nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Itiökasvit

Itiökasvit ovat kasveja, joiden lisääntymisessä itiöillä on keskeinen merkitys. Itiökasveilla ei ole kukkia, vaan niissä on itiöpesäkkeitä, joissa muodostuu paljon pienen pieniä itiöitä. Tuuli tai vesi kuljettavat itiöitä, joista uudet kasvit saavat alkunsa. Itiökasveja ovat muut kuin siemenkasvien kaareen kuuluvat kasvit. Sellaisia ovat muun muassa sammalet, saniaiset ja levät. Monien sammalten itiöpesäkkeet ovat varren päässä. Saniaisten itiöpesäkkeet ovat ruskeina läikkinä lehtien alapinnoilla.
== Lähteet ==
 
Luokka:Kasvitaksonomia
Itkuvirsi

Itkuvirret eli itkut ovat muun muassa itämerensuomalaisten kansojen ja slaavilaisten kansojen keskuudessa määrätilanteissa, kuten häissä ja hautajaisissa esitettäviä valitusrunoja, jotka on improvisoitu perinteisistä aineksista. Itkuvirsien laulamisesta vastasivat itkijät.
Itkuvirret on jaettu neljään päälajiin: kuolinitkut, hääitkut, sotaanlähtöitkut sekä tilapäisitkut. Itkijöitä ovat yleensä olleet naiset. Itkijän kautta on purkautunut paitsi itkijän oma paha olo, myös yhteinen suru. Itkuvirsiperinnettä harjoitetaan Suomessa vain ortodoksikarjalaisten parissa.
Itkuvirsi on kirjallisuudessa ja tutkimuksessa käytetty nimitys. Paikallisilla on omat nimityksensä eri puolilla Karjalaa. Muun muassa Vienan Karjalassa itkemistä kutsutaan äänellä itkemiseksi ja Aunuksessa luvotteluksi. 
1900-luvun alusta lähtien itkeminen alkoi menettää myös karjalaisten parissa merkitystään. Kuitenkin esimerkiksi evakkokarjalaiset Suomessa pitivät itkuperinnettä yllä. Lisäksi Suomessa on viime aikoina perustettu itkemistä varten omia seuroja ja järjestetty kursseja. Itkuvirsiä on kirjoitettu muistiin ja nauhoitettu talteen runsaasti, joten käytöstä poistuneitakin itkuvirsiä on palautettavissa eloon. Nykyaikaiselle itkuvirrelle on ominaista itsehoitotehtävä: itkemällä voidaan purkaa suruja ja pettymyksiä. Nykyitkijätkin saattavat entisten itkijöiden tapaan esittää itkuja myös julkisesti.
== Tunnettuja itkijänaisia ==
* Martta Kuikka 
* Matjoi Plattonen
== Lähteet ==
 
== Kirjallisuutta ==
* 
* Nenola-Kallio, Aili: Itämerensuomalaiset itkuvirret. Teoksessa 
* 
* 
* 
== Aiheesta muualla ==
* Äänellä itkijät ry.
* Itkuvirret häissä ja hautajaisissa. Jyväskylän yliopisto.
* Kirsi Haapea: Nykypäivän itkuvirsi on suloistettua naisasiaa. Kaleva 3.7.2008.
* Nina Riutta: Sanoitettua itkua. Vantaan Lauri 12.3.2009.
* Tiina Juurela: Äänellä itkeminen. 
Luokka:Kansanrunous
Itse (mytologia)

Itse on ilmeisesti ollut muinaissuomalaisen käsityksen mukaan ihmisen sielun osa, sieluun kuuluva muista osista erillinen henkiolento, sieluolento. Itse-olennosta on tullut nykysuomen pronomini itse. Itsen käsittämisestä henkiolennoksi on jäänyt vain joitakin merkkejä itämerensuomalaiselle kielialueelle, mutta joissain etäsukukielissä sanan "itse" vastine tarkoittaa yksinomaan sielun osaa. Esimerkiksi mordvan kielessä issi on sieluolento, joita oli ihmisellä useita. Itseä saattoi jollain tavoin vastata Luonto, joka useimmiten koettiin sielun ulkopuoliseksi suojelushaltijaksi, mutta joka antoi silti nimensä ihmisen sielun perustavanlaatuiselle piirteelle, luonteelle.
Itse on kuin sielun varjo tai varjosielu, se on erillinen minuudesta, mutta rinnakkainen tälle, ikään kuin tämän kuvajainen. Itse voi olla jopa ihmisen ruumiille rinnakkainen kaksoisolento. Itse voi kulkea ihmisen edellä hänen hahmossaan. Edellä kulkeva ihmishahmoinen itse voi aiheuttaa etiäisen. 
Itse on voitu menettää, jolloin ihmisestä on tullut itsetön. Itsetön ihminen on pahasti sairastunut, kalpea, masentunut tai menettänyt onnensa. Itsen on voinut viedä esimerkiksi paholainen valansa rikkojalta. Vainajat ovat voineet viedä itsen vainajalaan jo ennen ihmisen kuolemaa. Alkoholismi voi myös viedä itsen. Sen perusteella, miten itsen voi menettää, vaikuttaa siltä, että itse tarkoittaisi jotakuinkin itsetuntoa, omakuvaa tai omaatuntoa, jonka esimerkiksi syyllisyydentunto, itseinho tai syvä masennus voi viedä tai turmella.
Ennen kuolemaa tai kuolemassa itse on lähtenyt omille teilleen, ja voinut esimerkiksi näyttäytyä kaukanakin oleville eläville sukulaisille. Myös itse on lopulta joutunut vainajalaan. Toisaalta kummitukset, kuten ihtiriekko, saattavat olla ihmisen maailmaan jäänyt itse. Yksi ehdotettu alkuperä ihtiriekko-nimitykselle on murteellinen muoto sanasta itseriekko.
==Lähteitä==
* Anna-Leena Siikala: Suomalainen šamanismi (1992)
* Martti Haavio: Suomalainen mytologia (1967)
* Suomalaisen Kirjallisuuden Seura: Suomen sanojen alkuperä
Luokka:Suomalaiset sieluolennot
Itseen yleistäminen

Itseen yleistäminen on subjektiivinen argumentaatiovirhe, jossa väitteen esittäjä pitää yleisargumenttia itselleen subjektiivisesti totena. Sen yleinen kaava on:
# A on yleisesti totena pidetty argumentti, jolla on tietyt premissit
# Henkilö X:n mielestä hän täyttää A:n premissit
# Siispä A on tosi, kun subjektina on X
Esimerkki itseen yleistämisestä voi olla vaikkapa:
:Tupakoivat ihmiset ovat sosiaalisempia kuin tupakoimattomat, sillä tupakkapaikat ovat ihmisten kohtaamispaikkoja. Siispä tupakoinnin aloittaminen on minulle hyväksi.
:Armeijan käyminen on minulle oikea päätös. Kaikki ystävänikin ovat käyneet armeijan.
:Painan 100 kg. Olen siis ylipainoinen.
Itseen yleistäminen tunnetaan myös subjektiivisena relativistisena virhepäätelmänä. Sen inverssi on itsestä yleistäminen eli objektiivinen relativistinen virhepäätelmä.
Luokka:Argumentaatiovirheet
Itsehallinto

Itsehallinto eli autonomia (kreik. auto, itse tai oma ja nomos, laki) voi tarkoittaa seuraavia asioita:
* Sisäpolitiikassa virallisesti itsehallintoalue on osa isompaa valtiota, jolle valtio antaa oikeuden päättää useimmista sisäpoliittisista asioista, kuten joistain laeista. Sisäpoliittinen itsehallinto ei johda itsenäisyyteen itsehallinnon myöntäneestä valtiosta vaan tällöinkin alue on riippuvainen siitä valtiosta johon se kuuluu. Tämä voi helpottaa alueiden hallitsemista. Esimerkiksi Ahvenanmaa ja Karjalan tasavalta ovat itsehallinnollisia alueita. Osavaltiolla on itsehallinto.
**Luettelo itsehallinnollisista alueista
* Itsenäinen valtio on sisäpoliittisesti itsehallinnollinen, mutta itsenäinen valtio hallitsee itse myös ulkopolitiikkansa.
* Kunta tai laitos voi olla itsehallinnollinen, jolloin sillä on oikeus hoitaa tiettyjä hallintotehtäviä omien toimielintensä avullaItsehallinto. Kielitoimiston sanakirja. Viitattu 11.1.2018.. Suomen kunnilla on itsehallinto, ja maailmanlaajuisestikin yliopistot käyttävät itsehallinnollista valtaa. Kuntien itsehallinto on kuitenkin suppeampi kuin ylempänä mainittu laajempi sisäpoliittinen itsehallinto johon sitä ei tule sekoittaa.
* Autonominen järjestelmä on tietojärjestelmissä kuten esimerkiksi reitityksessä oma irrallinen verkkokokonaisuutensa.
* Ortodoksisessa kirkossa itsehallinto tarkoittaa tietyn valtiollisen tai maantieteellisesti yhtenäisen alueen kirkon oikeutta päättää sisäisistä hallinnollisista ja osin kanonisista asioistaan. Itsehallinnollinen kirkko on aina jonkin autokefaalisen kirkon hengellisen hallinnon alainen. Suomen ortodoksinen kirkko toimii itsehallinnollisena kirkkona Ekumeenisen patriarkaatin alaisuudessa. http://www.ortodoksi.net/tietopankki/hallinto/autonomia.htm Autonomia / Ortodoksi.nethttp://www.ortodoksi.net/tietopankki/hallinto/autokefalia.htm Autokefalia / Ortodoksi.net. 
*Itsemääräämisoikeus eli autonomia tarkoittaa ihmisen tai ihmisryhmän oikeutta määrätä itseään koskevissa asioissa.
*Automaatti, kone joka tekee sille määritellyn tehtävän ilman ohjaamista.
==Lähteet==
Luokka:Hallinto
Luokka:Oikeudet ja vapaudet
Luokka:Ortodoksinen kirkko
Luokka:Systeemit
Itsehoitolääke

Itsehoitolääke on lääkevalmiste, jota voi ostaa apteekista ilman lääkemääräystä. Itsehoitolääkkeitä käytetään yleensä silloin, kun oireet ovat lievät, tilapäiset ja selkeät, eivätkä tarvitse lääkärin arviota. Esimerkiksi monien kiputilojen, iho-oireiden ja allergioiden hoitoon saa itsehoitolääkkeitä. Esimerkiksi flunssan oireiden lievitykseen käytettävät itsehoitolääkkeet on kuitenkin tarkoitettu vain lääkkeettömän hoidon – lepo, lämpimät juomat, kurkkupastillit – tueksi.
Itsehoitolääkkeiden käyttöön liittyy kaikkien lääkkeiden tavoin haittavaikutuksia ja vaaroja. Jokin sairaus voi estää lääkkeen käytön – esimerkiksi ibuprofeeni voi aiheuttaa astmaatikolle kohtauksen. Lääkkeellä voi myös olla yhteisvaikutuksia muiden aineiden kanssa. Pitkäaikaiskäyttöön liittyy syyseurauksellisten haittavaikutusten lisäksi riski, että vakavamman sairauden oireet peittyvät ja lääkäriin hakeutuminen lykkääntyy. Runsaasti väärinkäytettyjä valmisteita ei yleensä saa ilman lääkemääräystä.
Lisäneuvontaa vaativa itsehoitolääke (LVI) on apteekista ilman reseptiä saatava lääke, jonka saa, kun apteekin henkilökunta on ensin varmistanut lääkkeen soveltuvuuden asiakkaalle ja että hän ymmärtää lääkkeen käyttöohjeet. Kipulääke naprokseenia saa nyt ilman reseptiä LVI-lääkkeenä healthberry.fi 02.12.2015, viitattu 3.12.2015
== Lähteet ==
Luokka:Lääkkeet
Itsenäisyys

Itsenäisyys eli suvereniteetti tarkoittaa valtiolle, organisaatiolle tai hallitukselle samaa kuin itsemääräämisoikeus, kun toinen vaihtoehto on olla jonkin muun hallittavana. Itsenäisyyden saavuttaminen edellyttää joskus väkivaltaista irrottautumista. Itsenäisyyttä juhlistetaan useissa maissa kansallisena merkkipäivänä.
Itsenäisyydellä voi olla eri asteita, jolloin osa asioista on omassa päätäntävallassa, kun taas joissakin asioissa joudutaan noudattamaan jonkun muun sanelemia tai yhdessä laadittuja ehtoja.
== Katso myös ==
* Itsemääräämisoikeus
* Itsenäisyyspäivä
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Nationalismi
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Itsenäisyyspäivä

Itsenäisyyspäivä voi viitata seuraaviin:
* valtion itsenäiseksi julistautumisen vuosipäivä, jota juhlitaan useissa maissa, useimmiten itsenäiseksi julistautuneen maan kansallispäivä
** Suomen itsenäisyyspäivä 6. joulukuuta
** Viron itsenäisyyspäivä 24. helmikuuta
** Yhdysvaltain itsenäisyyspäivä 4. heinäkuuta
** Jom ha'atsma'ut, Israelin itsenäisyyspäivä ijar-kuun viidentenä päivänä
* Itsenäisyyspäivä, Kapasiteettiyksikkö-yhtyeen albumi
== Katso myös ==
* Kansallispäivä
* Luettelo kansallispäivistä
Itseorganisoituminen

Itseorganisoituminen on lähinnä kompleksisten systeemien ominaisuus. Niihin syntyy itseorganisoitumisen kautta "ilmaiseksi" järjestystä, joka näkyy osia suurempina uusina kokonaisuuksina emergentteinä "hahmoina".
==Itseorganisoituvan systeemin osat==
Yksinkertaisin periaatteellinen esitys itseorganisoituvista systeemeistä on järjestelmä, jossa on seuraavat osat:
* systeemikokonaisuus
* systeemin osat
* systeemin osien vaikutussuhde systeemin kokonaisuuteen. Tämä vaikutussuhde on emergenssi.
* systeemikokonaisuuden vaikutussuhde systeemin osiin. Tämä vaikutussuhde on kontrolli.
Itseorganisoituvat systeemit kompleksisina ilmiönä tarkoittavat suurta määrää osia ja niiden monimutkaisia yhteyksiä.
==Itseorganisoituvan systeemin merkityksestä==
Itseorganisoituminen selittää kompleksisia systeemejä kuten elämää, aivoja, taloutta ja teknologiaa.
Edellisen itseorganisoituvan systeemin kuvauksen perusteella voidaan ymmärtää muun muassa se asia, että systeemi muuttaa osiaan, käyttää niihin kontrollia. Euroopan unioni on systeeminä suurempi kuin osiensa summa ja se käyttää kontrollia osiinsa. Tästä seuraa tunne kansallisvaltioiden itsemääräämisoikeuden vähenemistä. Se siis oikeasti vähenee. Muuten EU ei olisi systeemi. Vastaava pätee luonnollisesti kaikkiin (itseorganisoituviin) systeemeihin, esimerkiksi NATO:oon tai autoon. Autossa esimerkiksi venttiilit eivät voi toimia miten tahansa, "vapaasti", vaan tietyssä auton moottorin idean edellyttämässä järjestyksessä.
Jos kaksi valtiota tai ihmistä ovat täysin itsenäisiä, näillä ei ole mitään sopimuksia tai muita siteitä keskenään niin nämä elävät "luonnon tilassa". Jos nämä sopivat toisensa auttamisesta, työnjaosta tai muusta vastaavavasta siteestä, muodostuu näistä systeemi. Sopimus tai työnjako (yms.)kontrolloi tätä systeemiä, eli rajoittaa osiensa toimintamahdollisuuksia.
Ihmisten osalta saadaan edellisen perusteella näkemystä muun muassa avioliittoon, lakiin ja poliisiin, verojen maksamiseen ja tien oikealla puolella ajamiseen. Ne kaikki rajoittavat osiensa toimintavapautta, mutta myös rakentavat suurempia systeemejä: perhe, yhteiskunta, kunta, valtio, kirkko ja toimiva liikennejärjestelmä. Suurempi (parempi, voimakkaampi, hyvinvoivempi jne.) systeemi sisältää siis aina ristiriidan. Vastakkain ovat osien kontrolli ja suuremman systeemin parempi toiminta suuremman systeemin ehdoilla.
==Katso myös==
* systeemi
* emergenssi
* Heinz R. Pagels
* Stuart Kauffman
* kompleksisuus
* kompleksisuusteoria
* dissipatiivinen systeemi
== Kirjallisuutta ==
*Kauffman, S. 1993. The origins of order: Self-organization and selection in evolution. Oxford University Press.
*Mitleton-Kelly, E. 2003. Complex Systems and Evolutionary Perspectives on Organizations: The Application of Complexity Theory to Organizations. Pergamon.
*Ståhle, P. 2004. ”Itseuudistumisen dynamiikka. Systeemiajattelu kehitysprosessien ymmärtämisen tukena.” Teoksessa Sotarauta, M. & Kosonen, K-J. (toim.) Yksilö, kulttuuri, innovaatioympäristö. Avauksia aluekehityksen näkymättömään dynamiikkaan, s. 222–255. Tampere: Tampere University Press.
Luokka:Systeemit
Luokka:Tiede
Itsestä yleistäminen

Itsestä yleistäminen (Argumentum ad preferentiam) on argumentaatiovirhe, jossa subjektiivinen mielipide tai makuasia tehdään objektiiviseksi mielipiteeksi. Sen yleinen kaava on:
# Henkilö X on sitä mieltä, että A on tosi
# Siispä A on tosi
Esimerkkejä:
:Pidän oluesta. Siispä se on hyvää.
:Seksin ostaminen pitäisi kieltää lailla. On moraalisesti väärin, että seksipalveluja voi ostaa ja myydä.
Tämä argumentointivirhe tunnetaan myös objektiivisena relativistisena virhepäätelmänä tai argumentum ad preferentiam (mieltymyksellä argumentointi). Sen inverssi on itseen yleistäminen.
Luokka:Argumentaatiovirheet
Itägermaaniset kielet

Itägermaaniset kielet on germaanisten kielten alaryhmä länsigermaanisten ja pohjoisgermaanisten kielten ohella. Siihen kuuluvat gootti, vandaali, burgundi ja krimin gootti, jotka ovat jo kauan sitten sammuneet. Ainoa itägermaaninen kieli, josta on jäljellä merkittävästi kirjallisia dokumentteja on gootin kieli. Krimin gootin uskotaan selviytyneen aina 1700-luvulle ennen katoamistaan.
Luokka:Germaaniset kielet
Itäinen pallonpuolisko

Itäinen pallonpuolisko on maantieteellinen termi maapallon puoliskolle, joka sijaitsee Greenwichistä itään. Greenwichissä on nollameridiaani, ja maapallon toista puoliskoa siitä länteen kutsutaan läntiseksi pallonpuoliskoksi. Vaikka itäinen pallonpuolisko vastaa puolta maapallon pinta-alasta, siellä asuu peräti noin 85 % maapallon väestöstä. Myös suurin osa Euroopasta sijaitsee itäisellä pallonpuoliskolla.
== Katso myös ==
* Eteläinen pallonpuolisko
* Pohjoinen pallonpuolisko
I
Itämaa

Itämaa () oli nykyisen eteläisen Suomen aluetta tarkoittanut ruotsalaisten käyttämä nimitys, joka esiintyy keskiaikaisissa asiakirjoissa noin vuosina 1350–1470. Tätä ennen he käyttivät alueesta monikollista nimitystä itämaat.
Itämaahan kuuluivat ne Pohjanlahden itäpuoliset Ruotsin valtakunnan alueet, jotka jäivät Norlannin eteläpuolelle. Ruotsille kuuluneet Pohjanmaan pohjoiset osat olivat Norlantia, eivät Itämaata. Itämaa ei ollut hallinnollinen kokonaisuus, vaan kyseessä oli maantieteellinen yhteisnimitys valtakunnan itäisille linnalääneille.
1300-luvun alkupuolella, kun Ruotsin kuninkaan valta oli heikentynyt, Pohjanlahden itäpuoliset alueet olivat jonkin aikaa käytännössä jakautuneina kahteen hallinnolliseen piiriin. Turun ja muiden läntisten linnaläänien asiota hoiti varsin itsenäisesti Turun linnan päällikkö eli ”Suomen päämies” (lat. capitaneus Finlandiae) ja vastaavasti Viipurin linnaläänin asioita Viipurin linnan päällikkö. Täysi-ikäistyttyään kuningas Maunu Eerikinpoika ryhtyi lujittamaan kuninkaan valtaa. 8. syyskuuta 1340 hän nimitti edellä mainittujen kahden valtapiirin käskynhaltijaksi suosikkinsa Dan Niilonpojan, ja tällöin käytettiin koko alueesta ruotsinkielistä nimitystä Österland.Suomen historian pikkujättiläinen, s. 85.
1400-luvulta lähtien nimi Finland (Suomi), joka oli siihen saakka tarkoittanut vain Varsinais-Suomea, laajeni merkitykseltään ja syrjäytti nimityksen Itämaa.Suomen historian pikkujättiläinen, s. 130. ”Monissa tapauksissa keskushallinto kohteli Suomea eli Itämaata yhtenä kokonaisuutena; Finland-nimen käyttö lisääntyi unioniaikana ja Österland, Itämaa, alkoi jo unionin lopulla olla harvinainen.”
Esimerkiksi Mikael Agricola, sen sijaan että olisi kirjoittanut ”Itämaasta”, käytti vuonna 1548 nimeä Suomi rinnan sekä vanhassa että uudessa merkityksessä: ”Sille echke teme coco Somen Makunda ombi yxi Hijppakunda [uudempi merkitys!] nin se quitengin Seitzemen Päruchtinan Länein iaetan ninquin Jacobus Zeiglerus Landanus kirioittapi. Joista se Ensimeinen ia ylimeine' ombi se Etele ia pohia Some [so. Varsinais-Suomen etelä- ja pohjoisosa; vanhempi merkitys!].”
== Katso myös ==
* Ruotsin historialliset pääalueet
* Suomen historialliset maakunnat
== Lähteet ==
* 
=== Viitteet ===
Luokka:Suomen keskiaika
Luokka:Ruotsin keskiaika
Itäsaamelaiskielet

Itäsaamelaiskielet eli itäsaamelaiset kielet on uralilaiseen kielikuntaan kuuluva kieliryhmä. Siihen kuuluu viisi kieltä: inarinsaame, koltansaame, akkalansaame, kiltinänsaame ja turjansaame. Niitä puhutaan Suomen ja Venäjän Lapissa. Yhdessä länsisaamelaiskielten kanssa ne muodostavat saamelaiskielten ryhmän.
Itäsaamelaiskielten puhujamäärät vaihtelevat alle kymmenen elossa olevan puhujan käyttäjäryhmistä muutaman sadan puhujan käyttäjäryhmiin. Yhteensä itäsaamelaiskielillä on yli 1 300 puhujaa.
==Katso myös==
* Keminsaame
* Kainuunsaame
Luokka:Saamelaiskielet
Itä–Länsi-ottelu 1932

Ensimmäinen pesäpallon Itä-Länsi-ottelu pelattiin 2. lokakuuta 1932 Helsingissä, Hesperian kentällä. Joukkueiden jakoperusteena oli Suursarjan lohkojako, jota noudatettiin myös alempien sarjojen osalta. Länsi voitti ottelun 4-11.
== Joukkueet ==
Joukkueenjohtajina toimivat Idän joukkueella Osmo Kupiainen Lahden Mailaveikoista ja Lännen joukkueella Yrjö Heikkinen Toijalan Pallo-Veikoista.
=== Itä ===
Pelipaikka 	Pelaaja 	Seura
Lukkari 	Olli Veijola 	Lahden Mailaveikot
Sieppari 	Paavo Nuotio 	Lahden Mailaveikot
1-vahti 	Olavi Paavola 	Haminan Palloilijat
2-vahti 	Veikko Vapalahti	Haminan Palloilijat
Polttaja 	Heikki Loikkanen	Viipurin Pallonlyöjät
3-vahti 	Viljo Pyykkö 	Viipurin Pallonlyöjät
2-vara 	Ahti Hakalainen 	Kuusankosken Veto
3-vara 	Tauno Alhava 	Lahden Mailaveikot
Koppari 	Gösta Hedberg 	Viipurin Pallonlyöjät
Vaihtopelaaja	Ensio Häyrinen 	Viipurin Pallonlyöjät
Vaihtopelaaja	Jaakko Luhtanen 	Lahden Mailaveikot
Vaihtopelaaja	Tauno Vainio 	Kotkan Into
Vaihtopelaaja	Aarne Mantere 	Lahden Mailaveikot
=== Länsi ===
Pelipaikka 	Pelaaja 	Seura
Lukkari 	Pasi Harvela 	Riihimäen Pallonlyöjät
Sieppari 	Paavo Rekula 	Toijalan Pallo-Veikot
1-vahti 	Eino Pikkarainen	Helsingin Pallo-Toverit
2-vahti 	Leo Hannula 	Helsingin Pallonlyöjät
Polttaja 	Klaus Karvonen 	Riihimäen Pallonlyöjät
3-vahti 	Jaakko Aalto 	Toijalan Pallo-Veikot
2-vara 	Paul Frederiksen	Riihimäen Pallonlyöjät
3-vara 	Kalevi Ihalainen	Helsingin Pallo-Toverit
Koppari 	Tauno Aho 	Helsingin Pallonlyöjät
Vaihtopelaaja	Eero Haukiala 	Helsingin Pallonlyöjät
Vaihtopelaaja	Erkki Merinen 	Helsingin Pallo-Toverit
Vaihtopelaaja	Eino Helin 	Riihimäen Pallonlyöjät
* Pelituomari: Vilho Nordström (Viipuri)
* Syötönvalvoja: Vilho Lindström (Helsinki)
== Ottelutapahtumat ==
Joukkue	 	 	 	 	 	 	 	Yht.
ITÄ 	0	2	0	0	0	2	0	4
LÄNSI 	1	3	4	0	2	0	1	11
Ottelu pelattiin 7. vuoroparin mittaisena. 4. vuoroparissa Idän Nuotio ja Loikkanen vaihtoivat ulkopelipaikkoja ja Länsi otti Frederiksenin pois ja vaihtoi Pikkaraisen 2-varaksi ja Helinin 1-vahdiksi. Aarne Mantere loukkasi kätensä suursarjan loppuottelussa RPL-LMV viikkoa aiemmin. Tilalla pelasi Paavo Nuotio.
Avausheiton heitti Lauri Pihkala.http://mrasilainen.com/scripts/W_IL_vuosi.php?vuosi=1932
==Lähteet==
==Aiheesta muualla ==
* Kuvia Itä-Länsi -otteluun 1932 liittyen
Luokka:Vuoden 1932 pesäpallo
Luokka:Pesäpallon Itä–Länsi-ottelut
Luokka:Helsingin urheilutapahtumat
Itä–Länsi-ottelu 1950

Vuoden 1950 Pesäpallon Itä–Länsi-ottelu pelattiin Hesperiassa 10. syyskuuta. Tämä oli kaikkiaan kuudestoista Itä-Länsi-ottelu. 
==Osallistujat==
#	ITÄ 	Seura	Pelipaikka 	LÄNSI 	Seura 	#
4	Pentti Paavola 	HP 	Lukkari 	Reino Kaukainen 	NoU 	9
6	Eino Kaakkolahti	Kiri 	Ykkösvahti 	Martti Kokkonen 	TP 	2
2	Pertti Jantunen 	LMV 	Sieppari 	Viljo Niemi 	ViVe 	8
8	Jaakko Lovén 	Kiri 	Kolmosvahti 	Leo Liusvaara 	PT 	1
9	Pentti Hattari 	HP 	Polttaja 	Eero Vilevaara 	LP 	4
5	Olli Hanski 	TU 	Kakkosvahti 	Eino Raivio 	RPL 	3
7	Olli Fredrikson 	Kiri 	Kolmosvara 	Seppo Aarnivala 	TP 	6
1	Taisto Lehto 	LMV 	Koppari 	Toivo Ilola 	PT 	7
3	Olli Saressalo 	HP 	Kakkosvara 	Elmer Meilahti 	TP 	5
 	Oiva Kiuru 	KPL 	Vaihtopelaaja	Ismail Neuman 	Haukat	
 	Juha Broman 	LMV 	Vaihtopelaaja	Yrjö Launonen 	Haukat	
 	 	 	Vaihtopelaaja	Pentti Kämäräinen	TPV 	
Tuomarit
Pelituomari: Olli Laukkanen
Syötönvalvoja: Eero Haukiala, HPL
===Vaihdot===
* ei vaihtoja.
==Juoksulista==
Länsi aloitti sisällä.
Joukkue	 	 	 	 	 	 	 	 	 	Yht.
ITÄ 	1	0	1	0	0	1	0	1	0	4
LÄNSI 	0	0	0	1	0	1	0	0	3	5
==Lähteet==
* mrasilainen.com/
Luokka:Vuoden 1950 pesäpallo
Luokka:Pesäpallon Itä–Länsi-ottelut
Luokka:Helsingin urheilutapahtumat
Itä–Länsi-ottelu 1952

Vuoden 1952 pesäpallon Itä–Länsi-ottelu pelattiin Hesperiassa 7. syyskuuta. Tämä oli kaikkiaan kahdeksastoista Itä–Länsi-ottelu. Katsojamääräksi koleassa säässä ilmoitettiin 1 700.
==Osallistujat==
#	ITÄ 	Seura	Pelipaikka 	LÄNSI 	Seura 	#
5	Eino Kaakkolahti	Kiri 	Lukkari 	Erkki Heikkilä 	PuMu 	3
3	Leo Hannula 	LMV 	Ykkösvahti 	Esko Salminen 	PT 	4
8	Reino Salonen 	Kiri 	Sieppari 	Leo Liusvaara 	PT 	1
4	Pertti Ahonen 	LMV 	Kolmosvahti 	Eero Vilevaara 	LP 	8
9	Antti Elomaa 	LMV 	Polttaja 	Viljo Niemi 	ViVe 	9
7	Olli Hanski 	JäKi 	Kakkosvahti 	Yrjö Launonen 	Haukat	2
2	Jarmo Suokas 	LMV 	Kolmosvara 	Toivo Ilola 	PT 	5
1	Taisto Lehto 	LMV 	Koppari 	Veikko Virtanen	ViVe 	6
6	Eero Vuorio 	HP 	Kakkosvara 	Elmer Meilahti 	TP 	7
 	Pauli Vainio 	MyKV 	Vaihtopelaaja	Tapani Häti 	RPL 	
 	Niilo Janhunen 	HP 	Vaihtopelaaja	Eino Raivio 	RPL 	
 	Jaakko Loven 	Kiri 	Vaihtopelaaja	Ossi Halonen 	PT 	
Tuomarit
Pelituomari: T. Salonen, Kokemäki
Syötönvalvoja: P. Teuri, Kouvola
===Vaihdot===
* ei vaihtoja.
==Juoksulista==
Itä aloitti sisällä.
Joukkue	 	 	 	 	 	 	 	 	 	Yht.
ITÄ 	0	0	2	4	2	0	1	1	0	10
LÄNSI 	0	0	2	0	0	0	0	0	0	2
==Lähteet==
* mrasilainen.com/
Luokka:Vuoden 1952 pesäpallo
Luokka:Pesäpallon Itä–Länsi-ottelut
Luokka:Helsingin urheilutapahtumat