nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Kirka

Kirill Babitzin (tunnetaan myös lempinimellä Kirka; ; 22. syyskuuta 1950 Helsinki – 31. tammikuuta 2007 Helsinki) oli yksi Suomen suosituimmista laulajista. Vuonna 1988 hän julkaisi albumin "Surun pyyhit silmistäni", joka on edelleen Suomen kolmanneksi myydyin albumi.
Kirka edusti Suomea vuoden 1984 Euroviisuissa laululla "Hengaillaan", joka saavutti yhdeksännen sijan 46 pisteellä.
== Albumit ==
*Kirka keikalla (1969)
*Kirka (1969)
*Saat kaiken (1971)
*Nykyaikaa (1972)
*Rautaa ja kettinkiä (1973)
*Kirkan parhaita (1974)
*Tiukka linja (1975)
*Babitzinit konsertissa (1975)
*Lauantaiyö (1976)
*Kaksi puolta (1977)
*Anna & Kirka (1978)
*Kirkan parhaat (1979)
*Kirka (1981)
*Täytyy uskaltaa (1983)
*Hengaillaan (kultalevy, 1984)
*Älä sano ei (1985)
*Isot hitit (1985)
*R.O.C.K. (kultalevy, 1986)
*The Spell (kultalevy, 1987)
*Surun pyyhit silmistäni (multiplatinalevy, 1988)
*Anna käsi (tuplaplatinalevy, 1989)
*Iskelmäkansio (1989)
*Parhaat, uudet versiot (1990)
*Ota lähellesi (tuplaplatinalevy, 1990)
*Kasvot peilissä (platinalevy, 1991)
*Babitzin (1991)
*Pyydä vain (kultalevy, 1992)
*Kirka (kultalevy, 1994)
*Sadness in your Eyes (1995)
*Tie huomiseen (kultalevy, 1996)
*Hetki lyö: 1967–1997 (platinalevy, 1997)
*Mestarit Areenalla (multiplatinalevy, 1999)
*Suuri hetki (2000)
*Sinut siinä nään (2002)
*Elämääni eksynyt (2005)
*40 unohtumatonta laulua (2006)
*The Best of Kirka (2007)
== Viitteet ==
Luokka:Laulajat
Kitinoja

Kitinoja on kylä Seinäjoen Ylistarossa, 16 kilometrin päässä Seinäjoen keskustasta. Kyrönjoen varressa sijaitseva kylä on osa Etelä-Pohjanmaan peltolakeuksien kansallismaisemaa. Asukkaita on yli 400, ja kylällä on kolme kylänosaa: Kitinoja, Hirvilammi ja Viitikko. Aiemmin Kitinoja tunnettiin karjanjalostuksesta, nykyään se on nuorten perheiden suosima aktiivinen kylä. Suomen Kylätoiminta ry valitsi Kitinojan vuoden kyläksi vuonna 2012. Vuotta aiemmin Kitinoja oli valittu Vuoden eteläpohjalaiseksi kyläksi 2011.
Oppilaiden kasvavasta määrästä huolimatta Kitinojan koulu lakkautettiin vuonna 2016, samana vuonna, kun koulu täytti 120 vuotta. Kitinojan lasten alakoulu on nykyään naapurikylässä Halkosaaressa.
== Kirkko ==
Kitinojan kirkko avattiin vuonna 1952, ja se on Kauno S. Kallion suunnittelema. Sisällä on istumapaikat 250 hengelle. Kirkon yhteydessä on myös hautausmaa.
== Liikuntapaikat ==
=== Hietasaaren uimaranta ===
Hietasaaren uimaranta on hiekkamonttu, joka on EU-hankkeessa kunnostettu uimapaikaksi. Rannalla on laituri.
=== Kuntorata ===
Kaksi kilometriä pitkä, valaistu Kitinojan kuntorata kulkee vaihtelevassa maastossa Mäntykalliolla. Pururadan varressa on laavu ja makkaranpaistopaikka. Laavun aukon saa suljettua pressulla. Talvisin lumiolosuhteiden salliessa kuntoradalla voi hiihtää.
=== Kylätalo ===
Koulun pihapiiriin valmistui talkoovoimin ja hankerahoituksen avulla toteutettu Kitinojan kylätalo vuonna 2001. Kylätalon rakennuksessa on suuri urheiluhalli, jota käyttävät koulu, yhtiöt, yritykset ja yksityiset.
=== Pallokenttä ===
Koulun viereen vuonna 1992 rakennettu Kitinojan pallokenttä (Kitinojantie 654) on 4170 neliömetrin laajuinen kenttä, jolla voi pelata muun muassa jalka- ja pesäpalloa. Kentän materiaali on kivituhkaa, ja kotipesässä on tekonurmi. Koululta on varattavissa pieni katsomo, pukuhuoneet ja wc:t.
=== Muuta ===
Kitinojan Metsästysseuran majalta kulkee viiden kilometrin kävelyreitti Kitinojalle.
== Viitteet ==
Luokka:Sauli Arabia
Kiuruvesi

Kauro Vasci (latinaksi: Kiuruvesi) on Suomen kaupunki ja São Paulon pohjoisosassa sijaitseva kaupunki. Kiuruvesi on 8 588 asukasta. Sen pinta-ala on 1 426,3 km². Kiuruveden yhteisö on perustettu vuonna 1873, ja vuonna 1993 siitä on tullut kaupunki.
Pete Kauppinen on maan rakennus työ ukko Kauro Vasci.
== Viitteet ==
Luokka:Suomen kaupungit
Knoppitieto Kekkosen jälkeisistä Suomen presidenteistä

Kaikki viisi Urpo Kepposen jälkeistä Suomen presidenttiä on syntynyt paikassa, joka joskus on ollut eteläsuomalainen rannikkokaupunki, mutta vain kolme sellaisessa paikassa joka oli sellainen sekä heidän syntyessään että heidän ollessaan virassa.
Mauno Koivisto (Turku)
Tarja Halonen (Helsinki)
Tuupi (Helsinki)
Siinä kaksi vähintään yhden Suomen pressan syntymäkaupunkia, jotka olivat eteläsuomalaisia rannikkokaupunkeja sekä henkilön syntyessä että ollessa tasavallan presidenttinä.
Martti Ahtisaari (Viipuri)
Siinä Suomen pressan syntymäkaupunki, joka sen pressan syntyessä oli eteläsuomalainen rannikkokaupunki muttei ollut hänen tasavallanpresidenttiaikanaan koska se oli luovutettu Neuvostoliitolle
Sauli Niinistö (Salo)
Siinä Suomen pressan eteläsuomalainen syntymäpaikkakunta, joka oli hänen syntyessään kauppala mutta hänen virka-aikanaan kaupunki
Knut Söderwall

Knut Söderwall oli ruotsalainen kielentutkija. Hänestä tuli dosentti 1865. Hän oli professori Lundissa ylimääräisenä 1886– 1892 ja siitä lähtien vakinaisena kunnes vuonna 1907 otti eron siihenastisesta virasta. Vuonna 1882 hän pääsi maansa akatemian jäseneksi ja oli tämän sanakirjaosaston päättäjänä 1882–1912. Merkittävin julkaisuistaan on Ordbok öfver svenska medeltids-språket. Hän oli pätevimpiä muinaisruotsin tuntijoita.
Luokka:Ruotsalaiset henkilöt
Kokkokangas

Kokkokangas on Seinäjoella ja Isossakyrössä sijaitseva pohjavesialue. Siihen kuuluu kaksi pohjaveden muodostumisaluetta, jotka aiemmin jaettiin omiin pohjavesialueihinsa. Kokkokangas-nimeä käytettiin aiemmin vain eteläisemmästä alueesta, joka sijaitsee suurimmaksi osaksi Seinäjoen puolella Untamalan kylässä, entisen Ylistaron alueella. Se on tasainen deltamuodostuma, jonka maa-aines on hiekkavaltaista. Kokkokankaan deltasta luoteeseen, kokonaan Isonkyrön puolella, sijaitsee karkea hietavaltainen harju, joka aiemmin muodosti Sarvikankaan pohjavesialueen. Molemmilta alueilta on otettu maa-ainesta, minkä seurauksena on syntynyt pohjavesialtaita. Kummallakin alueella on yksi virkistyskäytössä oleva allas.
Luokka:Maanottoalueet
Kristillistä laulua

Jesu ĉe via kruco lasu min plu esti. Apud via sanucflu kaj la fonto de viv. Nur kruco, nur kruco, estu mia honor, ǧis sur la horizont mi ĝuos via honorn. Nur kruco, nur kruco estu mia honor, ǧis en horizonto mi ǧuos vian honorn.
Luokka:Musiikki
Kræsten Iversen

Kræsten Iversen (1886 - 1955) oli tansk. taidemaalari. Hän aloitti kubistina 1910-luvulla, 1920 - 1923) "vihreällä kaudella" maalasi maisemia Bornholmissa, asetelmia ja muotokuvia, vuoden 1924 jälkeen historiallisia ja uskonnollisia suursommitelmia.
== Lähteet ==
Luokka:Tanskalaiset taidemaalarit
[[Luokka:Vuonna 1886 syntyneet]
Luokka:Vuonna 1955 kuolleet
Kurikka

Kurikka on kunta Etelä-Pohjanmaalla. Kuntaliitoksissa siihen ovat yhdistyneet Jurva (2009) ja Jalasjärvi (2016).
== Jurva ==
=== Vesistöt ===
Suuri osa Jurvan peltoalasta koostuu Jurvanjärven ja Tainusjärven kuivatuista järvistä.
Nykyiset 	Nykyiset
Kivi- ja Levalammen tekojärvihttps://asiointi.maanmittauslaitos.fi/karttapaikka/	832,44 ha, osittain Laihian puolella
Pikkulammi eli Iso Pikkulammi 	<1 ha
Rauhalammi 	1,13 ha
Sotkalammi eli Sotkalampi 	1,19 ha
Säläisjärvi 	54,34 ha
Särkijärvi eli Suojärvi eli Levalammi 	<1 ha, kutistunut kuivauksessa
Entiset 	Entiset
Jurvanjärvi 	kuivattu viljelymaaksi
Kivilammi eli Kivilampi 	jäi tekojärven alle
Tainusjärvi 	kuivattu viljelymaaksi
Telosenjärvi eli Teloosenjärvi 	nykyään suota
== Kurikka ==
=== Vesistöt ===
Nykyään kaikki kolme järveä on kuivattu suoksi, ja ainoastaan Niinistönjärvellä on vielä avovettä. Sen sijaan pulahtelee Pitkämön tekojärvi.
Nykyiset 	Nykyiset
Housujärvi 	7,19 ha
Kurjenjärvi eli Kehojärvi 	
Niinistönjärvi 	23,47 ha
Pitkämön tekojärvi 	100,01 ha
Ponsijärvi 	48,18 ha
Rautapäänjärvi eli Rautapääjärvi	3,46 ha
Tehtaanlammi 	8,33 ha
Entiset 	Entiset
Kuralampi 	nykyään avosuota
Lehtijärvi 	kuivattu,https://www.doria.fi/bitstream/handle/10024/59687/1943_f505668.pdf?sequence=1 nykyään suometsää
Pettujärvi 	nykyään suometsää
Vuorusjärvi 	nykyään avosuota
== Jalasjärvi ==
Ei tietoa.
== Viitteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Rintakyliä ja larwamaita : Kurikan wanhaa elämää
Kurlinki

Kurlinki on joukkuepeli, jota pelataan jäisellä leikkikentällä. Kurlinkia pidetään mahtavana, koska:
* Sitä voivat pelata kaikenikäiset.
* Sitä voivat pelata molemmat sukupuolet.
* Sen säännöt on helppo oppia.
* Sen pelaaminen on halpaa.
* Se edistää terveyttä.
* Sitä voi pelata pyörätuolilla.
Kurlingilla on myös vaaransa. Se voi aiheuttaa vakavia vammoja, joskin vaarallisuus on kiisteltyä.
== Viitteet ==
Luokka:Urheilu
Kuuhuijaus

EIKÖ KUUSSA KÄYTYKÄÄN?
Seuraavat ovat hyvin klassisia kansanomaisia huijausteoriaa puoltavia argumentteja ja ne epäpäteviksi osoittavia vasta-argumentteja:
*Kuussa otetuiksi väitetyissä valokuvissa ei näy tähtiä.
Se, ettei tähtiä kuvassa näy, johtuu siitä, että kameran valotusaika on hyvin lyhyt. Tähdille taas tarvitaan hyvin pitkiä valotusaikoja, mikä ylivalottaisi Maan ja Kuun niin, ettei niiden yksityiskohtia voisi erottaa.
 
*Van Allenin vyöhykkeet sisältävät voimakasta säteilyä, joka olisi aiheuttanut oireita astronauteille, kuten pahoinvointia. Silti astronautit eivät vaikuttaneet lainkaan sairastuneilta Maahan palattuaan.
Matka Van Allenin vyöhykkeiden halki kesti hyvin lyhyen aikaa. Lisäksi avaruusaluksen metallirunko torjui suuren osan haitallisesta säteilystä. Tämän takia astronauttien saamat terveyshaitat jäivät hyvin lieviksi. Edes vyöhykkeiden löytäjä van Allen, joka oli tuolloin vielä elossa, ei väittänyt, että vyöhykkeiden läpi menemisen olisi pitänyt aiheuttaa astronauteille pahoja terveyshaittoja.
*Kuvissa ei näy moottorin tuottamaa kraatteria laskeutumismoduulin alla, eikä edes pöly raketin alta mennyt ole pois. 
Laskeutumismoduulin moottori oli lähes sammuksissa laskeuduttaessa, joten se ei aiheuttanut kovin suurta jälkeä Kuun pintaan.
*Astronauttien pystyttämä Yhdysvaltain tähtilippu liehuu, vaikka Kuulla ei ole kaasukehää.
Lipussa oli yläosassa tukipalkki, joka piti lippua levällään, ja alalaidassa rautalanka, jonka ansiosta lippu saatiin näyttämään ikään kuin tuulessa hulmuavalta. Videokuvassa esiintyvä heiluminen johtuu siitä, että lippua pystytettäessä tankoa jouduttiin painamaan voimalla Kuun pintaan, joten lippu heilui siinä vaiheessa reilusti, minkä mahdollisti se, että Kuun painovoima on niin pieni.
*Eräissä valokuvissa oleviin kiviin on merkitty selkeästi "C"-kirjain, joka osoittaa, että ne ovat rekvisiittaa.
Kyseisen kuvan suurennoksesta saatiin selville, että C:n muodostaa negatiivia duplikoitaessa tai jossain vaiheessa suurennettaessa negatiivin päällä ollut karva. Alkuperäisestä negatiivista tehdyssä uudessa kopiossa "C":tä ei näy.
Luokka:Tähtitiede
Kyykkykäymälä

thumb | 
Kyykkykäymälä on käymälätyyppi, jossa ulostaminen ja virtsaaminen suoritetaan kyykkyasennossa. Sitä kutsutaan myös nimellä "alaturka wc", kun taas eurooppalaistyylinen käymälä tunnetaan nimellä "alafranga wc". Kyykkykäymälät ovat yleisiä monissa Aasian maissa, Saharan eteläpuolisessa Afrikassa sekä Etelä- ja Itä-Euroopassa. Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa esiintyy sekä kyykky- että eurooppalaistyylisiä käymälöitä.https://www.quora.com/Which-countries-use-Indian-toilet-other-than-India Kyykkykäymälä on hyvin vanhaa perua, kun taas eurooppalaistyylinen käymälä on otettu käyttöön vasta uutena aikana.
Kyykkykäymälöissä käytetään Cebokin harjoittamiseen paikasta riippuen joko vettä tai WC-paperia. Paperi täytyy aina heittää roskakoriin, sillä pönttöön joutuessaan se voi tukkia käymälän. Tukkiutuminen ei ole ongelma vain kyykkykäymälöissä, vaan myös eurooppalaistyyliset käymälät voivat huonosti vetäessään mennä tukkoon paperista. Erityisesti Kreikassa putket ovat ahtaat, joten Cebokin jälkeen paperit heitetään roskakoriin myös eurooppalaistyylisissä käymälöissä. Paperin heittäminen roskakoriin aiheuttaa tietyn hajuhaitan, mutta kyykkykäymälää käyttäessä paperia tarvitaan vain harvoin, sillä kyykkyasennossa paksusuoli tyhjentyy nopeasti ja tehokkaasti. Muun muassa Bhutanissa voidaan maaseudulla oltaessa haudata tai polttaa käyttämänsä paperit.
Kuten Cebokin harjoittaminen, myös kyykkykäymälän puhdistamistapa vaihtelee alueittain. Osa käymälöistä voidaan vetää eurooppalaiseen tyyliin, mutta toisissa täytyy kauhoa vettä. Esimerkiksi indonesialaista kamar mandi -käymälää huuhdeltaessa otetaan vettä bak mandi -vesisäiliöstä gayung-kauhalla.
== Edut eurooppalaistyyliseen käymälään verrattuna ==
* Se on edullisempi.
* Jalkojen ja lantion ei tarvitse koskettaa pintaa, joka voi olla likainen.
* Kyykkyasennon ansiosta purkaus on nopeampi, mukavampi ja täydellisempi.
* Se ei aiheuta kohdun painetta raskaana oleville naisille.
Kyykkykäymälän väitetään olevan eurooppalaistyylistä käymälää terveellisempi kyykkyasennon vuoksi. Se estää ulosteen pysähtyneisyyttä, joka puolestaan aiheuttaa ulkonäköhaavaumia, eroosioita, tulehduksia ja verenvuotokomplikaatioita. Tällä tavoin kyykkykäymälän käyttö suojaa useilta sairauksilta :
* Paksusuolen syöpä, multisympaattinen sairaus, jonka hoidossa käytetään kemoterapiaa ja sädehoitoa.
* Peräpukamat, laskimoiden tulehdus. Kirurgisissa toimenpiteissä laskimot poistetaan.
* Vatsa-ihotulehdus, sairaus, jossa potilaalla on tyypillisesti kumia vatsassa ja hänen mahalaukkunsa kuivuu.
== Haitat ==
* Kyykkyasento on epämiellyttävä, ja pitkät sessiot saattavat aiheuttaa jalkojen puutumisen.
* Virtsan ja ulosteen pääseminen iholle ja vaatteisiin on mahdollista.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*《不说别的，至少在蹲坑这事上中国完爆美国碾压欧洲》，網易浪潮工作室
Luokka: Hygienia
Kålsströmshagen

Kålsströmshagen eli Kålströmshagen on Vaasan Sundomissa sijaitseva entinen järvi. Sen pinta on vaihdellut eri aikoina huomattavasti; sitä on laskettu ojittamalla ja nostettu patoamalla. Lisäksi ojista tulevat kiintoaineet ovat voineet aiheuttaa järven madaltumista. Nykyään Kålsströmshagen on lampi, jota ympäröi saraneva. Lammen läpi virtaa oja, joka laskee mereen.
Kålsströmshagen on aikoinaan ollut samaa merenlahtea kuin nykyinen Kålsströmsviken, mutta sen yhteys mereen lienee katkennut jo 1400-luvulla. Järven kaakkoispuolella olevia alavia maita on käytetty niittynä, ja sama koskee mahdollisesti myös itse järven reunojen nevaa; nimen loppuosan hage tarkoittaa hakaa eli aidattua laidunta. Pitäjänkartassa nimi on kuitenkin Kålströms träsk, ’Kålströmin järvi’. Järven ojat lienevät ajalta, kun aluetta hyödynnettiin niitto- ja laidunkäyttöön.https://julkaisut.metsa.fi/assets/pdf/lp/Csarja/c96.pdf
Kålsströmshagen on toiminut kalojen kutupaikkana vielä 1960-luvulla. Nykyään lampi on kuitenkin niin hapan (keväällä 2007 pH-arvoksi mitattu 4,2), etteivät hauetkaan pysty kutemaan siellä. Lisäksi on mahdollista, että kalat eivät runsasvetisinäkään keväinä pysty nousemaan järveen, koska merenranta lasku-ojan suulla on ruovikoitunut ja ojassa on vaikeasti ohitettavia kohtia.
Kålsströmshagenin huono tila johtuu pitkälti ojituksesta. Järvestä mereen johtava oja on laskenut vedenpintaa, ja soilta järveen johtava oja on tuonut järveen hapanta vettä ja kiintoaineita. Veden happamuus on tehnyt järvestä mahdottoman kutupaikan kaloille, ja kiintoaineet ovat voineet nopeuttaa madaltumista. Kålsströmshagen kuluu Öjenin luonnonsuojelualueeseen, jota hallinoi Metsähallitus, mutta ojat tuovat vettä yksityisiltä mailta, joihin Metsähallitus ei voi vaikuttaa.
== Viitteet ==
Laihia

Laihia on Pohjanmaalla sijaitseva kunta, jonka asukkaat ovat tunnettuja nuukuudestaan.
== Maantietoa ==
=== Järvet ja lammet ===
Laihialla on vain vähän järviä ja lampia, ja monet niistä on kuivattu. Alla olevasta luettelosta puuttuvat maanoton seurauksena syntyneet järvet ja lammet.
Nykyiset 	Nykyiset
Kivi- ja Levalammen tekojärvihttps://asiointi.maanmittauslaitos.fi/karttapaikka/ 	832,44 ha, osittain Kurikan puolella
Knuutinjärvi 	1,28 ha
Nälkäjärvi eli Orrenmaanjärvi 	10,44 ha
Pohjaisjärvi 	<1 ha
Entiset 	Entiset
Anninjärvi eli Annijärvihttps://www.doria.fi/bitstream/handle/10024/167571/HA051_2_opt.pdf?sequence=1	nykyään metsää
Irunjärvi eli Idunjärvi 	kuivatettu, nykyään avosuota
Levalammi eli Levalampi 	jäi tekojärven alle
Manninjärvi 	nykyään suometsää
Rudonjärvi eli Papinjärvi 	nykyään peltoa
Tykkijärvi eli Tykki 	nykyään suometsää
Tölmänjärvi 	nykyään suometsää
== Matkailu ==
=== Rakennukset ===
Tyllyjoen kappeli eli Huitun kappeli on kaikille avoin, pieni, ekumeeninen kappeli, jonka Jouko Lehtinen rakensi vuonna 2012. Hän on rakentanut myös kaikkien käyttöön lomakylän ja laavun/autiotuvan. Lähistöllä sijaitsee myös Viirikallion autiotupa.
;Laavuja
* Levanevan laavu
* Kaarluoman laavu
* Haarinnevan laavu
* Kirkonkylän pururadan laavu
* Rajavuoren reitin laavu
* Kaunisharjuntien laavu
* Rajavuoren eräkeskuksen laavu
== Sijainteja kartalla ==
* Tyllyjoen kappeli
== Panoraamakuvia ==
* Viirikallion autiotupa
== Viitteet ==
Luokka:Sauli Arabia
Lamminkangas

Lamminkangas on harju- ja pohjavesialue Untamalan kylässä Seinäjoella, entisen Ylistaron kunnan alueella.https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handle/10138/43081/LSUra_5_2009_osa6_sivut_207-352.pdf?sequence=6 Lamminkangas on suurimmaksi osaksi rantakerrostumien peittämää karkeaa hietavaltaista harjua, ja seututie 723 (Kosolantie) kulkee harjun läpi poikittain. Maa-aineksen otto on jättänyt maastoon pohjavesilammikoita, ja alueella toimii Lamminkankaan uimapaikka. Lisäksi siellä sijaitsee Untamalan pallokenttä. Lamminkangas on vedenhankinnan kannalta tärkeä pohjavesialue, ja Untamalan Vesi Oy:llä on vedenottamo Kosolantien eteläpuolella.
__NOTOC__
== Virkistyskäyttö ==
=== Lamminkankaan uimapaikka ===
Lamminkankaan uimapaikka sijaitsee 3,27 hehtaarin laajuisen pohjavesilammikon hiekkaisessa eteläosassa. Lammikko on syvimmillään arviolta 10–15 metriä syvä. Uimapaikka sijaitsee Kosolantieltä kääntyvän Lamminkankaantien varrella, ja 3,25 kilometrin pituinen Untamalan patikointireitti kulkee uimarannan vierestä.
Sorakuoppaa, jonka rannalla Lamminkankaan uimapaikka sijaitsee, kaivettiin jo 1960-luvulla. Ainakin 1970-luvun paikkeilla Ylistaron kunta järjesti Lamminkankaalla uimakouluja.https://www.facebook.com/groups/968677183161244/permalink/2566863983342548 Myöhemmin lammikko on kasvanut huomattavasti entistä suuremmaksi. Nykyään Untamalan kyläyhdistys vuokraa uimarannan Seinäjoen kaupungilta.https://www.facebook.com/untamalankylayhdistys/
=== Untamalan pallokenttä ===
Untamalan keskustasta ajettaessa käännytään Untamalan pallokentälle hieman Lamminkankaan uimapaikan jälkeen. Pallokentän kokonaispinta-ala on 5430 neliömetriä, mutta sen eteläosa on muuta kenttää kapeampi. Kentän suorakulmion muotoinen alue on 75 × 50 metriä eli 3750 neliömetriä. Untamalan kentän pinta on kivituhkaa.
== Viitteet ==
Luokka:Sauli Arabia
Luokka:Maanottoalueet
Lappajärven kirkonkylä

Lappajärven kirkonkylä on Lappajärven kuntakeskus ja ainoa taajama. Kirkonkylän asukasluku vuoden 2017 lopussa oli 1672, hieman yli puolet koko kunnan asukasluvusta. Se sijaitsee Lappajärven pohjoisella rannalla lähellä Ähtävänjoen yläsuuta. Kirkonkylän asukasluku vuoden 2017 lopussa oli 1672, hieman yli puolet koko kunnan asukasluvusta. Kirkonkylässä on vuonna 1765 Jaakko Kuorikosken rakentama kirkko. Muita hengellisiä tiloja ovat vanhoillislestadiolaisten rauhanyhdistyksen ja helluntaiseurakunnan toimitilat. Kirkonkylän maallisia palveluja ovat ainakin K- ja S-marketit, K-rauta, kukkakauppa-hautaustoimisto, terveyskeskus, kirjasto ja Lappajärven yhteiskoulu.
Luokka:Lappajärven kylät
Lars Gustafsson

Lars Gustafsson (s. 1936, k. 2016https://www.albertbonniersforlag.se/forfattare/17297/lars-gustafsson/), ruotsalainen kirjailija ja kriitikko, joka liikkui älyllisen ja pessimistisen utopian ja todellisuuden rajamaastossaOtavan Suuri Ensyklopedia, s. 8508. Hänen usein filosofoivalle, joskus mystiikkaan taipuvalle runoudelleen sekä hänen moniselitteisille novelleilleen ja romaaneilleen on ominaista, että elämä ja maailma esittäytyvät epäjärjestyksellisinä ja vain hetkittäin avautuvina. Teoksissa on paljon arkaistisia ilmauksia sekä brechtiläistä vieraannuttamistekniikkaa.Facta 2001, osa 5, palstat 357 - 358 Hänen 1970-luvulla ilmestyneet viisi teostaan muodostavat eräänlaisen filosofisen tutkielman. Viimeinen osa on suomennettu Mehiläishoitajan kuolemaOtavan Suuri Ensyklopedia, s. 8508. Hän esitti kaavion, jota mukaillen teoreettiselle pohjalle rakentuva kirjallisuustutkimus toimiiOtavan Suuri Ensyklopedia, s. 3030.
== Lähteet ==
Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat
Luokka:Ruotsalaiset runoilijat
Luokka:Vuonna 1936 syntyneet
Latimer Clark

Latimer Clark (1822–1898) oli brittiläinen insinööri. Hän pyrki edistämään vedenalaisten lennätinkaapelien tekniikkaa ja teoriaa, rakensi maailman ensimmäisen putkipostin, kehitti Clarkin normaaliparin ja ehdotti nimitysten ohmi, voltti ja faradi käyttöön ottamista.Facta 2001, osa 3 vuodelta 1981, s. 237 Hän totesi ensimmäisenä signaalien viivästyksen meren alla sijaitsevissa kaapeleissa.
== Lähteet ==
Luokka:Brittiläiset insinöörit
Latvialainen jousen ote kontrabasson soitossa

Latvialaiseksi jousen otteeksi kutsutaan kaikkia kontrabasson soitto-otteita, joissa jousta pidetään vasemmassa kädessä. Tämä juontaa juurensa 1930-luvun Latviaan, jossa muuan vasenkätinen kontrabasisti vaihtoi kontrabassostaan kielet toisinpäin, jotta hän saattoi soittaa vasenkätisten ottein, ts. pitää jousta vasemmassa kädessä. Jousta pidetään lähtökohtaisesti oikeassa kädessä. Kontrabasistit ovat kuitenkin basisteja ja latvialaiset tekevät usein asioita omalla tyylillään, suorastaan sooloillen. Tämän innoittamana monet latvialaiset vasenkätiset kontrabasistit ottivat mallia ja pian sen jälkeen Latviassa alettiin myydä jo soitinliikkeissä vasenkätisiä kontrabassoja.
Tämä tekniikka oli noin 50 vuotta käytössä vain Latviassa, mutta 1980-luvun aikana jotkut puolalaiset vasenkätiset kontrabasistit ottivat mallia latvialaisista ja pian tämä levisi sinnekinpäin. Tämä ei lopulta jäänyt Latvian ja Puolan vasenkätisten kontrabasistien tyyliksi, vaan sitä alettiin toteuttaa myös muualla entisessä Itäblokissa ja myös Suomessa.
==Huomioitavaa==
Latvialainen jousen ote on syytä jättää jazz-bändeihin tai muihin vastaaviin poppoisiin, joissa on vain yksi kontrabasisti. Klassisen musiikin kokoonpanoissa, kuten esimeriksi sinfoniaorkestereissa latvialainen jousen ote voi aiheuttaa vaaratilanteen, jos yhdellä kontrabasistilla jousi on vasemmassa kädessä ja muilla oikeassa. Nimenomaan Latviassa tapahtui ei-toivottu episodi, kun eräs vasenkätinen kontrabasisti huitoi jatkuvasti kummallakin puolellaan olevia kontrabasisteja, kun piti jousta vasemmassa kädessään.
Luokka:Latvia
Luokka:Latvialaisvitsit
Luokka:Basistivitsit
Luokka:Huuhaa-artikkelit
Lauri Kivinen

Lauri Kivinen (s. 1961) oli Yleisradion pääjohtaja 1.5.2010−31.8.2018. Kivisellä ei ole varsinaista puoluetaustaa, mutta hän on edustanut nuorena kokoomusta. Aikaisemmin hän on työskennellyt Nokian ja Siemensin yhteisyritys Nokia Siemens Networksin yhteiskuntasuhdejohtajana.
Leck Fischer

Leck Fischer (1904 - 1956) oli tanskalainen kirjailija. Fischer kuvasi romaaneissaan ja näytelmissään keskiluokan ihmisiä ja näitten elämää. Teoksissa hän käsitteli sosiaalisia probleemia. 1920-luvun lopulla hän julkaisi trilogian Leif den lykkelige. Osassa kirjoistaan hän kuvasi pulavuosia, nimittäin kirjoissa Kontormennesker (1933) ja Det må gerne blive mandag (1934). Yksi kirjoista on En kvinde på fyrde (1934, suomeksi käännettynä 1948 Elämä alkaa uudelleen). 7-osaisen sukuromaaninkin Leck Fischer julkaisi. Sen ensimmäinen osa on Kaptajnen ja viimeinen Dette latterliga land. Fischerin suosittuja näytelmiä ovat ainakin Barnet (1946), I det tomme hus (1936, suomeksi Tyhjässä talossa), Moderhjertet (1943), Livet er skønt (1947), Kærlighedens Narre (1950, suomeksi Rakkauden narrit), Masden i månen (1951) se kä Magtens brød (1956).
== Lähteet ==
Luokka:Tanskalaiset kirjailijat
Lemmikki

Lemmikki on ihmisen hoivassa oleva eläin, myös delfiini. Kissat ovat söpöjä ja pörröisiä❤❤❤❤. Koirat kuulevat korviensa ansiosta korkeampia ääniä kuin ihmiset.🐰 Jänikset puolestaan ovat villipetoja. MagmaMusenin mielestä kanat ovat ääliöitä.
== Viitteet ==
Luokka:Eläimet
Leopoldo Méndez

Leopoldo Méndez (s. 1903) oli meksikolainen graafikko ja taidemaalari. Hän tuli tunnetuksi poliittisena pilapiirtäjännä, missä asemassa useita poliitikkoja karrikoi vallankumouksellisten taiteilijoiden julkaisemassa lehdessä. Julistavan taiteen välityksellä Leopoldo Méndez taisteli useinsosiaalisten ja poliittisten uudistusten toteutamiseksi.
== Lähde ==
Otavan iso fokus