nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Salon taidemuseo Veturitalli

Salon taidemuseo Veturitalli on Salossa sijaitseva kaupungin taidemuseo, jonka tilat ovat vanhassa veturitallissa ja siihen liittyvässä uudissiivessä. Museo on avattu 1998. Museon johtajana on lokakuusta 2018 toiminut Susanna Luojus. Häntä edelsi tehtävässä Laura Luostarinen.Susanna Luojus aloittaa Salon taidemuseon johtajana. Yle
Alkuperäinen veturitalli oli kaksipilttuinen uusrenessanssia edustava veturitalli, joka rakennettiin vuosina 1898–1899 Knut Nylanderin piirustusten mukaan. Siinä oli myös vesitorni. Tallia laajennettiin eri vaiheissa, ja vuonna 1935 siihen valmistui neljäs pilttuu. Tallin korjauksen ja laajennuksen museokäyttöön on suunnitellut kaupunginarkkitehti Lauri Hollmén. Museon pihalla kääntöpöydällä on Haapamäen veturipuistosta hankittu Kana-veturi. Taidemuseon taustayhteisönä ja tukena toimii Salon Taidemuseo Veturitallin Ystävät ry.Taidemuseo Veturitallin Ystävät
==Julkaisut==
Museolla on julkaisusarja Salon taidemuseon julkaisuja, ISSN 1459-739X, jossa on julkaistu seuraavat teokset:
*Rakkaudesta kangaspuihin. Rita Rauteva-Tuomainen. Tekstiilitaiteilija, 2003, ISBN 952-99030-3-0
*Laps’ Suomen : Suomen taiteen lapsiaiheita, 2003, ISBN 952-99030-2-2
*Esineen Tarina – Every Object Tells a Story., 2004, ISBN 952-471-479-5
*Viljo Hurme (1893–1987) – ismien pyörteissä, 2004, ISBN 952-99030-5-7.
*Tuula Nikulainen NoMad, 2005, ISBN 952-99030-4-9
*Jaana Paulus, puupiirtäjä, 2005, ISBN 952-99030-9-X
*Intoa ja innoa muotoilussa, 2005, ISBN 952-99030-7-3
*Hic iacet Lepus – Tässä lepää jänis. Markku Kolehmaisen taiteesta, 2005, ISBN 952-91-8502-2
*Talvimaa/Winterland, Valokuvataiteilijoiden liiton 3-vuotisnäyttelyn julkaisu, 2006, ISBN 952-99735-1-9.
*Alexander Reichstein: Ihmeotuksia & Ihmemuutoksia (Curious Creatures & Changes), 2007, ISBN 978-952-99735-6-9.
*Kirkon Jussi ja muuta esineistöä Salon ja lähiseudun kirkoista keskiajalta 1800-luvulle, 2007, ISBN 978-952-99735-5-2. 
*Liisa Kanerva. Arkkitehdin värejä etsimässä, 2007, ISBN 978-952-99735-3-8.
*Ulla Pohjola, Varjossa ja valossa, 2007, ISBN 978-952-99735-2-1
*Sakari Mäkipuro, taidemaalari ja kullankaivaja, 2008, ISBN 978-952-99735-9-0
*Kuutti Lavonen: Aamun hauraat kädet, Les Mains fragiles de l'Aurore, 2008, ISBN 978-952-99735-8-3
*Jaana Saario: Läpivalaisu, 2008, ISBN 978-952-99735-7-6
*Sampsa Sarparanta, 2009, ISBN 978-952-5830-01-9
*Sami Korkiakoski, 2009, ISBN 978-952-5830-00-2
*Olli Lyytikäinen, Pakeneva Hamlet, (Näyttely: Olli Lyytikäinen ja Elonkorjaajat, Salon taidemuseo Veturitalli 7. kesäkuuta – 28. syyskuuta 2014) Salon taidemuseo, 2014, ISBN 978-952-5830-16-3 (Salon taidemuseon julkaisuja 23)
; Muut julkaisut
*Matti Warén (1891–1955), 2001. ISBN 951-578-910-9.
*Koti-ikävä : Outi Heiskanen Salossa 11.5.-30.6.2002. [Salon taidemuseo], 2002 ISBN 951-96152-8-8
*Kaj Stenvall. Sää voi muuttua, minä en, 2003. ISBN 952-99030-1-4
*Ritva Kovalainen, Kauniiden hevosten maa – Land of Beautiful Horses. Valokuvateos. 2005. ISBN 952-471-546-5.
* 
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Salon taidemuseo
Luokka:Suomen taidemuseot
Luokka:Salon museot
Salon uimahalli

Salon uimahalli on Salon urheilupuistossa sijaitseva uimahalli. Se rakennettiin alun perin 1970-luvulla, ja vuonna 2007 se uudistettiin ja laajennettiin perusteellisesti 8,4 miljoonan euron budjetilla Varsinais-Suomen toiseksi suurimmaksi uimahalliksi Turun Impivaaran jälkeen. Uudistuksen suunnitteli turkulainen arkkitehti Jarmo Saarinen, jonka toimisto on suunnitellut myös Raision ja Loimaan uimahallit.
Uimahallissa on kaksi 25 metrin allasta (vedenlämpö +27 °C) ja hyppytasot 1, 3 ja 5 m, lastenallas (+30 °C), lämpimät terapia- ja viihdealtaat (+30 °C) ja 31 metrin pituinen vesiliukumäki sekä kylmäallas (+7…8 °C). Rakennuksessa on myös kuntosali ja pieni liikuntasali.
Ennen vuoden 2007 remonttia Salon uimahallissa oli noin 100 000 kävijää vuodessa. Vuonna 2008 kävijöitä oli 214 000 ja vuonna 2015 runsaat 211 000. Kävijöistä on senioriliikuntakortin ansiosta yhä suurempi osa eläkeläisiä.
Uimahallin edustalla on Pekka Jylhän maalattu teräsveistos Ilo, halkaisijaltaan viisimetrinen värikäs rantapallo.
==Lähteet==
Luokka:Salon rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Uimahallit
Salon vaakuna

Salon vaakuna on Salon kaupungin tunnus, ja sen on suunnitellut Olof Eriksson. Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä kultatammi ja sakarakoroinen kultalakio, jossa musta sarvi”, ja se on alun perin vahvistettu kunnanvaakunaksi Halikolle 12. helmikuuta 1953. Vaakunan sakarakoro viittaa Halikon lukuisiin muinaislinnoihin, ja sarvi on pitäjässä vaikuttaneen Horn-suvun tunnus. Tammi oli Halikon tunnuspuu, ja viittaa alueen runsaaseen kasvistoon ja vanhaan kartanokulttuuriin.
Alkuperäinen Salolle 24. syyskuuta 1949 vahvistettu vaakuna perustui Jac. Ahrenbergin 1902 tekemään ehdotukseen. Sen vaakunaselitys kuului seuraavasti: ”Sinisessä kilvessä kultaisella aaltoviivalla uiva hopeinen joutsen ja sen yläpuolella hopeinen lilja; oikeassa kolkassa vasemmalta esiin työntyvä haarniskoitu, pistoolia pitelevä käsivarsi. Kilven päällä herttuan kruunu.” Vaakunan uiva joutsen ja ”Turun lilja” viittaavat muinaiseen joen varteen syntyneeseen asutukseen. Kolkassa kuvattuna Armfelt-suvun vaakuna, jonka omistamille maille kaupunki on alkujaan perustettu. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi vuoden 2009 kuntaliitoksessa, jossa kaupungille vahvistettiin aiempi Halikon vaakuna.
==Lähteet==
* 
Salo
Vaakuna
Vaakuna
Salonkylä

Salonkylä voi tarkoittaa seuraavia:
*Salonkylä, entisen Saloisten kunnan kirkonkylä
*Salonkylä, kylä Alavudella
*Salonkylä, kylä Kaustisella
*Salonkylä, kylä Suojärvellä
*Salonkylä, kylä Lopella, viralliselta nimeltään Salo
*Salonkylä, saari Turun saaristossa
*Salon kylä, kylä Salossa
*Salonkylä, kylä Suojärvellä Neuvostoliitolle luovutetulla alueella
*Salo (myös: Salonkylä), kylä Laitilassa
==Katso myös==
*Salo (täsmennyssivu)
Sami Keski-Vähälä

Sami Keski-Vähälä (s. 1972) on suomalainen käsikirjoittaja.
Keski-Vähälä on ollut käsikirjoittamassa muun muassa Mika Kaurismäen ohjaamia elokuvia Haarautuvan rakkauden talo (2009), Veljekset (2011), Tie pohjoiseen (2012) ja Elämältä kaiken sain (2015). Hän on käsikirjoittanut myös näytelmiä, muun muassa Jatkuvaa kasvua Ryhmäteatterille.
Keski-Vähälä on opiskellut kirjallisuutta Jyväskylän yliopistossa ja valmistunut Teatterikorkeakoulusta. Häntä pidetään yhtenä Suomen ahkerimpana käsikirjoittajana. Hän on kotoisin Jyväskylästä ja asuu Järvenpäässä.
==Filmografia==
===Julkaistut käsikirjoitukset ja näytelmät===
* Hobitti, näytelmäsovitus, Turun Kaupunginteatteri, 2021
* Nokia, näytelmä, Turun Kaupunginteatteri, 2020
* Taru sormusten herrasta, näytelmäsovitus, Turun Kaupunginteatteri, 2018
* Eläviä ja kuolleita: moderni mysteerinäytelmä, Sami Keski-Vähälä, Esa Leskinen. Lasipalatsi, 2000 
* Näkyykö tähtiä? ja muita nykynäytelmiä, Pirkko Saisio (toim.) ; [kirjoittajat:] Sami Keski-Vähälä ym. Like, [2000] 
* Keisarikunta: elokuvakäsikirjoitus ja esseitä, toimittaneet Pamela Mandart & Timo Forss ; käsikirjoitus: Sami Keski-Vähälä & Pekka Mandart. Like, 2004 
* Unna ja Nuuk: elokuvakäsikirjoitus yhdessä Joona Tenan kanssa, 2005 
* Päällystakki, Esa Leskinen, Sami Keski-Vähälä. Kirja kerrallaan, 2009 
* Euroopan taivaan alla, Sami Keski-Vähälä, Esa Leskinen. Kirja kerrallaan, 2010 
* Jatkuvaa kasvua, Sami Keski-Vähälä, Esa Leskinen, Kirja kerrallaan, 2011 
* Neljäs tie, Sami Keski-Vähälä, Esa Leskinen, Ntamo, Suomen Kansallisteatteri, 2013 
===Muut käsikirjoitukset===
* Tyttö ja naakkapuu (2008), lyhytelokuva
* Haarautuvan rakkauden talo (2010), elokuvakäsikirjoitus Petri Karran romaanista yhdessä Mika Kaurismäen kanssa
* Pompeijin viimeiset päivät (2010), lyhytelokuva
* Veljekset (2011) elokuvakäsikirjoitus yhdessä Mika Kaurismäen kanssa
* Tie pohjoiseen (2012), elokuvakäsikirjoitus yhdessä Mika Kaurismäen kanssa
* Afrikan tähdet (2013), lyhytelokuva, myös tuottaja
* Onneli ja Anneli (2014), elokuvakäsikirjoitus Marjatta Kurenniemen romaanista
* Elämältä kaiken sain (2015), elokuvakäsikirjoitus yhdessä Mika Kaurismäen kanssa
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*
Luokka:Suomalaiset käsikirjoittajat
Luokka:Vuonna 1972 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Samojedi

Samojedi voi viitata useaan eri asiaan:
* Samojedit, yhteisnimitys eräille Uralin itäpuolella eläville kansoille
* Samojedikielet, uralilaisten kielten toinen päähaara
* Samojedinkoira, pystykorviin kuuluva arktinen koirarotu.
Samsung Galaxy A10

Samsung Galaxy A10 on Samsungin 19. maaliskuuta 2019 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 9.0 (Pie) Samsungin One UI-käyttöliittymällä.
== Tekniset tiedot ==
=== Muotoilu ===
Samsung Galaxy A10 -älypuhelimessa on 6,2-tuumainen näyttö HD+ -resoluutiolla.
=== Fyysiset osat ===
Laitteesta löytyy 1,6 gigahertsin kahdeksanydinprosessori. Laitteessa on 2 gigatavua keskusmuistia ja 32 gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 512 gigatavun microSD-kortilla.
==== Kamerat ja multimedia ====
Takakameran tarkkuus on 13 megapikseliä. Etukamera on puolestaan 5 megapikseliä.
Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla 30fps.
=== Ohjelmisto ===
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 9.0 (Pie) Samsungin One UI-käyttöliittymällä.
== Lähteet ==
* PhoneArena: Samsung Galaxy A10
== Antsadata-kohde ==
Galaxy A10
Luokka:Android-pohjaiset laitteet
Luokka:Vuoden 2019 matkapuhelimet
Samsung Galaxy A20e

Samsung Galaxy A20e on Samsungin 10. huhtikuuta 2019 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 9.0 (Pie) Samsungin One UI-käyttöliittymällä.
== Tekniset tiedot ==
=== Muotoilu ===
Samsung Galaxy A20e -älypuhelimessa on 5,8-tuumainen näyttö HD+ -resoluutiolla.
=== Fyysiset osat ===
Laitteesta löytyy 1,6 gigahertsin kahdeksanydinprosessori. Laitteessa on 3 gigatavua keskusmuistia ja 32 gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 512 gigatavun microSD-kortilla.
==== Kamerat ja multimedia ====
Laitteessa on kaksi takakameraa, pääkameran tarkkuus on 13 megapikseliä ja toinen kamera on 5 megapikseliä. Etukamera on puolestaan 8 megapikseliä.
Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla 60fps.
=== Ohjelmisto ===
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 9.0 (Pie) Samsungin One UI-käyttöliittymällä.
== Lähteet ==
* PhoneArena: Samsung Galaxy A20e
Galaxy A20e
Luokka:Android-pohjaiset laitteet
Luokka:Vuoden 2019 matkapuhelimet
Samsung Galaxy A40

Samsung Galaxy A40 on Samsungin 10. huhtikuuta 2019 julkaisema älypuhelin. Siinä on esiasennettuna Android 9.0 Pie -käyttöjärjestelmä.
Laitteessa on 5,9 tuuman näyttö ja kahdeksanydinprosessori. Tallennustilaa on 64 gigatavua ja keskusmuistia 4 gigatavua. Sen takakamera on 16 ja 5 megapikselin kaksoiskamera ja etukamera on 25 megapikselin kamera. Laitteessa on 3 100 milliampeeritunnin akku ja se tukee enintään 512 gigatavun microSD-kortteja. Siinä on lisäksi sormenjälkitunnistin.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Samsung Galaxy A40 Samsungin sivuilla
Galaxy A40
Luokka:Android-pohjaiset laitteet
Luokka:Vuoden 2019 matkapuhelimet
Samsung Galaxy A50

Samsung Galaxy A50 on Samsungin 15. maaliskuuta 2019 julkaisema älypuhelin. Siinä on esiasennettuna Android 9.0 Pie -käyttöjärjestelmä.
Laitteessa on 6,4 tuuman näyttö ja kahdeksanydinprosessori. Tallennustilaa on 128 gigatavua ja keskusmuistia on 4 gigatavua. Sen takakamera on 25, 8 ja 5 megapikselin kolmoiskamera ja etukamera on 25 megapikselin kamera. Laitteessa on 4 000 milliampeeritunnin akku ja se tukee enintään 512 gigatavun microSD-kortteja. Siinä on lisäksi näytönalainen sormenjälkitunnistin.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Samsung Galaxy A50 Samsungin sivuilla
== Antsadata-kohde ==
Galaxy A50
Luokka:Android-pohjaiset laitteet
Luokka:Vuoden 2019 matkapuhelimet
Samsung Galaxy A51

Samsung Galaxy A51 on Samsungin joulukuussa 2019 julkaisema älypuhelin. Siinä on 6,5 tuuman näyttö ja kahdeksanydinprosessori. Tallennustilaa on joko 64 tai 128 gigatavua ja keskusmuistia neljä tai kuusi gigatavua. Laitteessa on neljä takakameraa. Värikameran tarkkuus on 48, laajakulmakameran 12, makrokameran viisi ja syvyyskameran viisi megapikseliä. Etukameran tarkkuus on 32 megapikseliä. Puhelimessa on näytönalainen sormenjälkitunnistin, ja akun kapasiteetti on 4 000 milliampeerituntia. Puhelimen käyttöjärjestelmä on Android 10.0 Q.
== Lähteet ==
Galaxy A51
Luokka:Vuoden 2019 matkapuhelimet
Luokka:Android-pohjaiset laitteet
Samsung Galaxy A70

Samsung Galaxy A70 on Samsungin 26. huhtikuuta 2019 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 9.0 (Pie) Samsungin One UI -käyttöliittymällä.
Puhelin on osa Samsungin Samsung Galaxy A -sarjaa, joka yhdisti vanhat J ja A -sarjat yhteen. Galaxy A70 edustaa malliston keskihintaluokkaa.
== Tekniset tiedot ==
=== Muotoilu ===
Samsung Galaxy A70 -älypuhelimessa on 6,7-tuumainen näyttö Full HD+ -resoluutiolla.
=== Fyysiset osat ===
Laitteesta löytyy 2 gigahertsin kahdeksanydinprosessori. Laitteessa on 6 gigatavua keskusmuistia ja 128 gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 512 gigatavun microSD-kortilla.
==== Kamerat ja multimedia ====
Laitteessa on kolme takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 32 megapikseliä, toinen kamera on laajakulmakamera, jonka tarkkuus on 8 megapikseliä ja kolmas on syvyyskamera, jonka tarkkuus on 5 megapikseliä. Etukamera on puolestaan 32 megapikseliä.
Videokuvaus voidaan tehdä 2160p (4K) -resoluutiolla 30 
fps ja 1080p (Full HD) -resoluutiolla 240 fps.
=== Ohjelmisto ===
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 9.0 (Pie) Samsungin One UI -käyttöliittymällä. Puhelin tulee saamaan Android 10 -päivityksen (keväällä 2020) ja 11 OTA -päivityksen myöhemmin.
== Lähteet ==
* PhoneArena: Samsung Galaxy A70
Galaxy A70
Luokka:Android-pohjaiset laitteet
Luokka:Vuoden 2019 matkapuhelimet
Samsung Gear 2 Neo

Galaxy Gear 2 Neo on eteläkorealaisen Samsungin valmistama älykello. Kello julkistettiin helmikuussa 2014.
== Lähteet ==
== Antsadata-kohde ==
Luokka:Samsung Electronicsin älykellot
Luokka:Vuoden 2014 älykellot
Sana (tietotekniikka)

Sana () tietotekniikassa viittaa muistiyksikköön, joka varaa tietyn määrän tavuja.
Sana voi olla 8–128-bittinen binäärinen tietoalkio ja sen pituus vaihtelee alustan mukaan. Sana voi olla yhtä suuri kuin suorittimen luonteva kokonaisyksikkö, mutta pituus voi myös vaihdella.
Suorittimen lisäksi myös käyttöjärjestelmän ja kääntäjän muistimalli voi valita eri pituuden sanalle. IBM S/360 vaikutti tavun standardoimiseen kahdeksaksi bitiksi ja sen seurauksena sanan muodostumiseen kahdeksan bitin monikerroista.
Muun muassa IBM 1401:ssä sanan pituus oli vaihteleva (ei kiinteä).
Eräillä alustoilla sana voi olla yhtä suurin kuin suurin kerralla rekisteriin mahtuva kokonaisluku.
Konekielikäskyn koko voi olla sama kuin yhden sanan (kiinteä koko) tai se voi vaihdella: Intelin x86 suorittimissa käskyn pituus voi vaihdella yhdestä neljääntoista tavuun. Käskyssä on kuusi osaa, joista operaatiokoodi (opcode) on pakollinen (1–2 tavua) muiden osien ollessa valinnaisia. MIPS-arkkitehtuurissa käsky on kiinteästi 32-bittinen.
Eräissä tapauksissa sana WORDvastaa 16-bittistä short integer tietotyyppiä kun taas eräissä tapauksissa 16-bittiä vastaa half word -tietotyyppiä ja word 32-bittistä.
== Katso myös ==
* VLIW
== Lähteet ==
Luokka:Tietotekniikka
Luokka:Informaatioyksiköt
Sanahelinä

Sanahelinä on argumentaatiovirhe, jossa pyritään voittamaan väittely puhumalla paljon mutta sanomatta mitään. Sanahelinä on tyypillisesti merkityksettömiä ja asiaan liittymättömiä, kieliopillisesti oikeita, kukkaiskielisiä lauseita, jotka eivät ilmaise mitään. Sanahelinä tunnetaan myös nimellä argumentum ad eloquantiam (argumentaatio kaunopuheisuudella). Usein sanahelinä sisältää vaikeatajuisia sivistyssanoja tai täysin merkityksettömiä, keksittyjä sanoja. Sanahelinän äärimmäisin muoto on pekoraali, jossa käytetään semanttisesti ja grammaattisesti oikeita mutta täysin merkityksettömiä sanoja (flati voci). Postmodernisteja on usein syytetty sanahelinästä. Termi ”sanahelinä” on peräisin Paavalin lausumasta: ”Vaikka minä puhuisin ihmisten ja enkelien kielillä mutta minulla ei olisi rakkautta, olisin vain kumiseva vaski tai helisevä symbaali.” (I Kor. 13:1)
Luokka:Argumentaatiovirheet
Sandhi

Sandhi (sanskritia; devanagari: संधि; IAST: saṃdhi, yhteen laittaminen, yhdistäminen, synteesi) on yleisnimitys morfeemirajoilla tapahtuville äänneilmiöille. Esimerkkejä sandhi-ilmiöistä ovat äänteiden yhteensulautuminen sanarajoilla sekä äänteiden muuntuminen ympäröivien äänteiden vaikutuksesta tai vierekkäisten sanojen kieliopillisen funktion takia. Sandhi-ilmiöitä on erityisen paljon sanskritissa, jonka eräästä sanasta nimi ilmiöille on saatu, mutta vastaavia ilmiöitä esiintyy useimmissa maailman kielissä.
Sisäiseksi sandhiksi kutsutaan äänteenmuutoksia morfeemirajoilla, kuten n-äänteen sulautuminen m:ksi sanassa soitanpa (soitan + pa, ääntyy soitampa), joskin tällaisessa tapauksessa puhutaan yleensä yksinkertaisesti assimilaatiosta.
Ulkoiseksi sandhiksi kutsutaan muutoksia sanarajoilla, kuten sanaparissa viikon päästä (ääntyy viikom päästä) tai ota se (ääntyy otasse). Ulkoiset sandhi-ilmiöt voivat morfologisoitua, jolloin ne pätevät vain tietyissä morfologisissa ja syntaktisissa ympäristöissä. Ajan kuluessa sandhi-ilmiöt voivat muuttua konsonanttimutaatioiksi.
Useimmissa tonaalisissa kielissä on toonisandhi, jolloin sanojen toonit mukautuvat toisiinsa. Esimerkiksi mandariinikiinassa on neljä toonia: korkea monotooni, nouseva tooni, laskeva-nouseva tooni ja laskeva tooni. Yleisessä tervehdyksessä ní hǎo molemmissa sanoissa olisi normaalisti laskeva-nouseva tooni. Tämä on kuitenkin käytännössä vaikea ääntää, joten nǐ-sanan tooni muuntuu muotoon ní.
== Katso myös ==
* Rajageminaatio
* Rendaku
Luokka:Fonologia
Sanismi

Sanismi tarkoittaa mielenterveyteen liittyvää syrjintää, mikä ilmenee ei-toivottuna sosiaalisena leimaantumisena, torjuntana ja välttelevänä käyttäytymisenä erityisesti mielenterveyden ongelmia ja neurologisia poikkeavuuksia kokevia henkilöitä kohtaan. Termi tulee englannin sanasta sane (terve, tervejärkinen, täysijärkinen). Sanismi on osa taustaoletusta, jonka mukaan mielenterveyden häiriötä sairastava on hauras ja kaipaa suojelua, mikä viittaa mielenterveyteen liittyviin eriarvoistaviin kyvykkyysihanteisiin. Siihen liittyy puolestaan käsitys mielenterveydenhäiriöön sairastuneesta lähtökohtaisesti puutteellisena ja kokonaisvaltaisesti häiriön kautta määrittyvänä, mistä voi seurata holhoavaa kohtelua ja itsemääräämisoikeuden loukkauksia.
Psykoosisairautta sairastavat joutuvat kaikista psykiatrisista häiriöstä sairastavista useammin kohtaamaan muiden ihmisten ennakkoluuloja, tietämättömyyttä ja leimaamista. Psyykkisesti sairastuneen henkilön outo käyttäytyminen saattaa aiheuttaa pelkoa ja sekaannusta muissa ihmisissä, mikä voi aiheutua esimerkiksi sairauteen kuuluvista harhaluuloista, joita psyykkisesti terveet ihmiset eivät koe ja näe. Esimerkiksi yleisesti vallalla olevan stereotyyppisen käsityksen mukaan niiden henkilöiden, joilla on mielenterveysongelmia, ajatellaan olevan jopa vaarallisia, mikä on päätelty tilanteesta, jossa yksittäinen psyykkisen sairauden omaava ihminen on toiminut uhkaavasti tai tehnyt rikoksen. 
Mielenterveyden keskusliiton mukaan häpeäleima ja ennakkoluulot alistavat ja eristävät mielenterveyden häiriöihin sairastuneita, vaikeuttavat avun hakemista ja oireista toipumista, esimerkiksi sairastunut saattaa salata oireitaan ja viivytellä avun hakemista. Yksilön kokema sisäinen stigma eli itsensä leimaaminen on vakava este hänen kuntoutumiselleen. Mielenterveysongelmia itse kokeneet samastuvat ympäristön asenteisiin. Tutkimusten mukaan on myös tavallista, että mielenterveyskuntoutuja jättää hakematta koulutuksiin tai töihin ennakoidessaan ympäristön kielteisiä reaktioita. Leima näkyy myös työelämässä: tieto työntekijän tai esimiehen mielenterveysongelmista voi johtaa työpaikan, aseman tai arvostuksen menetykseen.
== Katso myös ==
* Hulluus
* Neurodiversiteetti
* Rankaiseva psykiatrinen sairaalahoito Neuvostoliitossa
* Potilaan oikeudet
* Psykiatria
* Psykiatrian vastaisuus
* Vammaisuuden sosiaalinen malli
* Vammaisten syrjintä
== Lähteet ==
Luokka:Mielenterveys
Luokka:Syrjintä
Sanna Kyllönen

Sanna Mari Kyllönen (o.s. Hernesniemi, s. 9. maaliskuuta 1971 Kokkola) on suomalainen entinen pikajuoksija. Hän edusti viimeksi aktiiviurallaan Turun Urheiluliittoa. Hänen valmentajanaan toimi vuodesta 1998 aviomies Kai Kyllönen. Tätä ennen häntä valmensi Mika Lehtimäki.
Aktiiviurallaan Kyllönen voitti seitsemän SM-kultaa, kolme hopeaa ja kaksi pronssia 100 metrin juoksussa. 200 metriltä kultamitaleita tuli myös seitsemän ja hopeamitaleita kolme. Halli-SM-kisoista mitalitili karttui kymmenellä kultamitalilla, kuudella hopeamitalilla ja kahdella pronssimitalilla. Molemmilla pikamatkoilla SM-tasolla Kyllösellä oli voittamaton kultasuora vuosina 1993–1999.
== Ennätykset ==
*50 m (sisärata): 6,5 h Kokkola (kansallinen kilpailu) 26. tammikuuta 1986
*60 m (sisärata): 7,22 Tampere (halli-SM-kisat) 25. helmikuuta 1995
*100 m (ulkorata): 11,30 Lappeenranta (SM-kisat) 19. heinäkuuta 1997
*100 m (sisärata): 11,59 Tampere (kansainvälinen kilpailu) 11. helmikuuta 1997
*200 m (ulkorata): 22,98 Lappeenranta (SM-kisat) 20. heinäkuuta 1997
*200 m (sisärata): 23,03 SE Toronto, Kanada (halli-MM-kisat) 14. maaliskuuta 1993
*300 m (ulkorata): 39,44 Kokkola (kansallinen kilpailu) 25. elokuuta 1987
*400 m (ulkorata): 56,60 Iisalmi (koululiikuntaliiton kilpailu) 9. syyskuuta 1989
*Pituushyppy: 6,26 Pyhäjärvi (kansallinen kilpailu) 29. kesäkuuta 1991
h = käsiajanotolla saatu tulos, ei suoraan vertailukelpoinen
== Saavutukset aikuisten sarjoissa ==
* sisäratojen SM-kultaa 60 m:n juoksussa 1994, 1995, 1996, 1997, 2000
* sisäratojen SM-kultaa 200 m:n juoksussa 1994, 1997
* sisäratojen SM-kultaa 200 m:n juoksussa (ylipitkä rata) 1992, 1995, 1996
* SM-kultaa 100 m:n juoksussa 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999
* SM-kultaa 200 m:n juoksussa 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999
* sisäratojen SM-hopeaa 60 m:n juoksussa 1988, 1990, 1991, 1992, 1993, 1999
* SM-hopeaa 100 m:n juoksussa 1990, 1991, 1992
* SM-hopeaa 200 m:n juoksussa 1990, 1991, 1992
* sisäratojen SM-pronssia 200 m:n juoksussa 1990
* sisäratojen SM-pronssia 200 m:n juoksussa (ylipitkä rata) 1991
* SM-pronssia 100 m:n juoksussa 1987, 2000
== Arvokisaedustukset aikuisten sarjoissa ==
=== Ulkorata ===
* EM-Split 1990, 100 m, 7. alkuerässä
* MM-Stuttgart 1993, 100 m, 4. puolivälierässä; 200 m, 3. puolivälierässä
* EM-Helsinki 1994, 100 m, 7. finaalissa; 200 m, 6. finaalissa
* MM-Göteborg 1995, 100 m, 8. välierässä; 200 m, 4. alkuerässä
* Atlantan olympiakisat, 100 m, 5. puolivälierässä; 200 m, 4. puolivälierässä
* MM-Ateena 1997, 100 m, 4. puolivälierässä
* EM-Budapest 1998, 100 m, 6. välierässä; 200 m, 8. alkuerässä
* MM-Sevilla 1999, 200 m, 5. puolivälierässä
=== Sisärata ===
* Halli EM-kisat 1992 Genova, Italia, 60 m, 6. finaalissa; 200 m, 6. finaalissa
* Halli MM-kisat 1993 Toronto, Kanada, 60 m, 4. välierässä; 200 m, 4. finaalissa SE-ajalla 23,03
* Halli EM-kisat 1994 Pariisi, Ranska, 60 m, 4. alkuerässä
* Halli MM-kisat 1995 Barcelona, Espanja, 60 m, 8. välierässä
* Halli MM-kisat 1997 Pariisi, Ranska, 60 m, 6. välierässä
* Halli EM-kisat 2000 Gent, Belgia, 60 m, 6. välierässä
== Lähteet ==
*
* 
Luokka:Suomalaiset pikajuoksijat
Luokka:Vuonna 1971 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt