nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Peltoauto

Peltoauto on tiealueen ulkopuolella ajamiseen hankittu auto. Peltoautona toimii yleensä katsastamaton ja rekisteröimätön, mutta ajokuntoinen auto. Peltoautoilla saa ajaa vain tiealueen ulkopuolella sekä muulta liikenteeltä suljetuilla teillä.
Yleisesti peltoautot ovat monen maaseudulla asuvan nuoren ensimmäinen autohankinta, joilla nuoret voivat oppia ajamaan, korjaamaan ja samalla tutustuvat auton tekniikkaan ja käytökseen. Peltoautoilla myös usein ajetaan "rallia" suljetuilla radoilla ja jääradoilla. Peltoautoista on kehittynyt myös Jokamiehenluokka.
==Peltoauto -kerhoja==
*MMCFC Racing
*Kuraperse Racing
*Nurmijärven Peltoauto Klubi
*Räsä Racing
==Lähteet==
Luokka:Nuorisokulttuuri
Peltokanankaali

Peltokanankaali (Barbarea vulgaris) on kaksi- tai monivuotinen, keltakukkainen ristikukkaiskasvi, joka kukkii aikaisin kesällä. Peltokanankaali muistuttaa rantakanankaalia (Barbarea stricta). 
== Ulkonäkö ja koko ==
Ensimmäisenä vuonna siemenistä kasvaa lehtiruusuke, toisena vuonna nousee jopa 70 cm korkea varsi, jonka päässä on pienten kirkkaankeltaisen kukkien muodostama terttumainen kukinto. Peltokanankaali kukkii jo touko-kesäkuussa. Yrttitarha.fi
== Levinneisyys ==
Peltokanankaalia tavataan lähes koko Euroopassa, osissa Siperiaa, Afrikassa Välimeren rannikolla ja Keski-Afrikassa. Se on yleinen myös suuressa osassa Pohjois-Amerikkaa, jonne se on levinnyt rikkakasvina ihmisen mukana. Suomessa peltokanankaalia esiintyy koko maassa. Etelässä se on hyvin yleinen, mutta Keski- ja Pohjois-Suomessa sen yleisyys vaihtelee paljon paikallisesti.
== Elinympäristö ==
Peltokanankaali kasvaa tienvarsilla ja pelloilla rikkaruohona. 
== Käyttö ==
Peltokanankaalin nuoria lehtiä voi käyttää salaatissa, se sisältää paljon C-vitamiinia. Tampereen ympäristötieto
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Kasviatlas: Peltokanankaalin levinneisyys Suomessa
* Luontoportti: Peltokanankaali (Barbarea vulgaris)
* Pinkka, Lajituntemuksen oppimisympäristö: Peltokanankaali (Barbarea vulgaris)
* Nettikasvio: Peltokanankaali (Barbarea vulgaris)
* ITIS: Barbarea vulgaris 
* United States Department of Agriculture (USDA): Barbarea vulgaris 
* Flora of China: Barbarea vulgaris 
Luokka:Kanankaalit
Luokka:Rikkakasvit
Pelurin virhepäätelmä

Pelurin virhepäätelmä tai uhkapelaajan harha (engl. Gambler's fallacy) on tilasto- ja argumentaatiovirhe, jossa nojataan taikauskoisesti tai toiveajattelun luonteisesti "todennäköisyyksien lakeihin" ajatellen, että kun jokin on tapahtunut tietyllä aikavälillä normaalia useammin, se tulee tapahtumaan tulevaisuudessa harvemmin. Etenkin jos on kyse tapahtumista, jotka ovat joka kerralla yhtä satunnaisia, on kyseessä yksiselitteisesti virhepäätelmä.
Formaalimmin ilmaistuna virhepäätelmä voidaan esittää seuraavanlaisena kaavana:Nizkor.org Luettu 21.11.2007
# X on tapahtunut.
# X on erilainen tulos, kuin mitä odotetaan tapahtuvan keskimäärin tai pitkän aikavälin jälkeen.
# Siksi X:n täytyy loppua pian. 
Pelurin virhepäätelmä tapahtuu seuraavanlaisissa muodoissa:
* Voittoputki: Epäsäännöllisestä tapahtumasta on odotettavissa tietynkaltainen tulos, koska se on tapahtunut hiljattain. 
* Todennäköisyyden lait tai Nyt täytyy olla jo minun vuoroni: Tietynkaltainen tulos on odotettavissa, koska sitä ei ole tapahtunut hiljattain.
* Todennäköisyyden lait tai Olen kuluttanut onneni loppuun: Tietynkaltainen tulos ei ole odotettavissa, koska se on tapahtunut hiljattain. 
* Huonon onnen jatkumo: Tietynkaltainen tulos ei ole odotettavissa, koska sitä ei ole tapahtunut hiljattain.
Esimerkkejä pelurin virhepäätelmästä argumentaatiovirheenä:
* Japaniin on iskenyt jo useita tsunameja. Ei niitä enää voi tulla.
* Kenraali Rommel on voittanut jo useita taisteluja. Seuraavan taistelun voittavat britit, koska Rommelin voittoputki ei voi jatkua.
* Lottoriveissä ei ole pitkään aikaan esiintynyt ykköstä, joten ensi lauantain rivissä se todennäköisesti jo on.
* Viime aikoina olen saanut kielten kokeista niin paljon huonoja numeroita, että ensi viikon englanninkokeesta saan luultavasti ainakin kasin.
* Olen ympyröinyt tämän kokeen monivalinnasta jo 6 kertaa putkeen vaihtoehdon D, eli jonkun näistä vastauksista on pakko olla väärin.
Asia saattaa olla jopa täysin päinvastoin. Esimerkiksi useat Japaniin iskeneet tsunamit voivat viitata siihen, että Japani on tsunamiherkkä maa, kenraali Rommelin menestys voi viitata siihen, että hänen sotataitonsa ovat hyvät ja lottopallojen arvonta on joka kerran käytännössä yhtä satunnainen, joten edelliset tulokset eivät vaikuta tuleviin ja se, joka saa kielten kokeista erittäin paljon huonoja numeroita, ei ilmeisesti ole hyvä kielissä. Kokeen oikeaa tai väärää vastausta ei myöskään voi päätellä siitä kuinka monta samaa monivalinnan vaihtoehtoa on valinnut peräkkäin, vaan ainoastaan tietämällä oikean vastauksen.
== Katso myös ==
* Kognitiivinen vinouma
* Behavioristinen taloustiede
* Kuumien käsien harha
==Lähteet== 
Luokka:Argumentaatiovirheet
Luokka:Tilastovirheet
Pelästys

Pelästys on suomalaisessa kansanperinteessä oletettu alkusyy moniin sairauksiin, kuten myös keino parantaa niitä. Pelästyksellä on tarkoitettu äkillistä pelästymistä ja säikähtämistä, jolle ei välttämättä ole tiedetty luonnollista syytä. Pelästys on voinut tulla esimerkiksi unen ja valveen rajamailla tai arkielämässä. 
Mahdollisesti on katsottu, että pelästynyt jotenkin herkistyy ja päästää lähiympäristöstään jonkin haltijoiden väen eli haltijoiden joukon tai näiden taikavoiman jollakin tavalla tarttumaan tai tunkeutumaan itseensä. Pelästyksen on voitu katsoa myös olevan seurausta taikavoiman tai haltijajoukon tunkeutumisesta tai takertumisesta ihmiseen.
Pelästyksessä ihmiseen tarttuva väki on yleensä peräisin sieltä, missä ihminen pelästyksen hetkellä on. Jos ihminen on esimerkiksi pelästyy ollessaan uimassa, voi häneen tarttua veden väki. Metsässä taas voi tarttua metsän väki ja kalmistossa kalman väki. Näiden väkien aiheuttamaa sairautta kutsuttaan joskus väen nimellä, tai niitä nimitetään kyseisen väen vihaksi. Esimerkiksi metsän väki sai aikaan metsän väen eli metsän vihan.
Mikäli sairauden katsottiin aiheutuneen pelästyksestä, hoitokeinona oli usein sairaan pelästyttäminen uudestaan. 
Haltioituminen eli haltioihinsa tuleminen sekä kohtaus eli haltijan kohtaaminen kuvastavat myös tapoja, joilla haltijat tai heidän taikavoimansa ovat tulleet ihmisiin. 
Luokka:Suomalainen kansanparannus
Pentik Kartano

Pentik Kartano on Pentik Oy:n perustajien Anu ja Topi Pentikäisen kunnostama porotila, joka on vuodesta 2015 lähtien toiminut taidekotina, taiteilijaresidenssinä sekä näyttely- ja tapahtumapaikkana. 1800-luvulla rakennettu kartano on aikoinaan ollut alueella hyvin tunnettu porotila. Remontissa tilan alkuperäinen rakennus vuodelta 1862 säilyi, mutta kaksi muuta Pentik Kartanon tontilla olevaa vanhaa hirsirakennusta on siirretty Kuusamosta.
Syksyisin ja talvisin Timisjärven rannalla sijaitseva Pentik Kartano on avoinna yleisölle vain tilauksesta. Kesäkaudella matkailijat ja taiteenystävät voivat tutustua porotilan historiaan, galleriassa esillä oleviin taideteoksiin sekä tilan puutarhaan ja kotieläimiin. Yhdessä hirsirakennuksista toimii Kesäkahvila ja Pentik Kartanon tuotteita myyvä puoti.
Pentik Kartano tunnetaan nykyään myös kurssitoiminnastaan. Yrttiretkillä tutustutaan villien ja viljeltyjen yrttien hyötykäyttöön ravitsemuksessa ja kauneudenhoidossa. Yrttikurssien ohella Kartano tarjoaa muun muassa keramiikanmaalaus- ja joogakursseja.
Syksyllä 2018 Pentik Kartanon residenssitaiteilijana toimi taiwanilainen keramiikkataiteilija Pohan Chen. Vierailevia taitelijoita kevään 2018 aikana olivat keraamikko Riitta Talonpoika, lavastaja Jyrki Seppä sekä virolainen keraamikko Ingrid Allik. Keväällä 2019 residenssitaiteilijaksi oli kutsuttu Kauri Kallas.
Luokka:Posion rakennukset ja rakennelmat
Pentti Mäki-Hakola

Pentti Matti Mäki-Hakola (11. tammikuuta 1929 Nurmo – 20. syyskuuta 1996 Nurmo) oli suomalainen kokoomuksen kansanedustaja ja valtiopäiväneuvos. Hän edusti Vaasan läänin vaalipiiriä 1966–1995. Kokoomuksen oikeistoon muun muassa Tuure Junnilan ja Eero Lattulan ohella luettu Mäki-Hakola oli presidentin valitsijamies 1968, 1982 ja 1988. Hän oli ammatiltaan piiri-insinööri.
Myös hänen poikansa Pertti Mäki-Hakola on ollut kokoomuksen kansanedustaja Vaasan vaalipiiristä.
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Nurmon kunnanvaltuutetut
Luokka:Vaasan vaalipiiri
Luokka:Suomalaiset maanmittarit
Luokka:Suomalaiset insinöörit
Luokka:Valtiopäiväneuvokset
Luokka:Vuonna 1929 syntyneet
Luokka:Vuonna 1996 kuolleet
Perdikkas III

Perdikkas III oli Makedonian kuningas vuosina 364–359 eaa. veljensä Aleksanteri II:n jälkeen. Perdikkas oli Amyntas III ja Eurydiken poika. Kun Aloroksen Ptolemaios murhasi Aleksanterin Perdikkas oli vielä alaikäinen ja Ptolemaios hallitsi hänen sijaansa. Lopulta Perdikkas murhasi Ptolemaioksen ja otti vallan omiin käsiinsä. 
Perdikkas kuoli taistelussa Illyrian Bardylistä vastaan. Uudeksi kuninkaaksi tuli Perdikkaan alaikäinen poika Amyntas IV. Vallan otti kuitenkin käsiinsä Perdikkaan veli Filippos II joka julistautui samana vuonna itse kuninkaaksi.
== Lähteet ==
Luokka:Makedonian kuninkaat
Perhonen lasikuvussa

Perhonen lasikuvussa () on ranskalaisen Jean-Dominique Baubyn vuonna 1997 julkaistu omaelämäkerta. Bauby (s. 1952) oli ranskalaisen muotilehti Ellen päätoimittaja, joka halvaantui yllättäen vuonna 1995.
Baubyn sairaus oli vaikea aivohalvaus, niin kutsuttu locked-in-oireyhtymä. Hän pystyi liikuttamaan ainoastaan vasenta silmäluomeaan, mutta hänen aivonsa toimivat normaalisti. Baubyn puheterapeutti kehitti hänelle kommunikointijärjestelmän, jossa aakkoset oli järjestetty sen mukaan, miten usein ne esiintyvät ranskan kielessä. Bauby saneli toimittajalle tekstiä silmäänsä räpäyttämällä. Kirjain kirjaimelta syntyi teos, jossa Bauby kuvailee ahdistustaan sekä kertoo tarinoita paikoista, joissa hän käy omissa muistoissaan ja mielikuvituksensa siivin.
Bauby kuoli 9. maaliskuuta 1997, vain muutama päivä kirjansa ilmestymisen jälkeen.
Kirjasta on tehty samanniminen elokuvasovitus vuonna 2007. Elokuvan ohjasi Julian Schnabel, ja se sai neljä Oscar-ehdokkuutta.
Luokka:Vuoden 1997 kirjat
Luokka:Ranskalaiset kirjat
Peridotiitti

Peridotiitti on musta, usein vihreään vivahtava karkearakeinen ultramafinen syväkivi. Se on asultaan tavallisesti tasarakeinen tai poikiliittinen. Myös kumulusrakenteet ovat yleisiä. Sen päämineraaleja ovat oliviini ja pyrokseenit. Muita peridotiitissa esiintyviä mineraaleja voivat olla amfibolit, granaatit, Ca-rikas plagioklaasi. Aksessorisina mineraleina voi esiintyä magnetiittia, ilmeniittiä ja kromiittia.
Peridotiitit luokitellaan niiden päämineraalikoostumuksen mukaan lherzoliitteihin, harzburgiitteihin, duniitteihin ja wehrliitteihin. Lherzoliitin päämineraaleja ovat oliviini, klinopyrokseeni ja ortopyrokseeni, hartsburgiitissa ne ovat ortopyrokseeni ja oliviini, wehrliitissä oliviini ja klinopyrokseeni; duniitti koostuu lähes yksinomaan oliviinista.
Peridotiittia esiintyy ns. ofioliiteissa, joiden on tulkittu olevan muinaisen merellisen kuoren ja vaipan kappaleita, jotka ovat tektonisten prosessien myötä joutuneet osaksi vuorijonoa. Lisäksi peridotiittia esiintyy ns. alppiperidotiitteina, joiden on tulkittu olleen alun perin ofioliittien osia, mutta jotka ovat joutuneet tektonisissa prosesseissa erilleen alkuperäisestä kivilajiyksiköstään, ja esiintyvät nyt erillisinä, ultramafisina kivilajiyksiköinä.
Osittain ofioliiteista tehtyihin havaintoihin perustuen on tulkittu, että ainakin Maan vaipan yläosan koostumus on peridotiittinen.
Peridotiitti sopii ominaisuuksiensa vuoksi hyvin kiuaskiveksi.http://www.kiviopas.fi/opetus/kivilaj/peridotiitti.htm
== Lähteet ==
Luokka:Syväkivilajit
Luokka:Ultramafiset kivilajit
Periheli

Periheli on se piste Aurinkoa kiertävän kappaleen radalla, jossa kappale on lähimpänä Aurinkoa. Radan kaukaisimman pisteen nimi on vastaavasti apheli. Kappaleen kiertonopeus on alhaisin aphelissä ja korkein perihelissä.
Sanana periheli viittaa Auringon kiertämiseen. Sanan heli-pääte korvataan geum-päätteellä, jos kappale kiertää Maata ja "astroni", jos kappale kiertää jotakin muuta tähteä. Kun ei haluta tehdä eroa eri keskuskappaleiden välille puhutaankin yleisesti periapsidiajasta.
Muiden taivaankappaleiden kiertolaisten radan kaukaisimman ja läheisimmän pisteen nimi voidaan muodostaa vastaavasti:
Taivaankappale, jota rata kiertää	Radan läheisin piste	Radan kaukaisin piste
Maa 	perigeum 	apogeum
Jupiter 	perijovi 	apojovi
tähti (muu kuin Aurinko) 	periastroni 	apoastroni
Yleistermi on apsidi. Lähimmäin ohituksen piste on periapsis (esimerkiksi englannissa myös käytössä samaa merkitsevä termi pericentre) ja etäisimmän apoapsis (apapsis on myös, harvemmin, käytössä). Jana, joka kulkee apoapsiksen ja periapsiksen kautta, on englanniksi "line of apsides", joka on elliptiselle kiertoradalle ellipsin pitempi puoliakseli.
Periheliaika (engl. Time of Perihelion) on se ajanhetki, jolla radallaan liikkuva planeetta, asteroidi, komeetta tai muu taivaankappale on perihelissä. Periheliaika on eräs taivaankappaleen rataa kuvaava rataelementti ja sitä tarvitaan, kun halutaan tietää missä ratansa pisteessä taivaankappale on jollakin ajanhetkellä menossa. Se mitataan usein juliaanisina päivinä jostakin ennaltasovitusta ajan nollahetkestä. 
Periheliajan sijasta kappaleen sijoittaminen radalle voidaan ja usein ilmaistaankin muilla tavoin. Matemaattiselta kannalta jonkin verran käytännöllisempi vastaava suure on keskianomalia.
Luokka:Taivaanmekaniikka
Perinne

Perinne eli traditio on peritty tapa, käytänne tai käsitys. Erityisesti perinne viittaa kansanperinteeseen, kansan muistitiedon varassa säilyttämään henkiseen kulttuuriin. Erilaisten asioiden, taitojen ja varsinkin sota-aikojen muistojen ylläpitämistä varten toimii moninaisia muinaismuisto- ja perinneyhdistyksiä.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
 
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Perinnöllinen haimatulehdus

Perinnöllinen haimatulehdus on harvinainen perinnöllinen sairaus, jolle tyypillisiä ovat toistuvat akuutit haimatulehdukset. Krooninen haimatulehdus kehittyy noin puolelle potilaista. Haimatulehdukset voivat alkaa milloin tahansa, mutta tyypillisesti ensimmäinen akuutti tulehdus ilmenee elämän ensimmäisten kahden vuosikymmenen aikana.University of Cincinnati: Pancreatic Disease Center: Hereditary Pancreatitis
Potilailla voi esiintyä kroonista vatsakipua, ripulia, pahoinvointia, oksentelua, aliravitsemusta ja diabetesta. Sairauteen liittyviä geneettisiä mutaatioita tunnetaan useita, mutta suurimmalla osalla (60–75 %) sairauteen liittyy PRSS1. Joillakin suvuilla, joissa perinnöllinen haimatulehdus kulkee, ei ole yhtäkään tunnettua mutaatiota, joten toistaiseksi löytämättömiä mutaatioita uskotaan esiintyvän osalla potilaista.
Perinnölliseen haimatulehdukseen liittyy kohonnut, yli 50-kertainen suhteellinen haimasyöpäriski. Haimasyöpään sairastumisen kumulatiivinen riski 70 vuoden ikään mennessä on 40 %. Keskimääräinen sairastumisikä siihen perinnöllistä haimatulehdusta sairastavilla on arviolta 57 vuotta.Medscape: Pancreatic Cancer: Etiology
== Lähteet ==
Luokka:Perinnölliset sairaudet
Luokka:Ruoansulatuselinten sairaudet
Perinnöllisyys

Perinnöllisyys tarkoittaa ominaisuuksien periytymistä suvullisessa lisääntymisessä eliöltä sen jälkeläisille. Se on evoluution keskeinen mekanismi ja mahdollistaa esimerkiksi eläinten ja kasvien jalostuksen villityypistä poikkeaviksi roduiksi ja lajikkeiksi. 
Perinnöllisyys perustuu eliöiden kaikissa soluissa olevaan geeneihin, jotka määräävät sekä lajin yhteiset että kunkin yksilön ainutlaatuiset, synnynnäiset, perinnölliset ominaisuudet. Saman lajin yksilöillä on samat geenit, mutta kukin geeni voi saada eri muotoja. Yksilö perii geenimuotoja vanhemmiltaan, ja niiden yhdistelmistä syntyy kunkin yksilön ainutkertainen perimä. 
Meioosissa geenit jakautuvat sukusoluihin, jotka parittelun kautta muodostavat toisen yksilön sukusolujen kanssa uuden yksilön (jälkeläisen) solumateriaalin. Näin jälkeläisen oma geenimateriaali sisältää sen molempien vanhempien geenimateriaalia, ja jälkeläisen ominaisuuksissa on molempien vanhempien piirteitä.
==Katso myös==
*Epigeneettinen periytyminen
*Heritabiliteetti
*Perinnöllisyystiede
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
* 
* Yle Oppiminen: Perinnöllisyys
* Etälukio: Solu ja perinnöllisyys
* 
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Perinnöllisyyslääketiede

Perinnöllisyyslääketiede eli kliininen genetiikka on lääketieteen kliininen erikoisala. Perinnöllisyyslääketieteen erikoislääkäreitä kutsutaan myös perinnöllisyyslääkäreiksi. Perinnöllisyyslääketiede on myös yliopistojen oppiaine. Osa alan opettajista ja tutkijoista on perinnöllisyyslääketieteen tai lääketieteellisen genetiikan dosentteja ja professoreja.
== Historia ==
Suomessa perinnöllisyyslääketiede on ollut oma erikoisalansa.
Perinnöllisyyslääketiede on ollut Euroopan unionin hyväksymä erikoisala eli EU-spesialiteetti vuodesta 2011 alkaenCommission Regulation (EU) No 213/2011. Official Journal of the European Union L 59/4.. Vuonna 2021 erikoisalan yksiköitä oli Helsingin, Turun, Tampereen, Kuopion ja Oulun yliopistollisissa sairaaloissa.
Ala kehittyy nopeasti ja alan palvelujen tarve kasvaa. Vuonna 2020 yliopistosairaaloiden yksiköissä työskenteli 32 erikoislääkäriä, mutta vuoteen 2035 mennessä erikoislääkäreitä arvioidaan tarvittavan 51 (0,9:100 000 asukasta).
== Tehtävät ==
Perinnöllisyyslääketiede edustaa terveydenhuollossa suurinta genetiikan ja genomiikan asiantuntemusta ja avustaa muita erikoisaloja ja perusterveydenhuoltoa niihin liittyvissä kysymyksissä. Alan erikoislääkäreillä on teoreettinen ja käytännön koulutus genomitiedon tulkintaan, soveltamiseen potilaiden hoidossa ja eettisiin kysymyksiin.https://www.laaketieteelliset.fi/site/files/ammatillinen-jatkokoulutus-dokumentit/Opinto-oppaat/Valtakunnalliset%20opinto-oppaat/EL_Opinto-opas_2020-.pdf. Yliopistosairaaloiden perinnöllisyyslääketieteen yksiköt huolehtivat, suunnittelevat ja yhteen sovittavat alueellisesti keskittämisasetuksen 4 §:n mukaan yliopistosairaalatasolle keskitetyn harvinaissairauksien ehkäisyn, diagnostiikan ja hoidon suunnittelun (yhdessä pienempien kansallisen harvinaissairauksien ohjelman
mukaisten harvinaissairauksien yksiköiden kanssa), osan valtakunnallisen seulontaohjelman mukaisista jatkotutkimuksista sekä vaativiin diagnostisten erikoisalojen tutkimuksiin luettavat kliinisen genetiikan tutkimukset.
Käytännössä perinnöllisyyslääketieteen yksiköiden poliklinikoille lähetetään perusterveydenhuollosta ja erikoissairaanhoidosta ne potilaat, joiden kohdalla tarvitaan vaativampaa geneettisten sairauksien kliinistä tai laboratoriodiagnostiikkaa, hoidon tai ennaltaehkäisyn suunnittelua tai perinnöllisyysneuvontaa. Harvinaiset geneettiset oireyhtymät, sikiödiagnostiikka ja perinnöllinen syöpäalttius muodostavat suurimmat potilasryhmät. Vakavia sairauksia ennustavat geneettiset analyysit, kantajuustutkimukset, sikiötutkimukset ja niihin liittyvä perinnöllisyysneuvonta ovat perinnöllisyyslääketieteen erikoissairaanhoitoa.
Geneettisten harvinaissairauksien ja esimerkiksi geneettisen syöpäalttiuden geneettisten syiden tunnistaminen sekä hoidon ja ennaltaehkäisyn räätälöinti niiden mukaan edustavat yksilöllistetyn lääketieteen ja genomilääketieteen sitä osaa, joka vuonna 2003 valmistuneen Human Genome Projectin jälkeen ei ole enää tutkimusasteella vaan on jo otettu laajalti käyttöön terveydenhuollossa.
==Lähteet==
*
Luokka:Lääketieteen erikoisalat
Perinnöllisyyslääkäri

Perinnöllisyyslääkäri on perinnöllisyyslääketieteen erikoislääkäri.
== Erikoistumiskoulutus ==
Perinnöllisyyslääketieteeseen voi Suomessa erikoistua Helsingin, Turun, Tampereen, Kuopion ja Oulun yliopistojen lääketieteellisissä tiedekunnissa.
Koulutusohjelman kesto on 5 vuotta. Koulutusohjelman osaamistavoitteidenhttps://www.laaketieteelliset.fi/site/files/ammatillinen-jatkokoulutus-dokumentit/Opinto-oppaat/Valtakunnalliset%20opinto-oppaat/EL_Opinto-opas_2020-.pdf mukaan perinnöllisyyslääketieteen erikoislääkäri
* Tuntee genomin muutosten merkityksen sairauksien taustalla
* Osaa diagnosoida synnynnäisiä rakennepoikkeavuuksia, oireyhtymiä ja geneettisiä sairauksia, järjestää niiden geneettiset laboratoriotutkimukset potilaalle ja sukulaisille sekä suunnitella ja järjestää niiden hoitoa ja ennaltaehkäisyä
* Kykenee tulkitsemaan geneettisten laboratoriotutkimusten tuloksia ja niiden kliinistä merkitystä
* Osaa antaa perinnöllisyysneuvontaa, ja kommunikoida potilaiden kanssa heille ymmärrettävällä tavalla sekä auttaa ja tukea heitä erilaisissa kliinisissä tilanteissa liittyen em. sairauksiin
* Tuntee perinnöllisyyslääketieteen alan eettiset periaatteet ja osaa soveltaa niitä työssään
* Kykenee seuraamaan ja kriittisesti arvioimaan erikoisalan uusia tutkimustuloksia ja niiden vaikutusta potilaiden diagnostiikkaan, hoitoon ja ennaltaehkäisyyn sekä tekemään alan tieteellistä tutkimusta
* Osaa toimia alan asiantuntijana moniammatillisessa yhteistyössä ja tiimeissä sekä viestinnässä eri viiteryhmille
Perinnöllisyyslääketiede on ainoa lääketieteen erikoisala, johon sisältyy koulutus genomin muutosten merkityksen tulkintaan, perinnöllisyysneuvontaan ja genetiikan eettisiin periaatteisiin.
== Sijoittuminen ==
Suurin osa perinnöllisyyslääkäreistä työskentelee yliopistosairaaloiden perinnöllisyyslääketieteen yksiköissä. Osa työskentelee genetiikan yliopisto-opettajina, tutkijoina tai muissa asiantuntijatehtävissä.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Perinnöllisyyslääketiede