Vapaaehtoinen lapsettomuus

Vapaaehtoinen lapsettomuus tarkoittaa tietoista päätöstä jäädä lopullisesti lapsettomaksi. Vapaaehtoisesti lapseton kokee elämäntapansa olevan tärkeä osa omaa identiteettiään ja minäkuvaansa.Ilonpilaaja. Ylioppilaslehti Vapaaehtoisesti lapsettomat eivät useinkaan koe valintaansa valinnaksi, vaan pitävät sitä synnynnäisenä ominaisuutena ja itsestäänselvyytenä.Huhtala, 2015, s. 10 
Osa vapaaehtoisesti lapsettomista hankkii sterilisaation. Vapaaehtoinen lapsettomuus on melko harvinaista, mutta on yleistynyt viime aikoina.Väestöliiton blogi
== Nimitykset ==
Vapaaehtoisesti lapsettomasta käytetään nimitystä vela; lyhenne tulee sanoista vapaaehtoisesti lapseton. 
Englannin kielessä vastaava ilmaisu on childfree. Tällöin tarkoituksena on korostaa, ettei lapsettomilta puutu mitään, vaan he ovat vapaita lapsista.Kuivalainen, 2014, s. 5 Englanninkielisen termin otti ensimmäisenä käyttöön National Organization for Non-Parents -järjestö vuonna 1972.
== Vapaaehtoisesti lapsettomien osuus väestöstä ==
Väestöliiton tekemän tutkimuksen mukaan vapaaehtoisesti lapsettomina itseään pitää noin 3–5 prosenttia suomalaisista, miehistä hiukan useampi kuin naisista. (Vain tilaajille) Vuonna 2015 tehdyn tutkimuksen mukaan luku oli 14 prosenttia 20–34-vuotiaista. Vuoden 2018 perhebarometrissä nollaa lasta ihanteinaan pitävien luku oli 12,3 prosenttia. Vuonna 2018 20-29 vuotiaista lapsettomista 24 prosenttia piti ihanteenaan nollaa lasta.
Vapaaehtoisesti lapsettomat ovat tavallista useammin perheen esikoisia tai ainoita lapsia.Jouhkimo & Kokki, 2000, s. 10 Vapaaehtoinen lapsettomuus on yleisempää kaupungeissa ja pääkaupunkiseudulla. Vapaaehtoinen lapsettomuus on yleisempää ei-parisuhteessa elävien keskuudessa, mutta parisuhteessa elävistä kahdeksan prosenttia ei aio tehdä lapsia.
== Vapaaehtoisen lapsettomuuden syitä ==
Vapaaehtoinen lapsettomuus on monipuolinen ilmiö ja päätöksen teon taustalla olevien tekijöiden kirjo on laaja.Huhtala, 2015, s. 12 Osa vapaaehtoisesti lapsettomista tietää varmaksi, ettei koskaan tule haluamaan lasta jo lapsuudestaan tai nuoruudestaan saakka.Ykspetäjä-Remes, 2017, s. 45
Vapaaehtoisesti lapsettomien on havaittu perustelevan lapsettomuuden valintaansa kahdesta näkökulmasta: joko lapsettomuus nähtiin vetovoimaisena tai äitiys luotaantyöntävänä.Autio, 2018, s. 8
Ihminen voi valita lapsettomuuden esimerkiksi, koska ei tahdo parisuhdetta, lasta, ekologisista syistä, tai koska vastustaa ydinperhemallia. Vapaaehtoisesti lapseton voi kokea lapsiperhe-elämän vastenmieliseksi. Osa voi kokea ajatuksen lapsen hoidosta liian raskaaksi. Hän voi kokea tiedossaan olevien perheellisten parisuhteet onnettomiksi ja kammoksua lapsiin liittyviä huolen tunteita.
Lapsuudessa koettu perheväkivalta voi olla myös yksi syy.Salo, 2001, s. 42 Koulukiusaaminen voi myös vaikuttaa. Ihminen voi katsoa, ettei itse sovi vanhemmaksi. Osa sanoo syyksi sen, etteivät ole keksineet syytä sille miksi lapsia kannattaisi hankkia. 
Muita syitä lapsettomuuteen voivat olla perinnölliset terveysongelmat. Feminististen näkemysten on todettu laskevan syntyvyyttä.Salo, 2001, s. 29 Vastenmielisyyden tunne lapsia kohtaan ja raskauden pelko voivat olla syynä vapaaehtoiseen lapsettomuuteen.Uotila, 1998, s. 32 
Valintaan voi vaikuttaa työttömyys tai sen uhka. Urasuuntautuminen voi olla yksi syy.Salo, 2001, s. 46 Merkityksellistä saattaa olla myös henkilön matala koulutustaso tai huono palkka. Osa nuorista aikuisista voi kokea, ettei ole valmis vanhemmuuteen vaikka omistusasunto, vakituinen työ ja parisuhde olisikin. 
Vapaaehtoisesti lapseton voi myös katsoa lisääntymisen olevan itsekästä, ja he voivat kokea vanhemmuuden sosiaalisesti ja emotionaalisesti rajoittavana tekijänä. 
Vapaaehtoinen lapsettomuus voi kuulua individualistiseen elämäntapaan. Henkilökohtainen vapaus ja itsenäisyys koetaan tärkeiksi, eikä vapaaehtoisesti lapseton välttämättä koe tarvitsevansa lasta tullakseen onnelliseksi. Osa vapaaehtoisesti lapsettomista kokee tarvitsevansa paljon omaa aikaa, rauhaa, hiljaisuutta ja viihtyvänsä paremmin itsekseen, mutta toiset haluavat matkustaa ja katsovat, että lapsi estäisi sen.Kuivalainen, 2014, s. 49–51
Vapaaehtoisesti lapseton voi kokea niin sanotun vauvakuumeen täysin itselleen vieraaksi asiaksi. Vapaaehtoisesti lapseton ei välttämättä koe minkäänlaista hoivaviettiä vauvoja ja lapsia kohtaan, eikä pidä niitä söpöinä. Osa vapaaehtoisesti lapsettomista suuntaa hoivaviettinsä lemmikkeihin ja monet ovatkin eläinrakkaita.Salo, 2001, s. 61–62
Vapaaehtoisen lapsettomuuden taustalla ei yleensä ole lapsiin kohdistuva viha, vaan monet ovat tekemisissä lasten kanssa joko työn, sukulaisten tai ystävien perheen kautta.Jouhkimo & Kokki, 2000, s. 72 Vapaaehtoisesti lapseton voi kokea lapsen enemmänkin uhkana sekä rajoitteena elämälleen, ja erityisesti naiset voivat kokea lapsen uhkaksi identiteetilleen; miehet taas ajattelevat lapsen olevan taakka, joka pitää elättää ja joka sitouttaa kielteisessä mielessä kotiin.Uotila, 1998, s. 28
Taustalla voi myös olla joutuminen uskonnon uhriksi. Vapaaehtoisesti lapsettoman oma uskonnollisuus voi olla vähäinen.Jouhkimo & Kokki, 2000, s. 11 Joissain tapauksissa kyse on kuitenkin vahvasta uskonnollisuudesta, jolle omistaudutaan uskonnollisesti suuntautuneen työn kautta ja vahvistusta lapsettomuuteen haetaan uskonnollisista teksteistä.Salo, 2001, s. 47–48
== Vapaaehtoisesti lapsettomien persoonallisuus ==
Tutkittaessa vapaaehtoisesti lapsettomien persoonallisuutta, he saivat sovinnollisuudessa ja ulospäinsuuntautuneisuudessa matalammat pisteet kuin ne jotka halusivat tai joilla oli jo lapsia. Itsenäisyyden piirteissä vapaaehtoisesti lapsettomat saivat korkeammat pisteet kuin vertailuryhmä. Vapaaehtoista lapsettomuutta on perusteltu persoonallisuuden piirteillä, kuten ahdistuneisuudella, introversiolla, herkkyydellä ja perfektionismilla sekä kärsimättömyydellä, joita ei ole pidetty vanhemmille sopivina piirteinä.Autio, 2018, s. 8
== Tutkimus ==
=== Ulkomainen tutkimus ===
Norjalaistutkimus vuodelta 2012 toteaa, että lapseton on usein varsin onnellinen yksilö. Mielenterveysongelmien ei ole todettu tanskalaisessa tutkimuksessa vuonna 2012 olevan sen yleisempiä lapsettomilla kuin lapsen saaneillakaan, mutta lapsettomuuden on todettu lisäävän kuolleisuutta. 
Yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa vuonna 2017 vapaaehtoisen lapsettomuuden on todettu herättävän amerikkalaisissa voimakkaita ennakkoluuloja.Yhdysvalloissa vuonna 2005 julkaistun haastattelututkimuksen mukaan miehet mainitsivat naisia useammin lapsettomuuden syyksi myös lasten hankkimisen vaatimat taloudelliset ja muut uhraukset. Ulkomaisissa tutkimuksissa korkean koulutuksen ja lapsettomuuden välillä on todettu olevan yhteys.Huhtala, 2015, s. 11 
Psykologi Satoshi Kanazawa London School of Economicsista esitti vuonna 2013, että vähäinen äidinvaisto on yhteydessä korkeaan älykkyysosamäärään.
Saksassa vuonna 2016 tehdyssä tutkimuksessa todetaan, että keski-ikäisillä lapsettomilla on enemmän ystäviä, kuin samanikäisillä lapsia saaneilla henkilöillä ja lapsettomien ystävyyssuhteet myös säilyvät paremmin iän karttuessa.
Lundin yliopiston tutkimus vuodelta 2017 toteaa lapsen tekemättä jättämisen olevan merkittävin yksilötason ekoteko erityisesti suuren hiilijalanjälken maissa.
=== Suomalainen tutkimus ===
Suomessa vapaaehtoista lapsettomuutta on tutkittu vähän.Jouhkimo & Kokki, 2000, s. 2 Tutkimuksessa on yleensä kiinnitetty huomiota vain joihinkin vapaaehtoisen lapsettomuuden puoliin ja se on keskittynyt suurimmalta osin lääketieteeseen, jossa lapsettomuus on perinteisesti nähty vain hoitoa vaativana ongelmana. 
Väestöliiton tutkimuksen mukaan vapaaehtoiseen lapsettomuuteen vaikuttavat sopivan kumppanin puute, epävarmuus tulevaisuudesta ja pitkät opiskeluajat.[30] Useiden tutkijoiden ja myös Väestöliiton kanta on se, että valtio ei voi eikä sen pidä puuttua ihmisten perhesuunnitelmiin. Väestöliitosta on arveltu että ympäristösyyt toimivat ikään kuin hyvänä selityksenä vapaaehtoiselle lapsettomuudella.
Suomalaisessa aikuisuutta koskeneessa tutkimuksessa vapaaehtoista lapsettomuutta on hiukan käsitelty yhtenä aikuisuuden piirteenä vuonna 2015.Laakkonen, 2015, s. 220, 261 Suomalaistutkimuksen mukaan vapaaehtoisesti lapsettomien ja lapsen tehneiden arvomaailmalla ei ole juurikaan eroa ja ajatus vapaaehtoisesti lapsettomasta itsekkäänä uraohjuksena on myytti. Suomalaisten tutkimusten mukaan lapsettomuuden on todettu olevan yleisempää pienituloisten keskuudessa.Huhtala, 2015, s. 11 
Suomessa vapaaehtoisesta lapsettomuudesta on hakupalvelu Finnan mukaan valmistunut yliopistoista ainakin seitsemäntoista pro gradu-tutkielmaa, joista verkosta löytyy neljätoista pro gradu-työtä sosiologianKarppinen, 2014, tiivistelmäKuivalainen, 2014, s. 2Jouhkimo & Kokki, 2000, s. 1–4Viherä, 2010, metadata yhteiskuntapolitiikanSalo, 2001, s. 2, kasvatustieteen Uotila, 1998, tiivistelmäAutio, 2018, s. 2, etnologian kotitaloustieteen ja sosiaalitieteiden aloilta sekä yksi opinnäytetyö sosiaali- ja terveysalalta ja kaksi ammattikorkeakoulun opinnäytetyötä sosiaalialalta.Huhtala, 2015, s. 2Ervasti, 2018, tiivistelmä 
Näiden lisäksi vapaaehtoista lapsettomuutta on käsitelty myös folkloristiikan pro gradu -työssä, joka käsittelee lapsettomuutta yleisellä tasolla.Ykspetäjä-Remes, 2017, s. 1 Vapaaehtoista lapsettomuutta on sivuttu myös gradussa, joka käsittelee yhteiskunnallisia tekijöitä lasten hankinnassa. Aihetta on sivuttu myös miesten lapsettomuutta yleistasolla käsittelevässä hoitoalan opinnäytetyössä.
Vapaaehtoisen lapsettomuuden eräitä perusteluita Agrillon & Nelinin katsauksen (2008) mukaan
Perustelu 	Tutkimuksen tiedot
Vapaus lastenhoidon vastuusta, itsensä toteuttaminen, helpompi liikkuminen 	Houseknecht 1987, katsaus 29:sta eri tutkimuksesta
Enemmän vapaa-aikaa ja resursseja käytössä 	May 1995
Epäitsekkäät, kollektiiviset motiivit: huoli väestönkasvusta, epäilykset omista kyvyistä vanhempana, huoli lapsista jne.	Houseknecht 1987
Raskauteen ja synnytykseen liittyvät pelot 	Hird & Abshoff 2000
Kulttuuri tukee naisten mahdollisuuksia eri rooleihin ja itsensä toteuttamiseen 	ISTAT Survey of Family and Social Subjects (2003)
== Järjestöt ==
Vapaaehtoisesti lapsettomille on perustettu vuonna 2012 oma yhdistys, Vapaaehtoisesti Lapsettomat ry.Vantaan Sanomat
Yhdistyksen tarkoituksena on antaa vertaistukea toisille veloille, lisätä julkista keskustelua asiasta, edistää vapaaehtoisesti lapsettomien asemaa ja tasa-arvoa yhteiskunnassa ja laajentaa käsitystä perinteisestä perhemallista. Yhdistys haluaa tehdä asiastaan hyväksytyn ja julkisen, väheksymättä perinteisiä perhemalleja, vihaamatta tai arvostelematta ketään. 
Yhdistys on koettu vapaaehtoisesti lapsettomien keskuudessa tärkeäksi.Huhtala, 2015, s. 46–47 Tästä huolimatta yhdistyksen jäsenluku ei ole kovin korkea ja suurin osa vapaaehtoisesti lapsettomista kokee valintansa henkilökohtaisena, eikä näe tarvetta järjestäytyä sen takia.
=== Yhdistyksen toiminta ===
Vuonna 2013 Vapaaehtoisesti Lapsettomat ry vaati julkisessa kannanotossa steriloimislain ikärajan laskemista 25 vuoteen, kuten muissa Pohjoismaissa. Steriloimislain muuttamisesta aloitettiin keväällä 2017 kansalaisaloite "Steriloimislain ikäraja pohjoismaiseksi eli 25 vuotta ja lapsiluvuksi kaksi lasta", jossa edustajina oli Vapaaehtoisesti Lapsettomat ry:n jäseniä. Se ei saanut juuri huomiota mediassa, ja kannatusilmoituksia kertyi vain 2 723 puolen vuoden aikana.
Yhdistys ajaa lapsettomien etua asuntopolitiikassa. Se on kiinnittänyt huomiota myös lapsettomien kohteluun sosiaaliturvan piirissä.
Vapaaehtoisesti Lapsettomat ry toteutti vuonna 2012 Tunti vanhukselle -kampanjan, joka sai jonkin verran huomiota mediassa. Kampanjalla pyrittiin vähentämään vapaaehtoisesti lapsettomiin kohdistuvia ennakkoluuloja, mutta sillä haluttiin myös kannustaa viettämään aikaa yksinäisten vanhusten luona.
== Ehkäisy ==
Vapaaehtoisesti lapsettoman tiedot ehkäisystä ovat usein hyvät.Jouhkimo & Kokki, 2000, s. 11 Osa vapaaehtoisesti lapsettomista on kokenut abortin, osa suhtautuu aborttiin kielteisesti uskonnollisin perustein, ja osalle abortin tekeminen olisi itsestäänselvyys, mikäli tulisi raskaaksi.Salo, 2001, s. 55–56
=== Sterilisaatio ===
Osa vapaaehtoisesti lapsettomista hankkii sterilisaation. Vapaaehtoisesti lapsettomien syyt sterilisaation hankintaan ovat yleensä vahva sitoutuminen päätökseen tai tunteeseen, että henkilö ei tule haluamaan lapsia.Väkeväinen 2019, s. 13 Sterilisaatio voidaan nähdä ratkaisuna vuosia jatkuneeseen ja elämänlaatua heikentäneeseen raskauden pelkoon.Väkeväinen 2019, s. 77 Syynä saattaa olla myös uskonnollinen vakaumus.Väkeväinen 2019, s. 77
Suomessa ikäraja on kolmekymmentä vuotta, toisin kuin muissa Pohjoismaissa, joissa se on 25 vuotta, paitsi Tanskassa voi saada sterilisaation 18-24-vuotiaana kuuden kuukauden harkinta-ajan jälkeen.Vapaaehtoisesti lapsettoma: Sterilisaation ikäraja on liian korkea. Helsingin Uutiset Vapaaehtoisesti lapsettomat katsovat Suomen lainsäädännön sterilisaatiota kohtaan olevan vanhanaikaista ja itsemääräämisoikeutta rajoittavaa.
== Politiikka ==
Yksittäiset poliitikot ovat satunnaisesti painostaneet ihmisiä lapsentekoon. Heitä ovat olleet keskustan Matti Vanhanen, Eeva-Maria Maijala ja Liisa Hyssälä sekä SDP:n Antti Rinne. (Vain tilaajille)Lemmettylä, 2009, s. 6 Vapaaehtoisesti lapsettomat ovat pitäneet lastentekoon kehottamista loukkaavana.
Yhteiskunta kannustaa lasten tekoon erilaisin poliittisin tukitoimin ja samalla normalisoi lapsiperheen yhteiskunnan perusyksikkönä, jolloin vapaaehtoisesti lapsettomatkin osallistuvat tukitoimiin verovaroin.Jouhkimo & Kokki, 2000, s. 59 
Myös rakennuspolitiikan kohdalla on nähty ongelmia, mikä on käytännössä tarkoittanut sitä, että perheasuntoja väitetään rakennettavan liikaa. (Vain tilaajille)
Vapaaehtoisesti lapsettomat ovat usein arvomaailmaltaan liberaaleja ja pitävät ympäristö- sekä eläinoikeusasioita tärkeinä.
== Asenteista ==
=== Asenteet vapaaehtoiseen lapsettomuuteen ===
Lasten hankinta näyttäytyy useimmille ihmisille asiana, jota ei edes osata kyseenalaistaa ja tämän vuoksi lapsettomaksi jäämistä ei edes ymmärretä ajatella vaihtoehtona. Tästä johtuu, että vapaaehtoinen lapsettomuus aiheuttaa toistuvasti ihmettelyä: muut voivat stigmatisoida vapaaehtoisen lapsettomuuden, sillä tätä valintaa ei pidetä sosiaalisen normin mukaisena.Kuivalainen, 2014, s. 33–34
Vapaaehtoisesti lapsettomat ovat kohdanneet vähättelyä elämäntapansa vuoksi, yleensä se on ilmennyt siinä, että heidän oletetaan muuttavan mielensä. Usein väitetään, että sopivan puolison löytyessä muuttuu mieli myös lastenteon suhteen.
Vapaaehtoisesti lapsettomat joutuvat muita useammin perustelemaan omaa valintaansa. Vapaaehtoisen lapsettomuuden on katsottu olevan enemmän naisia koskeva kysymys, koska äitiys ja naiseus liitetään mielikuvissa voimakkaasti toisiinsa.Jouhkimo & Kokki, 2000, s. 14 Vapaaehtoisesti lapsettomien naiseus on kiistetty ja on syytetty, että he eivät ole oikeita naisia. Vapaaehtoisesti lapseton nainen saa usein osakseen enemmän vihaa, kuin vapaaehtoisesti lapseton mies. Vapaaehtoisesti lapsettomat joutuvat joskus myös häirinnän, syyllistämisen, painostuksen ja vihapuheen kohteeksi.Jalagin K. Valinnan vapaus ja yhdenmukaisuuden pakko : vapaaehtoinen lapsettomuus internetkeskusteluissa Pro gradu 2008, University of Helsinki, Department of Sociology
Vapaaehtoinen lapsettomuus voi vaikeuttaa parisuhteen muodostamista. Vapaaehtoinen lapsettomuus voi johtaa etääntymiseen sukulaisista, jos sukulaiset eivät ymmärrä ottaa valintaa tosissaan. Joskus vanhemmat kuvittelevat tyttärensä lapsettomuuden johtuvan huonosta kasvatuksesta ja epäonnistumisestaan äitinä, mutta omien vanhempien suhtautuminen saattaa olla kuitenkin myönteisempää, kuin muiden sukulaisten.Salo, 2001, s. 66–68 Vapaaehtoinen lapsettomuus voi vaikeuttaa ystävyyssuhteita tai katkaista niitä.Huhtala, 2015, 39–40 
Yleisin vapaaehtoisesti lapsettomia vastaan esitetyn kritiikin sisältö on se, että he eivät tuota lisää veronmaksajia, heidän väitetään vihaavan lapsia ja olevan itsekkäitä. Vapaaehtoista lapsettomuutta pidetään luonnottomuutena, tunteettomuutena, outona tai kypsymättömyytenä.Kuivalainen, 2014, s. 33 Heidän väitetään katuvan valintaansa myöhemmin.Salo, 2001, s. 64 Suhtautuminen on joissain tapauksissa ollut ihailevaa tai kadehtivaa silloin, kun vapaaehtoiseen lapsettomuuteen on liitetty huolettomuus ja päätös vapaaehtoisesta lapsettomuudesta hyväksytään herkemmin, jos vapaaehtoisesti lapsettoman katsotaan olevan hieman erilainen ihminen, jonka elämä on tavallisesta poikkeavampaa tai merkityksellisempää.Huhtala, 2015, s. 42
Vapaaehtoisesti lapsettomia on leimattu myös mielenhäiriöisiksi.Mira TiirikainenPuheenvuoro, Uusisuomi.fi (Internet Archive) Heitä on pidetty myös kylminä ja oletetaan, että he viettävät holtitonta bile-elämää. Yleinen kysymys on myös se, kuka heitä hoitaa, kun he ovat vanhoja.Vapaaehtoisesti lapsettoman syliin saatetaan nostaa väkisin lapsi tai selityksiä lapsettomuuteen voidaan tivata aggressiivisesti. Vapaaehtoisesti lapsettomien seksuaalisuudesta ja seksielämästä kysellään ja sitä arvostellaan.
Vapaaehtoisesti lapsettomille tarjotaan yhteiskunnan suunnalta vain kahta roolia, surijan ja itsekkään. Sen on todettu ärsyttävän myös ihan tuntemattomia.
Toisaalta tutkimusten mukaan näyttää siltä, että suomalaiset suhtautuvat suvaitsevaisesti vapaaehtoiseen lapsettomuuteen. Kuitenkin noin 70 % pitää vapaaehtoisesti lapsettomien parien yleistymistä huonona asiana. 
==== Asenteet työpaikoilla ====
Työpaikoilla suhtautuminen vapaaehtoiseen lapsettomuuteen on usein myönteistä ja vapaaehtoisesti lapsettomia pidetään joustavina ja ahkerina työntekijöinä, jotka ovat vähän poissa.Huhtala, 2015, s. 35 Ongelmaksi on koettu, että joillain työpaikoilla äidit ja isät saavat valita loma-aikansa ensin ja lapsettomia pyydetään jäämään ylitöihin.Työnantajat ovat joissain tapauksissa kyselleet mahdollisesta lastenteosta ja kun vastaus on ollut kielteinen, siihen on suhtauduttu epäuskoisesti.Salo, 2001, s. 69
Työpaikan ilmapiiri voidaan kokea lapsettomia syrjiväksi erityisesti silloin, kun työpaikan enemmistöllä on lapsia. Tällöin työkaverit saattavat olla hyökkääviä, syyllistäviä tai ylenkatsovia lapsettomia kohtaan silloin, kun lapsettomuudessa on kyse vapaaehtoisuudesta. Lapsettomia on jätetty ulos kahvipöytäkeskusteluista ja heistä on tuntunut siltä, ettei heitä oteta työyhteisöissä vakavasti.
Päivähoitoalalla on esiintynyt suoranaista syrjintää työnantajan pitäessä saman koulutuksen omaavia perheellisiä työntekijöitä pätevämpinä kuin lapsettomia ja lastensuojetyössä on tullut vastaan tilanteita, joissa perhe on kyseenalaistanut työntekijän ammattitaidon lapsettomuuden perusteella huostaanoton yhteydessä.Huhtala, 2015, s. 34–37 Lapsettomiin on kohdistunut syrjintää siltä osin, ettei aikataulutus jousta heidän vuokseen.
==== Lääkäreiden asenteet ====
Lääkärit suhtautuvat joskus kielteisesti vapaaehtoisesti lapsettomien sterilisaatioaikeisiin. Joissain tapauksissa lääkäri on ollut asiaton tai kieltäytynyt täysin kirjoittamasta lähetettä. 
Jotkut lääkärit ovat vaatineet sterilisaatiota haluavalta naiselta aviomiehen suostumusta toimenpiteeseen ja joskus siviilisäädylläkään ei ole ollut lääkäreille niin väliä, vaikka laissa puhutaan nimenomaan aviopuolisoista. Yhteiskunnallinen näkemys naisten luontaisesta taipumuksesta äitiyteen on muotoutunut pitkälti lääketieteellisten käsitysten pohjalta.Väkeväinen 2019, s. 30
Osa lääkäreistä nostaisi 30 vuoden ikärajaa ylemmäksi ja vetoaa vaatimuksessaan katumisriskiin. Jotkut lääkärit vastustavat sterilisaatiolain ikärajan laskua.
Toisinaan lääkäri ainoastaan kysyy, että ymmärtääkö potilas toimenpiteen lopullisuuden.
Vapaaehtoisesti lapsettomien kohtaamisesta ei ole tehty selkeitä linjauksia sosiaali- ja terveydenhuollon alalla. Tällöin kohtaaminen jää työntekijän henkilökohtaisen suhtautumisen varaan.
==== Kansainväliset asenteet ====
Lisääntyminen määrittyy monissa kulttuureissa naisen kunniaksi ja velvollisuudeksi. Esimerkiksi kehitysmaissa naisen asema on niin heikko, että mahdollisuutta lapsettomuuteen ei oikeastaan edes ole.
Suhtautumisen vapaaehtoiseen lapsettomuuteen on todettu olevan myönteisintä Skandinaviassa sekä Länsi-Euroopassa, mutta kielteisintä se on Itä-Euroopassa. Kuivalainen, 2014, s. 35 EU-maissa keskimäärin neljä prosenttia miehistä ja kolme prosenttia naisista piti lapsettomuutta ihanteenaan. 
Britanniassa syntyi pääministerikilpailun loppuvaiheilla poliittinen kohu pääministeri Theresa Mayn lapsettomuudesta. Venäjällä vapaaehtoinen lapsettomuus on haluttu kieltää lainsäädännöllä. Virossa lasten hankintaan kannustetaan valtion perhepolitiikalla, ja perinteisiä sukupuolirooleja pidetään arvossa. Lasten hankkimattomuutta paheksutaan. Kiinassa vapaaehtoinen lapsettomuus on harvinaista ja perheen ydin muodostuu lapsista.
=== Vapaaehtoisesti lapsettomien oma asennoituminen ===
Vapaaehtoisesti lapsettomat kokevat ympäristön asenteet ja toistuvat kyselyt lapsista usein kielteisesti. Vapaaehtoisesti lapsettomat ovat usein väsyneitä toistuviin kyselyihin, joutumiseensa selittelemään valintaansa, kyllästyneitä lapsenteon luonnollistamiseen ja siihen, että joutuivat jatkuvasti painottamaan päätöksensä pysyvyyttä. He kokevat kyselyt valintojensa väheksymisenä ja aliarvioimisena.Huhtala, 2015, s. 39
Vapaaehtoisesti lapsettomilla itsellään on todettu olevan kaksi strategiaa selviytyä ihmisten suhtautumisesta johtuvista tilanteista, jotka ovat erilaisuuden kieltäminen ja erilaisuuden hyväksyminen. Erilaisuutensa kieltäjät voivat lykätä lastenhankintaa antaen toisten kuvitella, että he joskus hankkivat lapsia. He voivat myös kieltää ympäristöstä heijastuvat syytökset itsekkyydestä ja siitä, että he eivät pidä lapsista. Erilaisuutensa hyväksyjät taas näkevät oman erilaisuutensa etuna suhteessa niihin, joilla on lapsia. Lastenhankinta voi heidän näkemyksensä mukaan näyttäytyä alistumisena sosiaalisille normeille. He saattavat myös pitää vanhempia onnettomina ja ajatella heidän kielteisen suhtautumisen vapaaehtoista lapsettomuutta kohtaan johtuvan kateudesta.Kuivalainen, 2014, s. 34
Heillä on todettu myös kolme strategiaa, joilla he ylläpitävät myönteistä identiteettiä: stigmojen vastustus, minimointi ja välttely. Vastustus viittaa vapaaehtoisesti lapsettoman statuksen esittämisen ihailtavana, mimimointi viittaa selityksiin, joilla kavennetaan poikkeamista ja välttely ilmenee selittelyä vaativien tilanteiden karttamisena.
=== Median vaikutus asenteisiin ===
Vapaaehtoinen lapsettomuus on saanut mediassa näkyvyyttä, mutta media välittää perhe-elämästä edelleenkin kuvaa sosiaalisena normina. Media on keskittynyt tuomaan vapaaehtoista lapsettomuutta esiin erilaisuutena sen sijaan, että se nähtäisiin vain yhtenä ihmisen ominaisuutena. TV-sarjoissa ja elokuvissa nähdään usein juoni, jossa nuoren naisen on mahdollista poiketa yhteiskunnan normeista, kunhan hän lopulta palaa valtavirtaan eli menee naimisiin ja saa lapsia.Huhtala, 2015, s. 44–45 
Paine lasten tekoon on suurempi median ja yhteiskunnan, kuin oman perheen puolelta. Journalismi, jossa ollaan huolissaan syntyvyyden laskusta ja kansantaloudesta, on ollut nousussa. Kärjistämällä saa vetäviä otsikoita, mutta samalla sen on todettu lisäävän syyttelyä lapsettomia kohtaan. 
Yleisesti ottaen vapaaehtoiseen lapsettomuuteen liittyvät julkaisut ovat usein epävirallista materiaalia, kuten blogeja tai tarinajournalismia.Ervasti, 2018, 15
Median katsotaan kertovan yhä perinteisen ydinperheen ja kaikkivoipaisen superäidin tarinaa.
=== Uskonnollisten yhteisöjen asenteet ===
Evankelis-luterilaisen kirkon materiaalit eivät sisällä juuri mitään vapaaehtoisesta lapsettomuudesta, mikä on herättänyt myös kritiikkiä.Ervasti, 2018, s. 16
=== Nuorisoliikkeiden asennoituminen ===
Suomen partio kehitti ympäristöpelin, jossa vapaaehtoinen lapsettomuus on yksi vaihtoehto. Asiasta nousi kohu, koska sen koettiin kannustavan vapaaehtoiseen lapsettomuuteen.
== Katso myös ==
Antinatalismi
Lapsettomuus
Sterilointi
== Lähteet ==
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*Väkeväinen Nina. Lapseton mieli, lapseton ruumis. Etnologian maisterivaiheen työ, Jyväskylän yliopisto 2019 Teoksen verkkoversio
*Kuhmonen, Kukkumäki ja Lappalainen. Lapsettomuuden vaikutuksia miehen elämään. Hoitoalan opinnäytetyö, Tampereen ammattikorkeakoulu 2019. Teoksen verkkoversio
*Marsch Lotta. Ikääntyvät vapaaehtoisesti lapsettomat. Sosiaali- ja terveysalan opinnäytetyö, Vaasan ammattikorkeakoulu 2020 Teoksen verkkoversio
=== Viitteet ===
== Kirjallisuutta ==
*Sonck, Mikaela. Utan om barnslöshet och barnfrihet. Södeström 2011.
*Daum, Meghan. Selfish, shallow, and self-absorbed : sixteen writers on the decision not to have kids. Picador 2015.
*Adolfsson, Josefine. Ingens mamma : tolv kvinnor om barnfrihet. Atlas 2013.
*Day, Jody. Living life unexpected : 12 weeks to your plan B for a meaningful and fulfilling future without children. Bluebird books 2016.
*Nikkanen Hanna ym. Hyvän sään aikana. Into Kustannus 2017.
*Malaty Nefertiti. Ei äitimateriaalia. Reuna kustanne 2018.
*Kontkanen Minna. Vapaaehtoisesti lapsettomat. Karisto 2018.
*Heti Sheila. Motherhood. Harvill Secker 2018
*Hooli Niku ja Nieminen Anna-Sofia. Aikuisten perhe: Miksi valitsemme lapsettomuuden?. Kosmos 2019.
*Maksimainen Heini. Vauvattomuusbuumi: Kun lakkasimme lisääntymästä. Atena 2019.
== Aiheesta muualla ==
* 
* 
* 
*A-studio vapaaehtoisesta lapsettomuudesta. https://areena.yle.fi/1-4371419
*Akti https://areena.yle.fi/1-4118901
*Ylex etusivu https://areena.yle.fi/1-1568026
*Obs debatt https://areena.yle.fi/1-4276997
*Ajankohtainen ykkönen https://areena.yle.fi/1-1548106
*A 2 lisääntymisilta https://areena.yle.fi/1-3081802
*https://areena.yle.fi/1-4651049 Perjantai-dokkari. Multa puuttuu äitigeeni.
*https://areena.yle.fi/1-4584632 Perjantai-dokkari. Miksi en halua omia lapsia.
Luokka:Kansalaisliikkeet
Luokka:Lapsettomuus