nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Lahjoitus

Lahjoitus on oikeustoimi, jolla joku luovuttaa tai sitoutuu luovuttamaan vastikkeetta toiselle esineen, oikeuden tai omaisuusarvon. 
== Lahjoitus Suomessa ==
Verotuksessa pidetään lahjana eli lahjaveron kohteena vastikkeellistakin omaisuuden luovutusta, kun vastike on pieni verrattuna omaisuuden käypään arvoon.Suomalainen tietosanakirja, Weilin+Göös 1989–1993. Irtaimiston lahjoitus on oikeustoimena vapaamuotoinen, mutta kiinteistön lahjoitus on tehtävä samoin kuin muukin kiinteistön luovutus. Kiinteistöstä on laadittava lahjakirja, jonka todistaa oikeaksi julkinen kaupanvahvistaja.Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966.
Käteislahjassa lahjanantaja eli lahjoittaja luovuttaa tosiasiallisesti lahjansaajan haltuun irtainta omaisuutta, kuten rahaa tai arvopapereita. Velvoitelahjassa eli lahjanlupauksessa lahjoittaja antaa itseään velvoittavan sitoumuksen lahjan antamisesta tulevaisuudessa.Otavan iso tietosanakirja, Otava 1960–1965. Lahjasta puhutaan vain silloin, kun lahjaesine siirtyy lahjansaajan haltuun. Ennen luovutusta on olemassa vain mahdollinen lahjanlupaus. Jos lahjaobjekti on jo saajan hallussa, hallinnan luovutuksen sijasta lahjoittaja antaa ilmoituksen lahjasta. Jos lahjan kohde on kolmannen henkilön hallussa, lahjoittaja tekee esineen haltijalle ilmoituksen lahjasta. Kun lahjoitetaan saaminen, jossa velallisena on kolmas henkilö, on se siirrettävä ja lahjoittajan on tehtävä velalliselle ilmoitus asiasta. Sääntö ei koske juoksevaa velkakirjaa.
Jotta lahjanlupaus olisi sitova, on se tehtävä lahjansaajalle annetussa velkakirjassa tai muussa asiakirjassa tai tavalla, joka osoittaa lupauksen tarkoituksen tulla yleisön tietoon. Sitovakin lahjanlupaus voidaan perua tai lahjaa pienentää, jos lahjoittajan taloudellinen tilanne on vaikeutunut, niin että lupauksen täyttämisen vaatiminen olisi kohtuutonta. Perumisen syynä voi olla myös se, että lahjansaaja on tehnyt huomattavaa vääryyttä lahjoittajaa kohtaan. Konkurssissa lahja voi peruuntua kolmannen henkilön hyväksi, jos velallinen on lahjoittamalla hukannut omaisuuttaan ja aiheuttanut näin huomattavaa vahinkoa velkojille.
Irtaimen omaisuuden lahjoittamista koskee Suomessa vuonna 1947 annettu lahjanlupauslaki (625/1947). Sen mukaan esineen lahjoittamista koskeva lupaus ei yleensä ole sitova, ennen kuin esine on luovutettu vastaanottajalle, ellei lupausta ole tehty velkakirjalla, joka on hänelle luovutettu. Jos joku lahjoittaa saman perheen jäsenelle erityisen arvokasta omaisuutta, on siitä ilmoitettava maistraatille, sillä muussa tapauksessa lahja voidaan edelleen ulosmitata antajan veloista.Lahjanlupauslaki (625/1947), 6 § Viitattu 4. syyskuuta 2009 
Erityisen arvokkaan omaisuuden lahjoittaminen lähisukulaiselle katsotaan yleensä ennakkoperinnöksi, joka on otettava huomioon perinnönjaossa.Perintökaari (40/1965), 6. luku Suuren lahjan saajan on myös maksettava lahjaveroa, jonka suuruus määräytyy samoin kuin perintöveron.
== Katso myös ==
* Lahja
== Lähteet ==
== Antsadata-kohde ==
Luokka:Velvoiteoikeus
Lahna

Lahna (Abramis brama) on särkikalojen heimoon kuuluva kalalaji. Lahnan samannäköisiä kaloja muun muassa ovat pasuri ja sulkava.http://www.luontoportti.com/suomi/fi/kalat/lahna
== Ulkonäkö ==
Lahna on korkearuumiinen särkikala, jolla on korkea selkäevä ja pitkä peräevä. Peräevässä on tavallisesti 26–30 ruotoa eli keskimäärin hieman enemmän kuin samannäköisillä pasurilla, mutta vähemmän kuin sulkavalla (pasuri 22–26, sulkava 36–47). Suomutkin lahnalla ovat hieman pienemmät kuin pasurilla mutta suuremmat kuin sulkavalla. Lahnalla suomuja mahtuu kylkiviivalle 51–60, pasurilla 43–48 ja sulkavalla 67–75. Lahnan suu venyy selvästi putkeksi. Silmän halkaisija on pienempi kuin silmän ja kuonon kärjen väli. Koko on myös hyvä tuntomerkki. Yli kilon painoiset lahnan näköiset kalat ovat aina lahnoja. Lahnasta on kuitenkin myös hidaskasvuisia kantoja, joiden yksilöt eivät kasva paljoakaan sulkavaa tai pasuria kookkaammiksi.
== Lähteet ==
Luokka:Särjet
Lahnaslammen kaivos

Lahnaslammen kaivos sijaitsi Sotkamossa Nuasjärven eteläpuolella ja sen omistaa Mondo Minerals Oy. Kaivos tuotti talkkimalmia joka rikastettiin kaivoksen yhteydessä olevassa rikastamossa. Päätuotteena oli talkkirikaste ja lisäksi sivutuotteena tuli nikkelirikastetta sekä magnesiittipitoista rikastushiekkaa. Talkki käytettiin etupäässä paino- ja hienopaperien täyteaineena.
Lahnaslammen talkkimagnesiittiesiintymä löytyi 1940-luvun lopulla. Suomen Malmi aloitti paikalla syväkairaukset 1956 ja koerikastuksen 1957. Ensimmäiset koe-erät Lahnaslammella tuotettua talkkia toimitettiin 1961 Kajaanin paperitehtaalle sekä Yhtyneiden Paperitehtaiden Jämsänkosken ja Simpeleen tehtaille. Lahnaslammelle rakennettiin koerikastamo ja vuonna 1967 tehtiin päätös talkintuotannon aloittamisesta. Malmin louhinta alkoi marraskuussa 1968 ja rikastamo käynnistyi helmikuussa 1969. Talkin käyttö kasvoi voimakkaasti 1970-luvulla jolloin siitä tuli paperin pääasiallinen täyteaine Suomessa. 1980-luvulla talkin käyttö väheni kun sen tilalla alettiin käyttää liitua.
Talkkimalmin louhinta päättyi Lahnaslammella lokakuussa 2010. Malmia louhittiin kaivoksen toiminta-aikana yhteensä lähes 18 miljoonaa tonnia ja siitä saatiin lähes 7 miljoonaa tonnia talkkia ja yli 100 000 tonnia nikkelirikastetta. 185 metriä syvä avolouhos tullaan täyttämään 25 vuoden aikana läheisen Punasuon kaivoksen sivukivellä ja prosessissa syntyvällä magnesiittihiekalla. Louhoksen paikalle muodostuu lopulta järvi kun ylin osa peittyy vedellä.
== Lähteet ==
* Vuoriteknikot ry : Punasuon kaivos avattu Sotkamossa
* Papermakers Wiki : Talkki suomalaisen paperin täyteaineena
Luokka:Suomen kaivokset
Luokka:Sotkamo
Lahtari

Lahtari oli punaisten käyttämä haukkumanimi Suomen sisällissodassa taistelleille valkoisille sotilaille sekä myös yleisesti porvareille ja suojeluskuntalaisille. Valkoisen armeijan ylipäällikköä Carl Gustaf Emil Mannerheimiä kutsuttiin lahtarikenraaliksi. Valkoisten punaisista käyttämä samankaltainen nimitys oli punikki.
Sanaa käytettiin kuitenkin jo yli kymmenen vuotta ennen Suomen sisällissotaa. Sanomalehdistössä sen poliittinen merkitys esiintyy ensimmäisen kerran marraskuussa 1905, jolloin Työmies kirjoittaa suurlakon jälkeen muodostettavista uusista poliisivoimista ”lahtarikaartina”. Viikkoa myöhemmin lehti käyttää samaa termiä polyteknikkojen perusteilla olevasta järjestyskaartista, minkä jälkeen se levisi nopeasti myös muihin työväenlehtiin.
Alkujaan sana lahtari oli 1800-luvulla teurastajasta käytetty nimitys, jonka alkuperä on ruotsin kielen slakta ’teurastaa’.
"...Preussissa, josta eräs sen aikuinen kirjoittaja kirjoittaa: Se on wanha tapa, Köningsbergissä, Preussissa, että lahtarit tekewät hywin pitkän makkaran ja kantelewat sitä uuden wuoden päiwänä ympäri kaupunkia....
...mutta sitten oli toinen, w. 1583, jota kantoi 91 henkeä, 596 kyynärää pitkä ja painoi yleensä 434 naulaa. Lahtari-rengeillä oli kantaessansa puhtaat, walkoiset paidat toisten wacmeiden päällä....
...oliwat lahtarit täällä (Königsbergissä) kantaneet 1005 kyynärän pituista makkaraa läpi kaupungin ruhtinaan howiin sekä...
Lahtarit söiwäl tätä leipurien eli pakarien kanssa, jotka eiwät unhottaneet palkita heidän aineillansa lahtarien...
suuria rinkeliä, joita he sitten kantoiivat samalla tawalla kuin lahtarilkin ympäri kaupungin, sekä herkuneliiwat lahtarien kanssa näistä rinkeloisla....
luo tuumimaan hänen kanssansa tärkeistä asioista, laati hän heidän kunniaksensa ritarilliset kestit, jolla aikaa lahtarit antoiwat laatia erään talonpojan häät, joi» hm nähtiin 2o miestä kantawan 999 kyynärän pituisen makkaran...." 
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Veikko Huovinen:Lahtari ja punikki pdf
*Kansalliskirjasto – haku: Lahtari
Luokka:Poliittiset käsitteet
Luokka:Haukkumasanat
Luokka:Suomen sisällissota
Laila Räikkä

Laila Kaarina Räikkä (s. 3. helmikuuta 1943 Varkaus) on suomalainen näyttelijä. Hän näytteli Tampereen Työväen Teatterissa vuodesta 1984, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 2008.
Räikkä oli kiinnitettynä Joensuun kaupunginteatterissa 1968–1971, Porin Teatterissa 1971–1973, Tampereen Teatterissa 1973–1981, Vaasan kaupunginteatterissa 1981–1984. Hän on näytellyt myös televisiosarjoissa ja elokuvissa.
Räikän puoliso oli Ossi Räikkä ja tytär Tanja-Lotta Räikkä. Räikkä on ollut mukana poliittisessa toiminnassa SKP:n riveissä. Hän on varavaltuutettu Tampereella. Räikkä oli SKP:n sitoutumaton ehdokas vuoden 2011 eduskuntavaaleissa.
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
* 
* 
Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:SKP:ssä (1994) vaikuttaneet henkilöt
Luokka:Vuonna 1943 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Lain kumous

Lain kumous on suomalainen loitsu tai taikatemppu, jolla pyrittiin vaikuttamaan oikeudenkäynnin tai käräjien päätökseen. 
Lain kumouksen yhteydessä voitiin lausua lain syntysanat eli kertomus siitä, miten laki on syntynyt. Eräiden syntysanojen mukaan laki on saanut alkunsa siten, että Perkele teki pesänsä "tuomarin tuvan etehen, maaherran majan sisään, nimismiehen niskan päälle, lautamiehen lattialle, papin paian kaulukseen, pispan pitkään hihaan."
Samainen loitsu jatkuu:
:Laki maahan langetkoo,
:Oikeus oven eteen
:Minun tullessa tupaan,
:Seisoissa seinän luona,
:Ollessa oven takana!
:Luojan kukku kultaheltta,
:Tule tänne tarvitahan,
:Lennäs kultassa käkenä,
:Puhumaan puolestani,
:Virkkamaan vierestäni!
:Tukis korvat tuomarilta,
:Lahjo kaikki lautamiehet,
:Nimismiehet niin mokomat,
:Silmät silkillä sitele,
:Kääri päätä palmikoilla,
:Jott' ei pännä käässä käänny!
Loitsussa manataan vielä kateiden silmät vuotamaan verta, kuiva kuusipuu tukkimaan tuomarin ja nimismiehen silmät, ja rautainen koira hyökkäämään tuomarin pihaan. Vielä jumalaa pyydetään pitämään pilvissä taivaalliset käräjät, joiden tulos kumoaisi maallisen oikeusistuimen päätöksen. 
==Lähteet==
*Suomen Kansan Vanhat Runot:AII,7863, Kajaani, 1833
*Termi Lain kumous on Martti Haavion kirjasta Suomalainen mytologia (1967)
Luokka:Suomalainen taikuus
Laina (nimi)

Laina on suomalainen naisen etunimi.
Laina on 1800-luvulla suomalaisuusaatteen vaikutuksesta syntynyt nimi. Nimestä kuvastuu ajatus lapsesta Jumalan lahjana, mutta siihen samalla sisältyy kasvatusvastuu. Laina tunnetaan myös Virossa.
Nimeä ehdotettiin ristimänimeksi jo 1865 ja se esiintyi Kansanvalistusseuran kalenterissa 1882. Suomen almanakassa Laina on ollut vuodesta 1908. Suosituimmillaan nimi oli 1900-luvun alkuvuosikymmeninä.
Vuosina 1964–2013 Laina oli väestötietojärjestelmän mukaan nimenä 10 409 naisella. Suurin osa heistä on syntynyt 1900-luvun alkupuolella.
== Tunnettuja Lainoja ==
* Laina Laine (1890–1962), näyttelijä
* Laina Rinne (s. 1917), kansakoulunopettaja ja nuortenkirjailija
* Laina Vehanen (1893–1989), agronomi ja ylilehtori
== Lähteet ==
* 
* 
===Viitteet===
Luokka:Etunimet
Laina Vehanen

Laina Linda Vehanen (13. elokuuta 1893 Taivassalo – 20. tammikuuta 1989 Turku) oli suomalainen agronomi ja karjanhoidon lehtori, joka sai ylilehtorin arvonimen. Sivut 407-408. 
==Henkilöhistoria==
Laina Vehasen vanhemmat olivat tilallinen Emil Felix Vehanen ja Alma Johanna Ahlgren. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1914 ja valmistui agronomiksi 1919. Vehanen toimi Pohjois-Karjalan tietopuolisen karjanhoitokoulun opettajana 1919–1920, Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran karjanhoidon konsulenttina 1920–1926, Hämeen läänin maanviljelysseuran karjatalouden konsulenttina 1926–1928 ja Järvenpään Maatalousnormaalikoulun kotieläinhoidon lehtorina 1929-1956. Vehanen oli suosittu esiintyjä karjatalouden edistäjänä virkatyönsä ohella ja vielä eläkepäivinään. Hän esiintyi myös radiossa ja julkaisi runsaasti käytännönläheisiä kirjoituksia. Hänen laatimastaan oppaasta Karjaväen kirja otettiin peräti seitsemän painosta vuosina 1943-1953 ja teosta painettiin yhteensä noin 70 000 kappaletta. Vehanen oli mukana perustamassa Kotieläinhoitajien liittoa 1930-luvun lopussa ja toimi sen liittohallituksessa 1939-1951, samoin kuin osallistui Karjatalousväen huolto- ja lomaliiton toimintaan nauttien itsekin usein sen lomakodista Aulangon Heikkilässä. Agronomien Yhdistyksen eli Agronomiliiton aktiivina hän oli sen johtokunnan ensimmäinen naisjäsen 1935-1946. Vehaselle myönnettiin ansioistaan ylilehtorin arvonimi 1957. 
==Julkaisuja==
* Om tillgodogörandet af vissa foderslag hos får och kor: redogörelse för en å Fysiologiska institutet i Helsingfors på uppdrag af Lifsmedelsministeriets produktionskommitté utförd undersökning, 1919, Carl Tigerstedt ja Laina Vehanen
* Karjantarkastustoiminta ja maatiaiskarjan jalostus Skandinavian maissa, 1924
* Lehmän lypsäminen, harjaaminen ja peseminen: ohjeita käytäntöä varten, 1936
* Karjaväen kirja, 1943
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset opettajat
Luokka: Suomalaiset tietokirjailijat
Luokka:Vuonna 1893 syntyneet
Luokka:Vuonna 1989 kuolleet
Lainkohta

Lainkohta (vanha nimitys lainpaikka) on lakitekniikassa käytettävä vakiintuneen järjestelmän mukainen ilmaus, jonka avulla säädöksen osat yksilöidään. Teknistä nimitystä lainkohta ei pidä sekoittaa nimitykseen oikeussäännös, joka tarkoittaa säädökseen sisältyvää oikeusnormia. Lainkohtaan voi sisältyä useita säännöksiä ja säännös voi muodostua useasta lainkohdasta.
==Suomalaiset säädökset==
Suomalaiset säädökset jakaantuvat arabialaisin numeroin numeroituihin pykäliin. Usean pykälän ryhmä voidaan nimetä luvuksi ja luvut voidaan yhdistää osiksi. Säädöksessä, jota ei ole jaettu lukuihin, voidaan pykäliä ryhmitellä väliotsikoiden avulla.
Pykälät jakaantuvat momentteihin, joita ei yleensä numeroida, mutta jotka voidaan joskus varustaa pisteellä muusta tekstistä erotetuilla arabialaisilla numeroilla. Vain yhden momentin sisältäviin pykäliin viitattaessa käytetään ainoastaan ilmaisua pykälä, ja jos halutaan viitata pykälän mahdollisiin kohtiin, käytetään ilmaisua pykälän kohta.
Oikeustieteellisissä yhteyksissä pykälän merkintänä käytetään pykälämerkkiä § ja pykälän arabialaisen numeron perässä ei käytetä pistettä. Lukuihin jakaantuvien säädösten pykälät numeroidaan joko juoksevasti lain alusta sen loppuun saakka tai juoksevasti luvun alusta luvun loppuun saakka. Jos pykälät on numeroitu luvuttain, on pykäliin viitattaessa ilmoitettava myös luku, johon pykälä sisältyy. Säädösteksteissä luku ilmaistaan kirjoittamalla sana luku. Oikeustieteellisissä kirjoituksissa sanan luku tilalla käytetään kaksoispistettä. Esimerkiksi rikoslain 24 luvun 1 § lyhennetään RL 24:1.
Momentti jakaantuu toisinaan johdantokappaleeseen ja sitä seuraaviin kohtiin, jotka voivat jakaantua alakohtiin. Kohdat numeroidaan arabialaisin numeroin, jotka erotetaan muusta tekstistä oikealla kaarisulkeella ")". Alakohdat yksilöidään alussa olevan pienaakkosen avulla. Kohtiin jaetussa momentissa kohtia edeltää johdantokappale, jonka perässä on kaksoispiste. Säädösteksteissä sanaa momentti ei lyhennetä. Sen sijaan muissa teksteissä se usein lyhennetään "mom.".
==Muut säädökset==
Euroopan unionin säädöksissä pykäliä vastaavat artiklat, jotka jakaantuvat yhdestä tai useammasta tekstikappaleesta muodostuviin numeroituihin kohtiin. Kohdat jakaantuvat alakohtiin.
Suomalaisissa valtiosopimuksissa ja sopimusten suomennoksissa käytetään pykälän sijasta sanaa artikla ja momentin sijasta sanaa kappale.
==Lähteet==
* Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1997, osa V palstat 538–539 ja 866–867
Luokka:Säädökset
Lainsäädäntö

Lainsäädäntö tarkoittaa valtiossa voimassa olevia oikeussäännöksiä ja niiden antamiseen liittyviä valtioelinten toimia eli lainsäädäntää.Suomalainen tietosanakirja, Weilin+Göös 1989–1993 Lainsäädäntö on lainkäytön ja hallinnon rinnalla oleva oikeusvaltion valtiollisen toiminnan muoto, joka tuottaa kirjoitettua eli säädännäistä oikeutta.Otavan iso tietosanakirja, Otava 1960–1965 Se tarkoittaa sekä kansanedustuslaitoksen säätämiä lakeja että toimeenpanovallan antamia asetuksia ja laajasti ymmärrettynä koko voimassa olevaa oikeutta. Asetuksiin rinnastettavia ovat valtioneuvoston ja ministeriöiden päätökset.Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa V palsta 539
Ahvenanmaan maakunnan maakuntalainsäädäntö perustuu maakunnalla olevaan lainsäädäntövaltaan sen itsehallintolaissa säädetyissä asioissa. Ahvenanmaan maakuntapäivien hyväksymä maakuntalaki on oikeusministeriön ja Ahvenanmaan valtuuskunnan lausunnon jälkeen esiteltävä tasavallan presidentille. Hän voi korkeimman oikeuden lausunnon saatuaan määrätä maakuntalain raukeamaan osittain tai kokonaan, jos hän katsoo lain koskevan Suomen turvallisuutta tai sen säätämisen ylittävän maakuntapäivien toimivallan.Ahvenanmaan itsehallintolaki, 19 §
== Säädännön määrä ==
Yhteiskuntaa sääntelevät tärkeimmät normit löytyvät lakikirjoista, ja lakikirjoja on täydellinen sarja Eduskunnan kirjastossa.
Niitä on kirjaston hyllyillä yhteensä 15,3 metriä, koottuna 254-osaiseen Suomen säädöskokoelma -kirjasarjaan. Raamatullisen ohuille sivuille on printattu kaikki Suomen lait ja asetukset vuodesta 1860 alkaen. Sen jälkeen sarja on täydentynyt joka vuosi sitä mukaa kuin vanhoja normeja on kumottu ja uusia säädetty. Niitä on säädetty 1970-luvusta lähtien yli tuhat vuodessa, yhteensä jo 91 802 vuoden 1860 ja syyskuun 2014 välillä.
==Lainsäädäntökausi==
Lainsäädäntökausi eli legislatuurikausi eli legislatuuri on kansanedustuslaitoksen vaalikausi eli aika, jonka sen jäsenten toimivalta kestää. Suomessa eduskunnan toimikausi kestää neljä vuotta.
== EU-lainsäädäntö Suomessa ==
Euroopan Unioni säätää lakeja, jotka on otettava käyttöön jäsenmaissa. 
Suomessa vuoden 2013 lopulla tehdyn arvion mukaan enintään viidennes eduskunnan hyväksymistä laeista oli sellaisia, joissa viitattiin EU:n säännöksiin.
==Katso myös==
* Lain säätäminen Suomessa
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* EU:n lainsäädännön tiivistelmät - Europa.eu
Luokka:Säädökset
Lainsäädäntövalta

Lainsäädäntövalta on yksi perustuslaillisen vallankäytön osa-alueesta, johon kuuluu lakien säätäminen. Tätä valtaa käyttää vallan kolmijakoa noudattavassa valtiossa lainsäädäntöelin, esimerkiksi parlamentti.
Yhtenäisvaltiossa lainsäädäntöelimiä on yksi, kun taas liittovaltiossa itsehallintoalueilla voi olla omat lainsäädäntöelimensä valtakunnallisen lainsäädäntöelimen lisäksi. Lainsäädäntöelimessä voi olla yksi tai useampi kamari (huone). Demokraattisissa valtioissa lainsäädäntöelin valitaan yleisillä vaaleilla. Yleensä lainsäädäntöelin on nimeltään parlamentti. Suomessa lainsäädäntöelintä kutsutaan eduskunnaksi.
== Muita nimityksiä ==
Lainsäändäntöelimellä voi olla myös muu virallinen nimitys kuin parlamentti.
Kongressi tai kansalliskongressi on käytössä muun muassa Yhdysvalloissa, Chilessä, Guatemalassa, Hondurasissa, Paraguayssa, Perussa ja Filippiineillä.
Kansalliskokous on käytössä muun muassa Afganistanissa, Angolassa, Bahrainissa ja Valko-Venäjällä.
Luokka:Politiikka
Luokka:Vallan kolmijako
Lainvalmistelu

Lainvalmistelu on lain säätämisen vaihe, jossa kerätään asiaan liittyvää aineistoa ja lausuntoja. Siihen ottavat osaa muiden muassa ministeriöt ja lautakunnat. Lainvalmisteluaineistoa ovat lakialoitteet ja valiokuntien lausunnot. Lainvalmistelu päättyy siihen, kun tarvittavat tahot ovat antaneet lausuntonsa ja kaikki aineistot on käsitelty, jolloin lakiehdotuksesta äänestetään parlamentissa.
*
Laisenia Qarase

Laisenia Qarase (4. helmikuuta 1941 Mavana – 21. huhtikuuta 2020Laisenia Qarase, former Fiji PM bookended by coups, dies at 79) oli fidžiläinen poliitikko. Qarase valittiin 4. heinäkuuta 2000 Fidžin kuudenneksi pääministeriksi. Hänet karkotettiin kotisaarelleen vuoden 2006 sotilasvallankaappauksen myötä, mutta virallisesti hän ei ole lopettanut tointaan pääministerinä. Käytännössä pääministerin tehtäviä hoitaa väliaikaishallituksessa amiraali Frank Bainimarama.
Qarase opiskeli Aucklandin yliopistossa, Uudessa-Seelannissa. 
== Lähteet ==
Luokka:Fidžin pääministerit
Luokka:Vuonna 1941 syntyneet
Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Laiton uhkaus

Laiton uhkaus on Suomessa sanallisesti tai aseella tapahtuva toisen ihmisen henkeen tai terveyteen kohdistuva rikoksella uhkaus, jonka perusteella uhatulla on syytä pelätä henkilökohtaisen turvallisuuden tai omaisuuden olevan vakavassa vaarassa. Se on Suomen rikoslain mukaan rikos, josta rangaistaan sakoilla tai enintään kahden vuoden vankeusrangaistuksella. Laittomasta uhkauksesta, joka kohdistuu henkeen, käytetään myös sanaa tappouhkaus.
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Rikokset
Lajiston monimuotoisuus

Lajiston monimuotoisuus tarkoittaa yksinkertaisimmillaan eri lajien määrää tietyllä alueella. Laajemmin ajateltuna voidaan myös ottaa huomioon eri lajien yksilömäärät. Lajiston monimuotoisuus on yksi biodiversiteetin mittari.
==Lähteet==
*
Luokka:Ekologia
Lakeside Golf Vammala

Lakeside Golf Vammala on Sastamalassa Pirkanmaalla sijaitseva 36-reikäinen golfkeskus, ja se on Pirkanmaan suurin golfkeskus. 
== Kenttätiedot ==
Sastamalan Karkussa sijaitseva Lakeside Golf on golfkeskus, johon kuuluu kaksi kenttää, Järvenranta ja Pirunpelto.
=== Järvenranta ===
Vuonna 1992 valmistunut Järvenranta, eli ns. vanha kenttä, on lakea ja leveäreunainen golfkenttä. Sitä voisi ulosmenon perusteella luonnehtia links-kentäksi, mutta sisääntulosta löytyy paljon peltoja, sekä metsissä olevia ylä- ja alamäkiä. Järvenranta sijaitsee Riippilänjärven lounaisrannalla, ja sen par-luku on 71.
=== Pirunpelto ===
Toinen kentistä on vuonna 2005 valmistunut Pirunpelto. Se on haastava ja kapeareunainen kenttä, jolla nimensä mukaisesti sijaitsee kaksi kivikautista pirunpeltoa metsämaisemassa. Kentän layouttia muutettiin vuonna 2008 leventämällä muutaman väylän reunoja. Väylien 7 ja 17 välinen metsä-/kivikkoalue poistettiin ja tilalle kasvatettiin kokonaan karheikko. Pirunpellon par on 72.
=== Oheisalueet ===
Kentän oheisalueisiin kuuluu driving range sekä yhteensä neljä harjoitteluviheriötä.
== Aiheesta muualla ==
*Lakeside Golf
*Lakeside Golf Academy
*Lakeside Golf Golfpiste.com:issa
Luokka:Sastamalan urheilu
Luokka:Suomen golfkentät
Laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta

Laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta (, ) on Suomen perhe- ja lapsilainsäädännön perussäädöksiin kuuluva säädös, johon on sisällytetty tärkeimmät lapsenhuoltoa koskevat säännökset. Tämän lain ohella muun muassa Avioliittolaki, Isyyslaki, Laki lapsen huoltoa ja tapaamisoikeutta koskevan päätöksen täytäntöönpanosta sekä Lapsen oikeuksien sopimus ja Lastensuojelulaki määrittelevat lapsenhuoltoon ja -suojeluun liittyviä oikeuksia, velvollisuuksia ja päätöksentekoa sekä lapsen kohtelua inhimillisenä ja oikeudellisena subjektina lapsi- ja perheoikeudessa.
==Viitteet==
lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta
lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta
Luokka:Perhe
Luokka:Lastensuojelu Suomessa