ylsi SM-pronssille Tampereen Palloilijoissa 1962 ja A-nuorten mestariksi TKT:ssa 1958. Kaikkiaan Kestilä pelasi kymmenen kauden aikana 202 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 36 maalia. 
Kestilä pelasi maajoukkueessa vuonna 1964 yhden maaottelun, jossa hän teki myös maalin.
== Lähteet ==
R
R
Rauno Ranta

Rauno Nikolai Ranta (s. 24. joulukuuta 1945 Kauhajoki) on suomalainen poliisineuvos, joka toimi keskusrikospoliisin päällikkönä vuosina 1987–2013. Hän jäi eläkkeelle lokakuussa 2013, jolloin hänen seuraajakseen nimitettiin Robin Lardot. 
Ranta on koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti.Suomen valtiokalenteri 1988, osastonumero 12.156. ISSN 0355-2462. Ennen keskusrikospoliisin päälliköksi nimittämistä Ranta toimi Helsingin poliisilaitoksen nuorempana konstaapelina 1969–1971, vanhempana konstaapelina 1971–1978, komisariona 1978–1979 ja osastonjohtajana 1986–1987. Isojoen vs. nimismies Ranta oli 1978, keskusrikospoliisin rikostarkastaja 1979–1984 ja rikosylitarkastaja 1984–1986.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset poliisit
Luokka:Vuonna 1945 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Rautatiealan Unioni RAU

Rautatiealan Unionin RAU on SAK:lainen ammattiliitto, jonka jäsenet työskentelevät rautatiealalla veturinkuljettajina, liikenneohjaajina sekä raidealan asiakaspalvelu- ja toimistotehtävissä. Liitto perustettiin 16. marraskuuta 2018, kun Veturimiesten liitto ja Rautatievirkamiesliitto yhdistyivät.
Puheenjohtajana toimii Tero Palomäki. Aikaisemmin hän oli Veturimiesten liitto VML:n puheenjohtajana.
Liitto muodostuu 24 osastosta, jotka ovat itsenäisiä yhdistyksiä. Jäseniä liitossa oli vuoden 2022 alussa noin 3 600.
Muita rautateiden parissa toimivia ammattiliittoja ovat Raideammattilaisten yhteisjärjestö, Rautatiealan Teknisten Liitto ja VR Akava.
==Lähteet ==
Luokka:SAK:n jäsenjärjestöt
Luokka:Suomen rautatieliikenne
Rauvola (Salo)

Rauvola on Salon kaupunginosa, joka sijaitsee Merikulman tien varrella Merikulmalla ja rajoittuu Halikonlahteen.Salon kaupungin kartta, johon on merkitty kaupunginosien rajat ja numerot; lisäksi erillinen luettelo kaupunginosien nimistä. Alueella on pieni asuntoalue.
==Lähteet==
Luokka:Salon kaupunginosat
Rauvola (Uskela)

Rauvola on maarekisterikylä Salossa. Kylän hajanainen alue sijaitsee kaupungin Salon keskustaajaman eteläpuolella.
Rauvolan alkuperäinen kantatila on purettu. Se oli Joensuun kartanon ulkotila. Tila on sijainnut Merikulman alueella Hämeenkylän vieressä Eriniitunojan ja Santaojan välisellä alueella, jonne syntyi pieni kyläkeskus 1900-luvun alussa. Kylässä toimi kauppa vuoteen 1979 saakka ja Hämeenkylän puolella toimi Merikulman kansakoulu. Myös uudempi Rauvolan tila Eriniitunojan pohjoispuolelta on nyttemmin purettu ja sen alueelle on kaavoitettu Rauvolan kaupunginosa, jota ei ole vielä lähdetty toteuttamaan.
Rauvolan rekisterikylään on liitetty historian saatossa Kälpiön, Ragnebölen ja Röykkälän kylät. Kälpiö sijaitsee Vähäjoen varrella ja Ragneböle ja Röykkälä ovat jääneet Viitannummen asuinalueen alle.
==Lähteet==
Luokka:Uskelan kylät
Ravintola Kuappi

Ravintola Kuappi on iisalmelainen olutravintola. Guinnessin ennätysten kirjan mukaan se on maailman pienin olemassa oleva ravintola. Ravintolan pinta-ala on 8 neliömetriä ja ravintolasalin 3,6 neliötä.
Kuappi avattiin vuonna 1907 VR:n taukotuvaksi. Se tunnettiin pitkään nimellä Korkki. Ravintolaa isännöi nykyisin Jarmo Mäkäräinen. Sisällä on baaritiski, televisio, yksi kahden hengen pöytä ja WC. A-oikeuksilla varustetussa ravintolasalissa saa olla korkeintaan kaksi asiakasta tarjoilijan lisäksi. Ulkona on myös pieni terassi. 
==Aiheesta muualla==
*vaunut.org: Kuva ravintolasta
*Kuapin viralliset sivut Ravintola Olutmestarin yhteydessä
== Lähteet ==
* Guinness- suuri ennätyskirja 1994
Luokka:Iisalmen rakennukset ja rakennelmat
Kuappi
Reaalipalkka

Reaalipalkka (myös reaaliansio) tarkoittaa palkan ostokykyä sillä hetkellä, kun palkka saadaan. Reaalipalkkojen kehitystä voidaan seurata jakamalla ansiotasoindeksi (nimellispalkkaindeksi) kuluttajahintaindeksillä. 
Reaalipalkka, Taloussanomien sanakirja 24.9.2015, Internet Archivessa. Viitattu 10.8.2017. Kuluttajahintaindeksin avulla nimellispalkasta puhdistetaan inflaation vaikutus. Näin eri aikoina saatuja palkkoja voidaan verrata keskenään.
==Lähteet==
Luokka: Talous
Luokka:Taloustieteen käsitteet
Reaktiivinen ohjelmointi

Reaktiivinen ohjelmointi (reaktiivinen ohjelmointiparadigma, , RP) on ohjelmointiparadigma, jossa muuttujien arvot päivittyvät automaattisesti. Reaktiiviseen ohjelmointiin käytetään reaktiivista ohjelmointikieltä tai reaktiivisen ohjelmoinnin mahdollistavaa kirjastoa. Reaktiivinen ohjelmointi soveltuu mm. tapahtumaohjattujen ja interaktiivisten sovellusten toteuttamiseenBainomugisha ym. 2013, 1.
Useimmissa ohjelmointikielissä käskyn "a = b + c" jälkeen muuttujien b ja c arvo voi muuttua vaikuttamatta a:n arvoon. Reaktiivisessa ohjelmoinnissa a:n arvo päivittyy b:n tai c:n muuttuessa.
Reaktiivisen ohjelmoinnin käyttökohteita ovat mm. taulukkolaskentaohjelmat ja verkkopalvelut. Monet verkkopalvelut ovat luonteeltaan asynkronisia ja tapahtumapohjaisia. Reaktiivinen ohjelmointi ratkaisee tällaisten palveluiden rakentamiseen liittyviä teknisiä ongelmia.ChydeniusCzaplicki & Chong 2013, 411 
Reaktiivisia ohjelmointikieliä ovat mm. Haskelliin perustuvat Fran ja Yampa sekä JavaScriptin laajennos Flapjax.Bainomugisha ym. 2013, 2–4 Reaktiivisia ohjelmointikirjastoja ovat mm. Scala-kielelle kehitetty Scala.React sekä JavaScriptille kehitetty RxJS.
Tunnettuja reaktiivista ohjelmointia käyttäviä verkkopalveluita ovat Netflix ja GitHub.
Reaktiivinen ohjelmointi -käsitteellä saatetaan toisinaan ymmärtää muutakin kuin yllä kuvattua ohjelmointiparadigmaa. Sillä voidaan tarkoittaa sellaisen tietojärjestelmän kehittämistä, että järjestelmä on ominaisuuksiltaan reaktiivinen. Tässä tapauksessa reaktiivisuudella tarkoitetaan esimerkiksi järjestelmän kykyä toipua virhetilanteista sekä palvella käyttäjiä riippumatta kuormasta. Tällöin kyse on siis reaktiivisen sovelluksen ohjelmoinnista eikä siitä, että ohjelmointi on reaktiivista.
== Lähteet ==
* 
* 
* 
===Viitteet===
==Aiheesta muualla==
* 
Luokka:Ohjelmointiparadigmat
Rebound-ilmiö

Rebound-ilmiö tarkoittaa sitä, että lääkkeellä hoidettu oire kuten unettomuus tai ahdistus palaa lääkityksen päätyttyä takaisin alkuperäistä huomattavasti voimakkaampana.
==Katso myös==
*Vieroitusoire
*Toleranssi (lääkeaineoppi)
Luokka:Oireet
Redundanssi

Redundanssi eli toiste on ylimäärää, esimerkiksi informaation yhteydessä. Jos informaatiossa on redundanssia, informaatiosta voidaan poistaa osia ja informaatiosisältö säilyy silti ennallaan. Kun informaatiovirrassa, esimerkiksi puheessa, on redundanssia, se kestää siirtovirheitä. Virheenkorjauskoodit lisäävät viestiin toistetta virheiden korjaamiseksi.
== Puheen redundanssi ==
Esimerkiksi digitaalinen puhetallenne koodataan PCM-järjestelmässä 8 000 näytteellä sekunnissa, joista kukin näyte on 8 bittiä eli 256 erilaista voimakkuustasoa tai -vaihtoehtoa. Lause "Pekka on kotona" kestää noin 1,5 sekuntia, ja sen informaatiosisältö PCM-koodattuna on 1,5 × 8 000 × 8 eli 96 000 bittiä. Vastaavasti ASCII-koodissa lause koodautuu 120 bitillä (15 merkkiä × 8 bittiä). Puheessa on siis pelkän sanallisen tiedon kannalta paljon redundanssia.
Redundanssi ilmenee muun muassa siitä, kuka puhuu, miten puhuja painottaa puheensa, millaisessa mielentilassa hän on ja kuinka voimakkaasti hän puhuu. Lauseen tietosisältö pysyy samana, sanoipa lauseen "Pekka on kotona" lähes kuka tahansa, missä mielentilassa tahansa, millä painotuksilla tahansa, kuinka voimakkaasti tai heikosti tahansa. Kuulija voi kuitenkin saada lauseesta hyvin monenlaista informaatiota, kun puheen sävy muuttuu.
Toisaalta 120 bitillä voidaan koodata noin miljardi × miljardi × miljardi × miljardi vaihtoehtoa (1036), esimerkiksi lausetta. Lause "Pekka on kotona" voidaan siis koodata vielä paljon vähemmillä biteillä kuin 120:llä sopimalla jokin muu koodi kuin ASCII tai PCM. Vähimmillään "Pekka on kotona" voidaan koodata yhdellä bitillä. Esimerkiksi Liisa (Pekan vaimo) on sopinut Matin (Liisan rakastajan) kanssa, että kaksi sanomalehteä verannan pöydällä (joka näkyy tielle) tarkoittaa "Pekka ei ole kotona, tule käymään". Kaikki muut lehtimäärät verannan pöydällä tarkoitavat siis "Pekka on kotona".
Luokka:Tietoteoria
Reed–Solomon-koodit

Reed–Solomon-koodit (RS) ovat lohkopohjaisia virheenkorjauskoodeja, jotka ovat BCH-koodien alajoukko.
Käyttökohteita ovat muun muassa tallennusmediat kuten CD-ROM, satelliittiliikenne sekä ADSL-modeemit.
Irving S. Reed ja Gustave Solomon esittelivät koodit vuonna 1960, mutta systemaattisen purkualgoritmin löysi vasta vuonna 1968 Elwyn Berlekamp. Berlekampin ja James Masseyn menetelmä tunnetaan nimellä Berlekamp–Massey-algoritmi.
RS-koodit ilmoitetaan symboleilla k (ulottuvuus) ja n (pituus) muodossa (n, k).
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
*
Luokka:Koodausmenetelmät
Regional Internet Registry

Regional Internet Registry (RIR) on valvova organisaatio joka rekisteröi ja jakaa IP-osoitteita tietylle alueelle. 
* American Registry for Internet Numbers (ARIN) (Pohjois-Amerikka)
* RIPE Network Coordination Centre (RIPE NCC) (Eurooppa)
* Asia-Pacific Network Information Centre (APNIC) (Aasia)
* Latin American and Caribbean Internet Addresses Registry (LACNIC) (Etelä-Amerikka)
* African Network Information Centre (AfriNIC) (Afrikka)
==Katso myös==
* Local Internet Registry (LIR)
Luokka:Internet
Regressioanalyysi

Regressioanalyysi on tilastotieteen menetelmä, jonka avulla tarkastellaan vastemuuttujan riippuvuutta valituista selittävistä muuttujista. 
Regressioanalyysissa käytetään tyypillisesti seuraavaa esitystapaa:
* Tuntemattomat parametrit merkitään skalaarilla tai vektorilla β
* Selittäviä muuttujia eli kovariaatteja merkitään vektorilla tai matriisilla X
* Selitettävää muuttujaa merkitään Y
Yleisessä muodossa regressiomalli esittää muuttujan Y muuttujan X ja parametrien β funktiona: E(Y | X) = f(X, β). Analyysin suorittamiseksi mallin funktiomuoto f pitää määrittää. Yleisimmin käytetään lineaarista mallia. Regressioanalyysissa lasketaan vastemuuttujan Y odotusarvo ehdolla selittävät tekijät X ja valitaan parametrit β siten, että mallin ennusteet vastaavat mahdollisimman hyvin havaittuja vastemuuttujan Y arvoja. Tuloksena saadaan mallin parametrien β arviot eli estimaatit. Ennustettujen ja havaittujen arvojen etäisyyttä minimoidaan eri tavoin riippuen estimointimenetelmästä. Yleisimmin käytetään pienimmän neliösumman menetelmää.
==Lineaarinen regressioanalyysi==
Kun tehdään tavallinen lineaarinen regressioanalyysi skalaarimuuttujille X ja Y, oletetaan että E(Y|X) = aX + b. Tämän funktion estimaatti on y* = a*X + b*, missä a* ja b* ovat aineistosta oletettavat regressiokertoimet, a* = Cov(X,Y) / Var(X), ja b* = Keskiarvo(Y) - a*Keskiarvo(X).
 
(Integroituva) satunnaismuuttuja/vektori Y voidaan yleisesti kirjoittaa hajotelmana Y = E(Y|X) + u. Tällöin E(Y|X) on regressiofunktio, joka pyritään laskemaan, ja u on satunnaisvaihtelua, jonka määritelmä on yksinkertaisesti u:= Y - E(Y|X). Riippuu E(Y|X):n ja u:n tapauskohtaisista ominaisuuksista (E(Y|X):n funktioluokka, sileys ym.; u:n varianssi, mahdollinen autokorrelaatiorakenne ym.), pystytäänkö regressioanalyysia soveltamaan, ja mikä analyysimenetelmä on suositeltavin.
==Muita menetelmiä==
Regressioanalyysin menetelmiä ovat muun muassa:
*Epälineaarinen malli
*Yleistetty lineaarinen malli
*Kvantiiliregressio
*Ei-parametrinen regressioanalyysi
*Yleistetty additiivinen malli
==Aiheesta muualla==
* Sykes, A.O. "An Introduction to Regression Analysis" (Inaugural Coase Lecture)
==Katso myös==
* Regressioepäjatkuvuusasetelma
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Regressioepäjatkuvuusasetelma

Regressioepäjatkuvuusasetelma (RDD) on kvasikokeellinen tutkimusmenetelmä, jossa kausaalisia vaikutuksia päätellään. Niissä on raja-arvo, jonka ylittäviin (tai alittaviin) kohteisiin suoritetaan interventio. Kun verrataan hyvin lähellä rajaa olevia tapauksia toisiinsa, voidaan arvioida intervention vaikutusta, vaikka intervention kohteeksi joutumista ei ole voitu satunnaistaa. Ensimmäisenä tällaisen kokeen tekivät Donald Thistlethwaite ja Donald Campbell arvioidessaan stipendiohjelmia, RDD:stä on tullut yhä suositumpi viime vuosina.
Näin saadaan estettyä vinoutunut otos sellaisissakin tilanteissa, joissa satunnaistettu vertailukoe olisi epäeettinen, vaikea tai kallis, siis esimerkiksi stipendien jakaminen arpomalla.
== Esimerkki ==
Suomessa RDD:tä on sovellettu esimerkiksi tutkimuksessa, jossa selvitettiin eliittilukioiden vaikutuksia ylioppilaskirjoitusten tuloksiin.Tervonen, Kortelainen ja Kanninen: Eliittilukioiden vaikutukset ylioppilaskirjoitusten tuloksiin. VATT Tutkimukset 186/2017. Tutkimuksessa verrattiin keskenään niitä oppilaita, jotka juuri ja juuri alittivat tai ylittivät kuhunkin tarkasteltavana olleeseen lukioon vaaditun keskiarvorajan. Oppilaat olivat siis lähtökohtaisesti opintomenestykseltään hyvin samankaltaisia, mutta osa heistä pääsi sisään niin kutsuttuun eliittilukioon ja osa ei. Tutkimus osoitti, että eliittilukiossa opiskelulla ei ollut vaikutusta menestykseen ylioppilaskirjoituksissa tarkasteltujen oppilaiden tapauksissa.
== Menetelmät ==
Yleensä käytetään ei-parametristä tai parametristä regressiota.
=== Ei-parametrinen estimointi ===
Yleisin ei-parametrinen menetelmä käyttää RDD yhteydessä on paikallinen lineaarinen regressio. Tämä on muotoa:
: 
Y = \alpha + \tau D + \beta_{1}(X-c) + \beta_{2}D(X-c) + \varepsilon ,
missä c on käsittelyn raja-arvo, esimerkiksi lukion keskiarvoraja. D on binaarinen muuttuja, joka on yksi, jos keskiarvo X \ge c. Vakio h kertoo, miten kaukana c:stä olevat keskiarvot otetaan mukaan tutkimukseen: c - h \le X \le c + h . Termit \beta_{1}(X-c) + \beta_{2}D(X-c) ottavat huomioon keskiarvon suoran vaikutuksen. Yleensä käytetään kolmiomaista ydintä, mutta suorakaiteen muotoinen ydin on suoraviivaisemmin tulkittavissa.
=== Parametrinen estimointi ===
Esimerkki parametrisesta estimoinnista on:
: 
Y = \alpha + \beta_1 x_i + \beta_2 c_i + \beta_3 c_i^2 + \beta_4 c_i^3 + \varepsilon ,
where
: 
x_i=
\begin{cases}
1\text{ if }c_i \geq \bar{c}\\
0\text{ if }c_i < \bar{c}
\end{cases}
ja \bar{c} on kokeen raja-arvo (esim. lukion keskiarvoraja).
Huomaa, että polynomiosaa voidaan lyhentää tai pidentää tarpeen mukaan.
=== Muita esimerkkejä ===
* Politiikka, jossa kokeen kohteeksi joutuminen määräytyy iän perusteella (esim. eläkkeet tai alkoholin minimi-ikäraja).
* Vaaleissa, joissa poliitikko voittaa juuri ja juuri tulee valituksi.
== Vaadittavat oletukset ==
Regressio-epäjatkuvuusasetelma olettaa, että valintarajan lähellä valikoituminen on "yhtä hyvää kuin satunnainen". Tätä voi testata monin tavoin.
== Lähteet ==
Luokka:Regressioanalyysi Luokka: Tieteellinen menetelmä