nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Hermannin lentoasema

Hermannin lentoasema oli Helsingin Vanhankaupunginlahdella vuosina 1915–1918 toiminut venäläisten, saksalaisten ja suomalaisten vesilentokenttä. Se sijaitsi nykyään mantereeseen täytetyn Kyläsaaren pohjoispuolella. Lentoasema kuului Venäjän Itämeren laivaston 2. ilmailuprikaatin organisaatioon 4. ja 5. ilmailudivisioonasta riippumattomana erillisyksikkönä. Lentoasemalla oli kaksi kankaista lentokonehallia sekä muutamia muita rakennuksia miehistöä ja varastointia varten. Lentoasema rakennettiin 1915 alussa.
2. ilmailuprikaatin käytössä ollessaan Hermannin lentoasemalla oli lentokoneita kahdeksan, joista Viroon liittyvän yhteystoiminnan vuoksi paikalla saattoi olla kerrallaan 2–4 lentokonetta. Koneet olivat pääasiassa Stetinin M-9 -lentoveneitä ja Stetinin M-16 -vesitasolentokoneita. Vanhankaupunginlahden jäätyessä talven ajaksi tehtiin vesitasoihin jalakset ponttonien sijaan. 
Saksalaiset ja suomalaiset valkoisen armeijan joukot valtasivat lentoaseman 13. huhtikuuta 1918 Helsingin taistelun aikana. Pari päivää myöhemmin sen johdon otti luutnantti Väinö Mikkola. Aseman kalustona oli neljä sotasaaliina saatua Stetinin M-16 -lentovenettä. Kapteeni Seber määräsi 5. toukokuuta lentoaseman päälliköksi luutnantti Bertel Mårtensonin, joka saapui 8. toukokuuta Helsinkiin Friedrichshafenilla. Saksalaiset siirsivät asemalle kesällä neljän Friedrichshafen-lentokoneen osaston.Ilmasotakoulun historia 1918-1980 s. 22-23
Kesäkuussa 1918 annettiin lentoasemalla myös ohjaaja- ja tähystäjäkoulutusta, mutta elo–syyskuussa 1918 kaksi Stetinin M-16:ta siirrettiin Santahaminan lentoasemalle ja kaksi Turun Vähä-Heikkilän lentoasemalle. Hermannin lentoasema lakkautettiin ja sinne jäivät ainoastaan saksalaiset Friedrichshafenit.Ilmasotakoulun historia 1918-1980 s. 23
== Lähteet ==
 
== Aiheesta muualla == 
* 
* 
* 
* T. Hannus : Ilmailumme lasten kengissä. Muistelmia Hermannin lentoaseman toiminnasta, Hakkapeliitta, 05.07.1932, nro 27, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
	Venäjän Itämerenlaivaston 2. ilmailuprikaatin lentoasemat ja lentotukikohdat ensimmäisessä maailmansodassa	
	Lentoasemat, lentotukikohdat ja laskusillat: luettelo Suomen sisällissodan aikaisista lentokentistä
Hermannin lentoasema (1915) |
Kotkan lentotukikohta (1917) |
Granbodan lentoasema (1916) / 4. Ilmailudivisioona |
Torpvikin lentotukikohta |
Saltvikin lentotukikohta |
Jungfrusundin lentoasema / 5. Ilmailudivisioona |
Vähä-Heikkilän lentoasema / 5. Ilmailudivisioona |
Jurmon lentotukikohta |
Lappohjan lentotukikohta |
Mäntyluodon lentotukikohta	
Luokka:Helsingin liikenne
Luokka:Helsingin historia
Luokka:Hermanni
Luokka:Suomen entiset lentoasemat
Luokka:Suomen sisällissodan aikaiset ja sen jälkeiset 1920-luvun lentokentät
Herra Hermanni

Herra Hermanni (Mr. Abernathy) on yhdysvaltalaisten Ralston Jonesin ja Frank Ridgewayn vuodesta 1957 lähtien tekemä humoristinen sarjakuva, jonka päähenkilönä on oikukas ja nuorten naisten seurasta nauttiva iäkäs miljonääriliikemies. Ridgeway toimi käsikirjoittajana ja Jones piirtäjänä vuoteen 1980 asti, josta lähtien Ridgeway myös piirsi sarjaa kuolemaansa 1994 saakka. Suosituimmillaan Mr. Abernathya syndikoitiin satoihin sanomalehtiin. Suomessa sarjakuvan lyhyitä strippejä julkaistiin Helsingin Sanomissa vuodesta 1958 ja sivun mittaisia tarinoita pitkään Apu-lehdessä, molemmissa nimellä Herra Hermanni.
==Lähteet==
Luokka:Strippisarjakuva
Luokka:Yhdysvaltalainen sarjakuva
Luokka:Sarjakuvahahmot
Herttua

Herttua on maskuliininen, yleensä periytyvä aatelisarvo. Se voi viitata itsenäisen herttuakunnan hallitsijaan Manner-Euroopassa, korkeaan aatelisarvoon tai Britannian päärinarvoon (, ). Herttuan vaimo tai naispuolinen herttuakunnan hallitsija on herttuatar (engl. duchess, saks. Herzogin, ransk. duchesse).
Useimmissa germaanisissa kielissä ja suomessa herttuaa vastaava sana tulee gootin kielen sanasta harjatuga, joka tarkoittaa sotajoukon johtajaa. Englannissa ja useimmissa romaanisissa kielissä herttuaa tarkoittava sana tulee latinan johtajaa tarkoittavasta dux-sanasta. Historiallisesti herttua on usein ollut korkein maallinen arvo kuninkaan jälkeen.
Ruotsissa kuninkaan lapsille on ollut tapana myöntää herttuan tai herttuattaren arvonimiä. Tapa on lähtöisin jo Kustaa Vaasan ajalta ja on jatkunut näihin päiviin saakka, esimerkiksi Ruotsin prinsessa Madeleine on Hälsinglandin ja Gästriklandin herttuatar. Myös Ruotsin kruununprinsessa Victorian tytär Estelle on herttuatar. Samanlainen vanha tapa on myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Herttuan arvoon ei kuitenkaan nykyään liity mitään historiallisia erioikeuksia, vaan se on kuninkaan ja kuningattaren tavoin nimellinen aatelisarvo, joka käytännössä kertoo vain kantajansa luonnollisesta tai juridisesta lähisukulaisuudesta monarkkiin (nykyiseen, aiempaan tai tulevaan). Esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan kuningas Yrjö VI oli Yorkin herttua ennen valtaistuimelle nousuaan, veljensä kuningas Edvard VIII kruunusta luopumisen seurauksena.
*
Luokka:Aateli
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Hetteenmäki

Hetteenmäki on nimensä mukainen mäkinen kaupunginosa Kajaanissa. Se sijaitsee Nakertajan ja Suvantolan vieressä. Sitä ympäröi Pöllyvaaran urheilumaastot luontopolkuineen. Keskellä Hetteenmäkeä sijaitsee nuorison suosima puisto, jossa on talvisin myös pulkkamäki. Hetteenmäen kadut on nimetty Kajaani Oy:n entisten johtajien nimien mukaan.
Luokka:Kajaanin kaupunginosat
Hevosponttoo

Hevosponttoo (tai -ponttuu) on lähinnä tukkilauttojen vetämiseen tarkoitettu alustyyppi. Hevosponttoita käytettiin runsaasti Suomen sisävesiliikenteessä ennen höyrykoneella varustettujen hinaajien ja varppaajien yleistymistä 1800-luvulla. Pienemmillä uittoreiteillä hevosponttoot säilyttivät asemansa myös höyryalusten yleistyttyä. Aivan pienillä vesillä saatettiin käyttää hevosponttoiden tapaan toimivia, mutta ihmisvoimin kelattavia miesponttoita.
Hevosponttoon toimintaperiaate oli varppaajan kaltainen: Lauttamaisen aluksen keulasta vedettiin soutuveneen avulla tulevaan kulkusuuntaan muutamia satoja metrejä pitkä köysi. Köysi joko kiinnitettiin rannalle tai ankkuroitiin järven pohjaan. Tämän jälkeen hevonen ryhtyi kiertämään lautan keskellä sijaitsevaa vorokkia, jonka ympärille köysi kiertyi ja ponttoo tukkilauttoineen alkoi liikkua kohti määränpäätään. Vetoköyden kierryttyä kokonaan vorokin ympärille kuljetettiin sen pää seuraavaan määränpäähän.
== Katso myös ==
* Uitto
Luokka:Laivatyypit
Hierarkia

Hierarkia voi viitata muun muassa seuraaviin:
*hierarkia, arvojärjestys
*hierarkia, pappisvalta
*sosiaalinen hierarkia
*yhteiskunnallinen hierarkia eli yhteiskunnallinen kerrostuneisuus/stratifikaatio
*käsitehierarkia
*järjestelmissä esiintyvät hierarkkiset suhteet
*sisältyvyys (sisältyvyyssuhteet merkitysopissa)
*organisaatiomuoto
*normihierarkia eli lakien ja normien keskinäinen järjestys
Hietikkokiurut

Hietikkokiurut (Spizocorys) on kiurujen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 7 lajia.
== Hietikkokiurujen (Spizocorys) sukuun kuuluvia lajeja ==
*Kyynelkiuru Spizocorys sclateri
*Laidunkiuru Spizocorys fringillaris
*Lyhytpyrstökiuru Spizocorys fremantlii
*Naamiokiuru Spizocorys personata
*Namibianaavikkokiuru Spizocorys starki
*Obbiankiuru Spizocorys obbiensis
*Punanokkakiuru Spizocorys conirostris
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*ITIS: Spizocorys 
Luokka:Kiurut
High availability

High availability (HA, korkea saatavuus) on tietojärjestelmien suunnittelussa käytettävä käytäntö, joka pyrkii siihen että järjestelmä on aina käyttäjän käytettävissä.
Järjestelmän saatavuus () tarkoittaa, että järjestelmän käyttäjät voivat käyttää järjestelmää normaaleihin tehtäviinsä, esimerkiksi pääsevät lukemaan ja päivittämään siihen tallennettuja tietoja. Järjestelmä voi olla käyttämättömissä joko suunnitellun tai suunnittelemattoman katkon vuoksi. High availability -suunnittelun avulla pyritään useimmiten minimoimaan suunnittelemattomien katkojen olemassaolo ja, niiden ilmaantuessa, pitämään niiden kesto mahdollisimman lyhyenä.
Järjestelmien saatavuuden määrä on usein määritelty palvelutasosopimuksissa (). Tavanomaisesti saatavuus ilmoitetaan prosentteina ajasta; esimerkiksi 90% saatavuus tarkoittaa korkeintaan 16 tunnin 48 minuutin yhteenlaskettua katkosta viikossa. Suunniteltuja katkoksia ei usein oteta huomioon prosentteja arvioitaessa. High availability -järjestelmät ovat yleensä saatavilla yli 99% ajasta, ja usein niitä mainostetaan "yhdeksikköjen määrällä"; monet HA-järjestelmät ovat esimerkiksi "viiden yhdeksikön" järjestelmiä, eli saatavilla 99,999% ajasta (korkeintaan 5 minuuttia 16 sekuntia katkosaikaa vuoden aikana).
== Järjestelmäsuunnittelu ==
Korkean saatavuuden järjestelmän suunnittelussa yksi tavoitteista on eliminoida yhden pisteen virheet infrastruktuurissa: yksittäisen pisteen virhe olisi vikaantuva komponentti, joka aiheuttaisi palvelun saatavuuden menettämisen. Ratkaisuna järjestelmä suunnitellaan redundanttiseksi, jossa on kaksi identtistä komponenttia kuten palvelinta, jolloin liikenne voidaan ohjata toiselle toisen vikaantuessa.
== Termejä ==
* downtime, alhaalla oloaika, järjestelmä ei pysty palvelemaan ylläpidon tai vikaantumisen vuoksi
* uptime, käytettävyysaika, aikajakso edellisestä käynnistämisestä laskien
* failover, redundanttisessa järjestelmässä toiminnan vaihto yhdeltä komponentilta toiselle
== Katso myös ==
* Kuormituksen tasaaminen
== Lähteet ==
Luokka:Tietojärjestelmätiede
Luokka:Englanninkieliset sanat ja sanonnat
Hiidenvuolle

Hiidenvuolle on Vanajaveden Korteselän kapeikko Lempäälässä ja osa Vanajaveden reittiä. Vanajavesi laskee Hiidenvuolteen kautta Ahtialanjärveen, joka taas laskee sen pohjoispuolella sijaitsevien Herralankosken ja Kuokkalankosken kautta Pyhäjärveen.Ahtialanjärvi Lempäälän kunta Hiidenvuolteelta Pyhäjärveen johtaa myös Lempäälän kanava. Hiidenvuolteen ja Lempäälän kanavan kautta kulkee Hämeenlinnasta Tampereelle johtava yleinen vesiväylä, jonka kulkusyvyys on 1,8 m.Merenkulkulaitos
Hiidenvuolteen rantakaistaleilla sijaitsevat länsirannalla Maakalan ja Miemolan kylät sekä Sulkola, joka on osa Lempäälän keskustaajamaa, itärannalla Vaihmalan, Ihamaan ja Putkiston kylät.. Hiidenvuolteen rannat ovat historiallista asutus- ja viljelyaluetta, jotka muodostavat seudullisesti arvokkaan kulttuurimaiseman.Lempäälä.fi Hiidenvuolteeseen liittyvä avoin maatalousalue on Pirkanmaan maakuntakaavassa osoitettu maakunnallisesti arvokkaaksi kulttuuriympäristöksi (akm).Pirkanmaan 1. Maakuntakaava, Liitekartat Kulttuuriympäristön keskeisen rakennetun osan muodostaa Hiidenvuolteen länsirannan läheisyydessä sijaitseva Maakalan maatila rakennuksineen.
== Lähteet ==
Luokka:Vanajaveden alaosan alue
Luokka:Lempäälän luonto
Luokka:Suomen salmet
Hiippakunta

Hiippakunta on kirkon hallinnollinen alue. Suomessa hiippakuntia on evankelis-luterilaisella, ortodoksisella kirkolla ja katolisella kirkolla. Evankelis-luterilaisia hiippakuntia on yhdeksänHiippakunnat ja ortodoksisia hiippakuntia kolme.Suomen ortodoksinen kirkko - Hiippakunnat Helsingin katolinen hiippakunta kattaa koko maan.Katolinen.net
== Katso myös ==
* Suomen evankelis-luterilaiset hiippakunnat
* Suomen ortodoksiset hiippakunnat
*Helsingin katolinen hiippakunta
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
*
Hiippakuntakokous

Hiippakuntakokous on ennen vuotta 2004 toiminut jokaisessa Suomen ev.-lut.kirkon hiippakunnassa vuosittain kokoontuivat maalikkojen vuosittain kokoontuva maalikkojen ja pappien kokous, jonka tarkoituksena on kirkkolain mukaan edistää kirkollista työtä hiippakunnassa. Hiippakuntakokouksen korvasi vuoden 2004 hiippakuntahallintouudistuksessa hiippakuntavaltuusto.
Hiippakuntakokousta kuvataan tässä sellaisena kuin se oli vuoden 1994 kirkkojärjestyksessä (19 luvun 12 - 17 §).
==Jäsenet==
Hiippakuntakokouksen jäseniä olivat
*tuomiokapitulin jäsenet;
*hiippakunnasta kirkolliskokoukseen ja kirkkohallitukseen valitut edustajat;
*pappisedustajat, joita valittiin yhtä monta kuin hiippakunnassa on rovastikuntia;
*maallikkoedustajat, joita valittiin kaksi kertaa niin monta kuin hiippakunnassa on rovastikuntia.
Maallikkoedustajan tuli olla vaalikelpoinen seurakuntansa luottamustoimeen. Maallikkoedustajat valittiin rovastikunnittain tuomiokapitulin määräämän jaon mukaan. Kukin rovastikunta sai yhden paikan ja muut paikat jaettiin rovastikuntien kesken niiden väkiluvun osoittamassa suhteessa.
Äänioikeus maallikkoedustajien vaalissa oli valitsijoilla, joita kirkkovaltuusto tai seurakuntaneuvosto valitsi yhden seurakunnan väkiluvun kutakin alkavaa 5000 henkeä kohti. Varahenkilöitä valittiin kolme.
Pappisedustajien vaalissa äänioikeutettuja olivat hiippakunnan papit.
==Kokoontuminen==
Hiippakuntakokoukset kokoontuivat vain joka viides, ja niillä oli laaja lausunnonanto-oikeus kirkolliskokouksen käsiteltäväksi tulevissa asioissa. Sen kutsui koolle piispa. Piispa toimi kokouksen puheenjohtajana. Varapuheenjohtajana toimi toimikaudeksi valittu maallikkoedustaja.
Kokoustyöskentelyä varten kokous hyväksyi itselleen työjärjestyksen.
==Aloiteoikeus==
Hiippakuntakokouksen käsiteltäväksi asioita saivat esittää tuomiokapituli, rovastikuntakokous ja hiippakuntakokouksen jäsen. 
==Tehtävät==
Hiippakuntakokouksen tarkoituksena oli edistää kirkollista työtä hiippakunnassa. Käytännössä sen merkittävin tehtävä oli käsitellä rovastikuntakokousten sille lähettämiä aloitteita, jotka koskivat hiippakunnallista työtä tai kirkon järjestysmuodon muuttamista. Hiippakuntakokouksella oli oikeus tehdä aloitteita kirkolliskokoukselle.
Hiippakuntakokous asetti hiippakunnallista työtä varten toimikuntia. 
Hiippakunnasta kirkkohallitukseen valittavan määräaikaisen jäsenen vaalia varten hiippakuntakokous asetti ehdolle kolme maallikkoa. Valinnan suoritti kirkolliskokous. 
==Katso myös==
* Hiippakunta
* Hiippakuntavaltuusto
* Tuomiokapituli
Luokka:Suomen evankelis-luterilaiset hiippakunnat
Hiippakuntavaltuusto

Hiippakuntavaltuusto on tuomiokapitulin ohella toinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon hiippakuntien toimielimistä.
Hiippakuntavaltuustot perustettiin vuoden 2004 hiippakuntahallintouudistuksessa. Ennen vuoden 2004 hiippakuntahallintouudistusta vastaavan kaltaisia tehtäviä hoiti hiippakuntakokous.
Hiippakuntavaltuuston jäseniä ovat vaaleilla valitut 14 maallikkojäsentä sekä 7 pappisjäsentä. Puheenjohtajana on maallikko.
Hiippakuntavaltuustovaalissa ovat äänioikeutettuja pappisjäsenten vaalissa hiippakunnan papit ja maallikkojäsenten vaalissa seurakuntien kirkkovaltuustojen tai seurakuntaneuvostojen sekä yhteisten kirkkovaltuustojen jäsenet. Seurakunnan luottamushenkilöiden äänimäärä suhteutetaan keskenään seurakuntien koon mukaan.
== Tehtävät ==
Hiippakuntavaltuuston tehtävänä on ”tukea ja edistää kirkon tehtävän toteutumista hiippakunnassa” ja sen seurakunnissa. Lisäksi hiippakuntavaltuusto päättää sille erikseen säädetyt tehtävät. Tällaisia tehtäviä ovat:
* hiippakunnan toiminta- ja taloussuunnitelman sekä talousarvion hyväksyminen;
* hiippakunnan edellisen tilikauden toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen hyväksyminen;
* perustaa ja lakkauttaa tuomiokapitulin virat;
* käsitellä sille tehdyt (hiippakunnan työtä tai kirkon järjestysmuotoa koskevat) aloitteet;
* tuomiokapitulin maallikkojäsenen ja kahden varajäsenen valitseminen.
Hiippakuntavaltuusto voi asettaa hiippakunnallista työtä varten johtokuntia.
==Lähteet==
Luokka:Suomen evankelis-luterilaiset hiippakunnat
Hiljainen mutaatio

Hiljainen mutaatio on pistemutaatio, jossa tiettyä aminohappoa koodaava kodoni DNA-ketjussa muuttuu toiseksi samaa aminohappoa koodavaksi kodoniksi. Hiljaisia mutaatioita pidetään usein evolutiivisesti neutraaleina, koska syntyvä proteiini on DNA:n informaation muuttumisesta huolimatta täsmälleen samanlainen kuin ennenkin. Tämä ei välttämättä kuitenkaan pidä paikkaansa, sillä useilla organismeilla tiettyjä synonyymisiä kodoneita käytetään toisia samaa aminohappoa koodaavia kodoneita useammin ().
== Katso myös ==
*Missense-mutaatio
*Neutraali mutaatio
*Nonsense-mutaatio
Luokka:Mutaatiot
Hiljainen tieto

Hiljaisella tiedolla tarkoitetaan usein sellaista tietoa, joka ei ole sanallista eikä huomion kohteena. Se voi olla hyvin henkilökohtaista, kuten kokemuksen ja kehon tietoa, ja sitä on vaikea jakaa. Se voi sisältää jonkin taidon, esimerkiksi miten ommellaan takki. Tätä ei voi helposti selostaa tekstinä ja kädestä pitäen opettaminenkin on vaikeaa. 
== Hiljaisen tiedon käsitteen synty ==
Käsitteen loi alun perin filosofi Michael Polanyi. Taustalla on ajatus, että tiedämme enemmän kuin osaamme ääneen lausua. Tekijä ei aina osaa puhua ratkaisuistaan eikä kuvata niiden perusteita ulkopuolisille. Hiljaisen tiedon vastakohta on eksplisiittinen tieto, jota voidaan prosessoida ja tallentaa suhteellisen helposti samoin kuin viestiä ja jakaa. Lääkärin diagnoosi on osittain hiljaista tietoa, osittain eksplisiittistä tietoa, joka voidaan kirjoittaa lääkärikirjoihin. 
== Hiljainen tiedon käsite Suomessa ==
Hiljaisen tiedon käsitteen toi suomalaiseen keskusteluun Hannele Koivunen teoksessaan Hiljainen tieto (1997), jossa hän käänsi englannin tacit knowledge -käsitteen tällä tavoin. Koivunen tarkastelee laajasti sanallisen tiedon ulkopuolelle ulottuvaa tietämistä ja osaamista. Hän sisällyttää hiljaiseen tietoon kaiken sen geneettisen, ruumiillisen, intuitiivisen, myyttisen, arkkityyppisen ja kokemusperäisen tiedon, jota ihmisellä on, vaikka sitä ei voida ilmaista sanallisestiKoivunen, Hannele, 1998, s. 204.. Lisäksi Koivunen tarkastelee hiljaisuutta äänettömyytenä, puhumattomuutena ja vaikenemisena sekä hiljaisuuden merkitystä ihmiselle ja kulttuurille. Hänen tarkastelussaan painottuu kansanrunouden suhde hiljaisuuteen. Tarkastelussa on mukana mielellisen rauhoittumisen merkitys.Koivunen, Hannele, 1997, Otava, s. ?. Näin Koivusen hiljaisen tiedon käsite kattaa sellaisiakin näkökulmia, mitä Polanyin tacit knowledge -käsitteeseen ei yleensä liitetä. 
Hiljaisen tiedon käsite saattaa aiheuttaa sekaannuksia, koska eri yhteyksissä sillä tarkoitetaan eri asioita. Jos joku tieto ei ole sanallista, se voi silti olla huomion kohteena. Esimerkiksi muusikko voi suunnata huomionsa soiviin ilmiöihin ja tuntemuksiin kehossaan, vaikka ei niitä sanoiksi pukisikaan. 
Hiljainen tieto voi olla sellaista tietoa, joka on opittu implisiittisen oppimisen kautta yhteisön tai tradition piirissä eikä se ole koskaan tullutkaan tietoisen tarkastelun kohteeksi. Se voi olla myös sellaista tietoa, johon on opiskeluvaiheessa kiinnitetty tietoinen huomio, mutta johon taidon automatisoiduttua ei enää tarvitse kiinnittää huomiota. Joissain tapauksissa huomion voi niin halutessaan suunnata siihen uudelleen, joissain tapauksissa automatisoituneen taidon pohjalla ollut tieto ei enää ainakaan helpolla avaudu tietoiselle tarkastelulle. Erityisesti taidon opettamiselle hiljainen tieto asettaa haasteen, koska taitava tekijä ei aina tunnista taitonsa perusteita. 
__NOTOC__
== Katso myös ==
* Ikäjohtaminen
* Mentorointi
* Organisaation muisti
== Lähteet ==
* 
* 
=== Viitteet ===
==Kirjallisuutta==
* 
* 
* 
* 
== Aiheesta muualla ==
* 
* 
Luokka:Tieto
Luokka:Informaatiotutkimus
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Hiljaisuuden spiraali -malli

Hiljaisuuden spiraali -malli on saksalaisen Elisabeth Noelle-Neumannin kehittämä mediavaltaa kuvaava malli. Mallin perusideana on, että yksilö ei halua tulla sosiaalisesti eristetyksi. Tämän takia ihmiset etsivät lähiympäristöstään vihjeitä siitä, mitä on sosiaalisesti soveliasta ilmaista ja mihin suuntaan näistä asioista puhuminen on menossa. Ajatuksena on pohtia vähintäänkin yhtä paljon sitä mistä vaietaan kuin sitä mistä puhutaan. Ideana on yksilön oman mielipiteen ja myös käyttäytymisen vähittäinen muuttuminen vastaamaan sosiaalisesti hyväksyttyä tapaa ja mielipidettä.Neuwirth, K., Testing the spiral of silence model: The case of Mexico. International Journal of Public Opinion Research, 2000. 12, 138–159.
Yhdysvalloissa tämän hiljaisuuden kuvio on näkynyt muun muassa "don't ask, don't tell" -keskustelussa, joka koskee homojen palvelua Yhdysvaltain armeijassa. Eräällä tasolla yksilöiden poliittisen mielenilmaisun kaventuminen autojen puskurien tarroiksi (bumper sticker) on osa tämän mallin manifestaatiota (esimerkiksi "Last one leaving Michigan, turn off the lights" -tarrat 1970-luvulla globalisaation viedessä niin sanotun ruostevyöhykkeen teollisia työpaikkoja). 
== Katso myös ==
*Media
*Mediakasvatus
*Väkivalta
*Mediaväkivalta
*Kultivaatiomalli
== Lähteet ==
Luokka:Mediakasvatus
Hilkka (nimi)

Hilkka on suomalainen naisen etunimi. Nimi johtuu nimestä Hilja tai myssymäistä naisen päähinettä tarkoittavasta sanasta hilkkaNykysuomen sanakirja, 1. osa (A-I), hakusana hilkka, joka Grimmin veljesten Punahilkka-sadun vaikutuksesta tuli 1800-luvun lopulla käyttöön ensin kutsumanimenä ja yleistyi myöhemmin virallisena etunimenäkinKustaa Vilkuna (toim. Pirjo Mannonen: Etunimet, 4. painos Otava 2005, ISBN 951-1-18892-5 Taiteilija Hilkka Finne oli alun perin Hilja, mutta hän leikki lapsena niin paljon Punahilkkaa, että hänen veljensä Jalmari Finne alkoi kutsua häntä Hilkaksi ja myöhemmin Hilja muutti virallisen etunimensä Hilkaksi.Anne Saarikalle, Johanna Suomalainen: Suomalaiset etunimet Aadasta Yrjöön, osio naisten nimet, artikkeli Hilkka
Hilkan nimipäivä on 27. marraskuuta. Marraskuuhun 2017 mennessä nimi Hilkka on Suomessa annettu 30 451 naiselle, joista suurin osa on syntynyt vuosien 1920 ja 1960 välisenä aikana.
== Tunnettuja Hilkkoja ==
* Hilkka Ahde, poliitikko (SDP)
* Hilkka Ahmala, työväenlehtien toimittaja
* Hilkka Finne, taiteilija, opettaja ja kuvittaja
* Hilkka Hakola, koripalloilija
* Hilkka Helinä, näyttelijä
* Hilkka Honkakangas, näytelmäkirjailija
* Hilkka Inkala, kuvittaja, piirtäjä ja pankkivirkailija
* Hilkka Kauppi, kirjastonhoitaja ja kirjastoneuvos
* Hilkka Kemppi, kansanedustaja (Keskusta)
* Hilkka Kenttämaa, kemian professori
* Hilkka Kinnunen, näyttelijä ja operettilaulaja, sopraano
* Hilkka Kivistö, pikajuoksija
* Hilkka Koskiluoma, opettaja ja kirjallisuuden suomentaja
* Hilkka Kotamäki, iskelmälaulaja, ensimmäinen Lotto-tyttö
* Hilkka Kuusela, Pogostan Hilkka päätoimittaja
* Hilkka-Helinä Lappalainen, runoilija, toimittaja ja pakinoitsija
* Hilkka Lehtonen, arkkitehti
* Hilkka Merikallio, kirjailija
* Hilkka Nenonen, diplomaatti
* Hilkka Nieminen, kuurosokea kirjailija
* Hilkka Norkamo, kuoronjohtaja ja kääntäjä
* Hilkka Olkinuora, pappi, tietokirjailija ja toimittaja
* Hilkka Ollikainen, näyttelijä
* Hilkka Pagánus, runoilija
* Hilkka Pietilä, Suomen YK-liiton ent. pääsihteeri, tietokirjailija
* Hilkka Rahikainen, Marimekon taiteellinen johtaja
* Hilkka Rantaseppä-Helenius, tähtitieteilijä
* Hilkka Ravilo, kirjailija
* Hilkka Riihivuori (o.s. Kuntola), hiihtäjä, maailmanmestari ja olympiamitalisti
* Hilkka Ruuska, Miss Suomi 1950 ja 1951
* Hilkka Saarinen, selvittämättömän henkirikoksen ("uunisurman") uhri
* Hilkka Silanen, näyttelijä
* Hilkka Silvekoski, taiteilija, taidegraafikko ja kuvittaja
* Hilkka Soininen, lääkäri ja professori, muistisairauksien tutkija
* Hilkka Talvio (o.s. Helenius), pikajuoksija
* Hilkka Toivola, taidemaalari
* Hilkka Vitikka, tietokirjailija
* Hilkka Vuorinen, tekstiilitaiteilija
== Lähteet ==
==Antsadata-kohde==
Luokka:Etunimet
Hillosipuli

Hillosipuli (Allium ampeloprasum var. sectivum tai A. ampeloprasum) on valkeakuorinen, halkaisijaltaan noin kaksisenttinen sipuli. Se on miedommanmakuinen kuin keltasipuli.Hillosipuli Puutarha.net
Hillosipulia käytetään salaateissa, lihapadoissa, liharuokien lisäkkeenä sekä cocktailpalojen koristeena ja mm. Gibson-cocktailissa. Suurin osa hillottuna myytävistä sipuleista on kuitenkin tavallisia keltasipuleita, jotka on vain kasvatettu pienikokoisiksi kylvämällä ne tiheään.
Hillosipulien kylvöaika on touko-kesäkuussa. Sato korjataan elokuussa. 
== Lähteet ==
Luokka:Sipulit