nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Kansantalous

Kansantalous tarkoittaa yhteiskunnan talouden muodostamaa kokonaisuutta. Kansantalouden toimintaa voidaan tarkastella jakamalla toimijat talousyksiköihin. Kansantalouden tilinpito tarkastelee talousyksiköiden välisiä virta- ja varantotietoja. Tilinpidon pohjalta lasketaan tärkeimmät talouden tunnusluvut kuten bruttokansantuote. Kansantalouden toimintaa tutkii lähinnä makrotaloustiede.
Yksinkertaistaen talous voidaan jakaa kotitalouksiin ja yrityksiin. Kotitaloudet omistavat tuotannontekijät ja kuluttavat hyödykkeitä. Yritykset ostavat tuotannontekijöitä ja tuottavat hyödykkeitä. Vuosittainen hyödykevirta muodostaa kansantuotteen ja tuotannontekijöistä maksettava tulovirta muodostaa kansantulon. Kansantuotteen ja kansantulon erona on, että kansantulosta on vähennetty ulkomailta saadut tuotannontekijätulot.Pekkarinen, J. & Sutela, P. (1996): Kansantaloustiede, WSOY, luvut 2 ja 5
==Talousyksiköt==
Kansantalouden tilinpidossa talousyksiköt jaetaan tarkemmin kuuteen ryhmään, joita kutsutaan institutionaaliseksi sektoriksi. Kun halutaan tarkastella tuotantoprosesseja, käytetään toimialaluokitusta, joka pohjautuu toimipaikkatietoon. Toimipaikka on tavaroita tai palveluita tuottava institutionaalinen yksikkö.
Seuraavassa on muun muassa Tilastokeskuksen käyttämä institutionaalinen sektorijako:
# Yritykset
# Rahoituslaitokset
# Julkisyhteisöt, mukaan lukien sosiaaliturvarahastot
# Kotitaloudet
# Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt
# Ulkomaat
==Markkinat==
Talous jakautuu useisiin eri markkinoihin. Periaatteessa markkinoita on yhtä monta kuin hyödykkeitä. Tämän määritelmän ongelmana on, että hyödykkeet voidaan erotella lähes mielivaltaisen tarkasti. Esimerkiksi samalla hyödykkeellä eri kaupungeissa voi olla eri markkinat ja toisaalta jokaisella jogurttimaulla on omat markkinansa. Karkeammalla tasolla markkinat jaetaan kulutushyödyke- ja tuotannontekijämarkkinoihin. Vapailla markkinoilla hyödykkeiden tuotantomäärät määräytyvät kysynnän ja tarjonnan mukaan.
Tuotannontekijämarkkinat jaetaan työ-, raha- ja raaka-aine eli luonnonvaramarkkinoihin. Työmarkkinat ovat poliittisesti tärkein, koska niillä määräytyy palkkataso ja työttömyys. Työmarkkinat ovat myös siitä poikkeuksellinen markkina, että ne ovat säädeltyjä eikä tavanomainen kysyntä ja tarjonta -malli kuvaa sitä kovin hyvin. 
==Katso myös==
*Makrotaloustiede
== Lähteet ==
== Kirjallisuutta ==
* 
Luokka:Taloustiede
Kansanterveystiede

Kansanterveystiede tutkii ihmisten ja ihmisryhmien terveyttä ja sairautta yhteiskunnallisesta ja kulttuurisesta näkökulmasta. Kansanterveystieteen kiinnostuksen kohteena on koko väestö, ei siis yksilö kuten lääketieteessä.
Kansanterveystiede on saanut alkunsa 1800-luvulta. Sen merkittävimpiin saavutuksiin kuuluu tupakoinnin terveyshaittojen havaitseminen. 
Kansanterveystiede tutkii muun muassa sairauteen vaikuttavia tekijöitä, sairauden merkitystä ihmisten elämälle, terveydehuollon järjestelmiä keinoja terveyden edistämiseksi sekä keinoja sairauden ehkäisemiseksi.
Kansanterveystiedettä voi opiskella yliopistossa. Kansanterveystieteestä valmistuu terveystieteen kandidaatteja ja terveystieteen maistereita. Opiskeluaika on kandidaateille kolme vuotta ja maisterit opiskelevat lisäksi vielä kaksi vuotta kandidaatin tutkinnon suoritettuaan. Kandidaatin tutkinton on 180 ja maisterin 300 opintoviikon laajuinen. 
 
== Katso myös ==
* Terveystieto
== Kirjallisuutta ==
* 
== Aiheesta muualla ==
* Helsingin yliopiston kansanterveystieteen laitos
* Kuopion yliopiston kansanterveystieteen yksikkö
* Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
* Työterveyslaitos
* Tampereen yliopiston terveystieteen laitos
* Turun yliopiston kansanterveystieteen laitos
* Oulun yliopiston kansanterveystieteen laitos
* Terveyden edistämisen keskus
Luokka:Kansanterveys
Kansanviisaus

Kansanviisaus tarkoittaa yleisimmin kansanomaisia, ei-tieteellisiä tietoja tai käsityksiä maailmasta, jotka eivät kuitenkaan ole suoranaisesti myyttisiä tai yliluonnollisia. Tosin jotkut laskevat kansanviisauksiksi myös yliluonnolliset käsitykset ja monenlaiset kulttuuri-ilmiöt, varsinkin, jos sanaa pidetään vastineena englannin termille folklore. Folklorea vastaa kuitenkin paremmin termi kansanperinne. Kansanviisaudet sitovat yleensä jonkin syyn johonkin seuraukseen, esimerkiksi tietynlaiset pilvet tietynlaiseen tulevaan säähän tai jonkin yrtin käytön paranemiseen. Kansanviisauksien avulla voi tehdä likimääräisiä ennustuksia ilmiöistä, kuten säästä tai naisen käytöksestä. Kansanviisauksista osa on havaittu maailmaa tarkkailemalla. Niiden päätelmät eivät kuitenkaan vastaa luotettavuudessa tai ennustuskyvyssä tieteellisiä teorioita, jotka on hankittu tieteellisen tutkimuksen keinoin.
Kansanviisaudet ovat yleensä melko yksioikoisia ja yksinkertaisia. Niistä monet onkin suomessa puettu sananlaskujen muotoon.
== Kirjallisuutta ==
* 
* 
* 
Luokka:Kansanperinne
Kanslia

Kanslia (lat. cancellaria, sa. kanzlei, fr. chancellerie, eng. chancery) on valtionhallinnon tai kunnallishallinnon viraston tai laitoksen organisaatioyksikkö, joka hoitaa hallinnollisia asioita. Nimitystä alettiin käyttää keskiajalla virkamiehistä, jotka hoitivat kuninkaan tai ruhtinaan hovissa hallintoasioita hänen apunaan ja valtuutuksellaan. 
Nykyään kanslia on vanhahtava nimitys, joka viittaa byrokratiaan sen kielteisissä merkityksissä. Sen on korvannutkin usein asiakaspalveluun viittaavat nimitykset. Nimitys on kuitenkin säilynyt esimerkiksi ministeriöiden ynnä muiden virastojen korkeimpien virkamiesten nimikkeessä "kansliapäällikkö". Nimitystä käytetään kuitenkin edelleen monien instituutioiden ja virastojen sihteeriasioita hoitavista toimistoista (esim. valtioneuvoston kanslia, tasavallan presidentin kanslia, yliopiston tiedekunnan kanslia jne.).
Luokka:Hallinto
Luokka:Tilat
Kansliakieli

Kansliakieli eli kuriaalikieli, josta käytetään myös nimityksiä kansliatyyli ja virastotyyli, on kaavamaisuutensa, koukeroisuutensa, mutkikkaan lauserakenteensa ja vanhentuneen sanastonsa vuoksi yleiskielestä eroava kirjakielen muoto. Kansliakieltä käytettiin aiemmin etenkin virallisissa asiakirjoissa ja kuulutuksissa.
Saksan kansliakieli kehittyi maan kanslioissa 1300-luvulta lähtien. Se perustui saksilaismurteeseen ja se oli Saksan kirjakielen muoto, jota Martti Luther käytti kääntäessään Raamattua. Tämän kielen pohjalta muotoutui myös uusyläsaksalainen kirjakieli.
Suomessa ja Ruotsissa nimityksellä tarkoitetaan erityisesti Ruotsissa Kustaa Vaasan aikana kehittynyttä tyyliä, joka vaikutti myös suomenkieliseen kansliatyyliin. Tyylille on ominaista esimerkiksi ilmausten "edellä mainittu" ja "kysymyksessä oleva" runsas käyttö. Vuosiluku kirjoitettiin hyvin harvoin numeroin. Sen sijaan kirjoitettiin "parhaillaan kuluvasta" tai "viimeksi kuluneesta vuodesta". Myös pitkävirkkeisyys oli tyylille hyvin ominaista.
==Lähteet==
* Otavan iso tietosanakirja, Otava 1962
* Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1962
* Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1997, ISBN 951-855-135-9, osa V palsta 876
Luokka:Kielenhuolto
Kansliakollegio

Kansliakollegio () on Ruotsissa 1626–1801 toiminut virasto, joka vastaanotti ja lähetti hallitukselle tulevat ja lähtevät asiakirjat ja kirjeenvaihdon. Se myös itse käsitteli asioita, erityisesti sisäistä hallintoa ja ulkopolitiikkaa.
Kustaa Vaasan aikana Ruotsin kanslerinviraston (kanslian) toiminta laajeni, ja vuoden 1626 kansliajärjestys sekä vuoden 1634 hallitusmuoto vakiinnuttivat sen aseman. Kustaa II Aadolfin aikana siitä muotoutui yksi valtakunnan kollegio, jota johti kansleri ja kaksi kanslianeuvosta. Virasto sai vähitellen nimekseen kansliakollegio, ja se säilytti asemansa yleisenä asiakirjojen toimitusvirastona samalla, kun siitä muotoutui hallintovirasto. Kansliakollegio jaettiin eri asioita hoitaviin toimituskuntiin eli ekspeditioihin, joita johti vuodesta 1669 valtiosihteeri. Kansliakollegio lakkautettiin 1801, mutta maassa toimi edelleen Kuninkaallisen majesteetin kanslia ja sen toimituskunnat. Niistä muodostettiin 1840 Ruotsin nykyiset ministeriöt.
==Lähteet==
* Iso tietosanakirja, Otava 1934
* Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1962
Luokka:Ruotsin poliittinen historia
Kansliaministeri

Kansliaministeri on nimitys hallituksen jäsenelle, joka toimii pääministerin ohella valtioneuvoston kansliassa. Kansan suussa vastaava nimitys on "salkuton ministeri". Nykyisen lain mukaan Suomessa ei enää voi olla kansliaministereitä. Historiallisesti merkittävin salkuton ministeri oli Juho Kusti Paasikivi Rytin 1. hallituksessa talvisodan aikana. Viimeisenä kansliaministerinä toimi Ilkka Kanerva Holkerin hallituksessa 1987-1990.
K
Kanslianeuvos

Kanslianeuvos oli alkuaan eräiden Ruotsin kansliakollegion jäsenten virka-arvo. Kansliakollegio lakkautettiin 1801. Myöhemmin kanslianeuvos on ollut Ruotsissa eräiden ministeriöiden virkamiesten arvona. 
== Suomalainen arvonimi ==
Suomessa kanslianeuvos on nykyään tasavallan presidentin myöntämä arvonimi. 
==Lähteet==
* Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja Oy 1962
Luokka:Arvonimet
Kanslianeuvos (arvonimi)

Kanslianeuvoksen nimi ja arvo on Suomessa valtiovallan myöntämä arvonimi, joka ei liity mihinkään virkaan. 
__NOTOC__
== Arvonimen historiaa ==
Arvo suotiin 1800-luvulla usein ansioituneille professoreille. Myöhemmin arvonimeä on myönnetty muun muassa tieteellisten seurojen toimihenkilöille ja yliopistojen virkamiehille. 
Autonomian ajan arvojärjestyksessä kanslianeuvoksen arvonimi kuului kuudenteen arvoluokkaan yhdessä kollegineuvoksen kanssa kun yliopistojen vakinaiset professorit kuuluivat seitsemänteen arvoluokkaan.
== Kanslianeuvoksen arvonimi nykyään ==
Kanslianeuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 6. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Itsenäisyyden aikana arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1920. Vuosina 1918–2013 kanslianeuvoksen arvonimi on myönnetty 199 henkilölle. 
== Muutamia suomalaisia kanslianeuvoksia ==
Kanslianeuvoksia ovat tai ovat olleet:
* Kari T. Ahonen
* Veli Arrela
* Roger Broo
* Rafael Engelberg
* Onni Hallsten
* Lauri Jäntti
* Sakari Kajander
* Lauri Kaukonen
* Väinö Kaukonen
* Tero J. Kauppinen
* Jakob Axel Levonius
* Niilo Liakka
* Elias Lönnrot
* Gabriel Rein
* Veikko Tavastila
* Juho Heikki Tunkelo
== Katso myös ==
* Kanslianeuvos
==Lähteet==
* Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja Oy 1962 
=== Viitteet ===
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Kansliaoikeus

Kansliaoikeus oli Ruotsissa aiemmin toiminut erityistuomioistuin, joka tutki ja ratkaisi kuninkaan kanslian virkamiesten ja virkailijoiden tekemistä virkavirheistä nostettuja juttuja. Jo vuoden 1626 kansliajärjestyksen mukaan oli valtakunnankanslerilla ja kanslianeuvoksilla oikeus määrätä kanslian virkamiehille rangaistuksia. Vuonna 1661 annetussa kansliajärjestyksessä todetaan, että kansliakollegion tulee tuomita kanslian henkilökunnan tekemät virkavirheet. Tämän seurauksena kansliaan järjestettiin kansliaoikeudeksi kutsuttu tuomioistuin. Vuonna 1836 kansliaoikeus sai oikeuden tuomita postilaitoksen henkilöstöä. Kansliaoikeus lakkautettiin 1870 ja sen tehtävät siirrettiin osittain korkeimmalle oikeudelle ja osittain Svean hovioikeudelle.
==Lähteet==
* Nordisk familjebok, Nordisk familjeboks förlags 1910
Luokka:Ruotsin tuomioistuimet
Luokka:Ruotsin oikeushistoria
Kansliapresidentti

Kansliapresidentti oli vuosina 1680–1792 Ruotsin kansliakollegion päällikön virkanimi. Vapauden ajalla 1719–1772 kansliapresidentti johti hallitusta, joka oli vastuussa toimistaan säädyille. Vuoden 1772 jälkeen kansliapresidentin viran merkitys väheni Kustaa III:n yhä itsevaltaisemman hallinnon aikana. Vuosina 1792–1797 kansliakollegion päällikön virkanimenä oli valtakunnankansleri (rikskansler). Vuosina 1801–1809 kansliapresidentti oli kuninkaan kanslian päällikön virkanimi.
Kansliapresidenttinä toimivat
* Bengt Gabrielsson Oxenstierna 1680–1702
* Nils Gyldenstolpe 1705–1709
* Arvid Horn 1710–1719
* Gustaf Cronhielm 1719
* Arvid Horn (toisen kerran) 1720–1738
* Carl Gyllenborg 1739–1746
* Carl Gustaf Tessin 1747–1752
* Anders Johan von Höpken 1752–1761
* Claes Ekeblad nuorempi 1761–1765
* Carl Gustaf Löwenhielm 1765–1768
* Claes Ekeblad nuorempi (toisen kerran) 1769–1771
* Joakim von Düben 1772
* Ulric Scheffer 1772–1783
* Gustaf Filip Creutz 1783–1785
* Johan Gabriel Oxenstierna yhdessä Emanuel De Geerin kanssa 1786–1787
* Johan Gabriel Oxenstierna yksin 1787–1788
* Johan Gabriel Oxenstierna yhdessä Karl Vilhelm von Dübenin kanssa 1788–1789
* Karl Vilhelm von Düben yksin 1789–1790
* virka täyttämättä 1790–1792
* virka lakkautettiin 1792
* Fredrik Vilhelm von Ehrenheim 1801–1809
* Lars von Engeström 1809
==Lähteet==
* Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja Oy 1962
* Nordisk familjebok, Nordisk familjeboks förlags ab 1910
Luokka:Valtionhallinto
Luokka:Ruotsin historia
Kansliapäällikkö

Kansliapäällikkö on Suomen valtionhallinnossa ministeriön korkein virkamies, eräiden tuomioistuinten kanslian (esittelijöiden ja avustavan henkilökunnan) päällikkö tai kunnallishallinnossa kaupungin tietynlaisen hallintoyksikön päällikkö. Myös tasavallan presidentin kansliassa toimii kansliapäällikkö. Hän johtaa organisaationsa hallinnollista työtä. Esimerkiksi ministeriön toimintaa kansliapäällikkö johtaa parlamentaarisen vastuun kantavan ministerin alaisuudessa. Ulkoasiainministeriön ja valtiovarainministeriön kansliapäällikköinä toimivat valtiosihteerit.
Kansliapäälliköt nimitetään Suomessa ja monissa EU-maissa usein virkaan poliittisin perustein. Suomessa on myös muista EU-maista poiketen pakastevirkoja, jossa viranhaltija säilyttää aiemman virkansa. Muissa maissa viranhaltija luopuu entisestä virasta. Kansliapäälliköllä voi olla enemmän valtaa kuin heikolla ministerillä.
Kansliapäällikkö-nimikkeellä käännetään usein eräissä muissa maissa käytetyt henkilöstön päällikkö -nimitykset. Esimerkiksi Yhdysvaltain presidentin henkilöstön päällikön virka-asema "Chief of Staff" käännetään usein kansliapäälliköksi.
== Lähteet ==
Luokka:Hallinnon ammatit
Kantaja

Kantaja tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:
* kantaja (matematiikka), joukko jossa funktion arvot poikkeavat nollasta
* kantaja (oikeustiede), asianosainen joka esittää kanteen
* kantaja (biologia), resessiivisen alleelin suhteen heterotsygootti yksilö
* taudinkantaja
* tavaroita työkseen kantava henkilö, esim. kuli tai šerpa
Kantaja (biologia)

Kantaja tarkoittaa biologiassa eliötä, jolla on perimässään resessiivinen alleeli heterotsygoottisena. Näin yksilö voi levittää alleelia jälkeläisilleen, joilla ominaisuus ilmenee, jos ne saavat alleelin myös toiselta vanhemmaltaan. Usein kyseinen alleeli on tautia aiheuttava.
==Lähteet==
*
Luokka:Perinnölliset sairaudet
Kantaja (matematiikka)

Mittateoriassa ja funktionaalianalyysissä tarvitaan usein kantajan käsitettä. Kantaja voidaan määritellä sekä funktiolle että mitalle.
== Funktion kantaja ==
Topologisessa avaruudessa X\, määritellyn reaali- tai kompleksiarvoisen funktion f\, kantaja \operatorname{supp}\,(f) on joukon \{x\in X | f(x)\ne 0\} sulkeuma eli kaikkien kyseisen joukon sisältävien suljettujen joukkojen leikkausjoukko. Intuitiivisesti kantajaa voisi siis ajatella joukkona, jossa funktio "elää".
Funktion kantajaa merkitään myös symbolilla \operatorname{spt}\,(f).
Funktion kantaja on yleensä laajempi joukko kuin niiden pisteiden joukko, joissa funktio saa nollasta poikkeavia arvoja. Esimerkiksi indikaattorifunktion \chi_{]0,1[} kantaja on suljettu väli [0,1], mutta indikaattorifunktio saa nollasta poikkeavia arvoja täsmälleen avoimella välillä ]0,1[. 
Kantajaa voi suoraan soveltaa integraaliteoriaan. Esimerkiksi määritettäessä funktion integraalia ei tarvitse integroida koko perusjoukon X yli vaan riittää integroida pelkästään funktion kantajan yli, sillä niissä pisteissä, joissa funktio saa arvon nolla ei integraaliin kerry lisää (tai vähene) massaa.
Funktionaalianalyysissä usein eteen tulee ns. kompaktikantajaisia funktioita. Nämä ovat funktioita, joiden kantaja sattuu olemaan lisäksi kompakti joukko. Jatkuvat kompaktikantajaiset funktiot ovat esimerkiksi tavallisen \R^n:n tapauksessa aina integroituvia. Tämä nähdään arvioimalla ensin funktion itseisarvoa tasaisesti ylhäältä jollain positiivisella vakiolla (kompaktissa joukossa jatkuva reaalifunktio ei ole rajaton). Toisaalta vakion integraali yli kompaktin joukon (eli funktion kantajan) on äärellinen kun mittana on Lebesguen mitta. Tällöin koska integraali säilyttää epäyhtälön, niin myös vastaavan itseisarvon integraali (yli kantajan) on äärellinen. Nyt koska integraali yli kantajan on aina sama kuin koko perusjoukon yli integroiminen, on funktio siis määritelmän nojalla integroituva.
== Mitan kantaja ==
Vastaavasti kuten funktion tapauksessa mitan kantajaa voidaan ajatella joukkona, jonne mitta on keskittynyt. Täsmällisemmin topologisen mitta-avaruuden (X,\mathcal{A},\mu ) mitan \mu kantaja on joukko
\operatorname{spt} \, \mu = \bigcap \{ E \subset X : E \mbox{ on suljettu}, \, \mu( X \setminus E ) = 0 \} .
Mitan kantaja saadaan siis leikkaamalla keskenään kaikki ne avaruuden X suljetut joukot, joiden komplementit ovat nollamittaisia. Kantaja on siis eräässä mielessä pienin mahdollinen suljettu joukko, jonka komplementti on vielä nollamittainen.
Esimerkiksi Lebesguen mitan kantaja on koko avaruus \R^n ja pisteessä a \in \R^n määritellyn Diracin mitan \delta_a kantaja on pelkkä yksiö \{ a \}.
Mitan kantaja soveltuu integraaliteoriaan vastaavalla tavalla kuin funktion kantaja. Esimerkiksi laskettaessa \mu-mittaintegraalia reaalifunktiosta f riittää vain integroida f:ää \mu:n kantajan yli, sillä määritelmän mukaan kantajan komplementti on \mu-nollamittainen, so. siellä ei kerry integraaliin massaa.
Mitan kantajaa käytetään erityisesti mittojen geometrisissa sovelluksissa. Katso esimerkiksi massadistribuutio.
==Kirjallisuutta==
* 
Luokka:Mittateoria
Luokka:Funktionaalianalyysi
Kantaja (oikeustiede)

Kantaja on oikeudenkäynnissä se osapuoli, asianosainen, joka on pannut asian vireille tuomioistuimessa ja esittää kanteessaan yksilöidyt vaatimukset tuomioistuimen ratkaistavaksi. Kantajan vastapuolena on vastaaja.
Koska syyttäjä käyttää valtion puolesta julkista kannevaltaa, rikosasioissa kantajana toimii virallinen syyttäjä tai niissä tapauksissa kun syyttäjä ei ole nostanut syytettä, rikosasian asianomistaja.Laki oikeudenkäynnistä rikosasioissa 1 luku 2 § ja 14–15 §. Finlex. Ajantasainen lainsäädäntö.
== Lähteet ==
Luokka:Oikeudenkäynti
Luokka:Prosessioikeus
Kantar TNS

Kantar TNS Oy (aikaisemmin TNS Gallup Oy) on Suomessa toimiva mielipide- ja markkinatutkimusyritys. 
Yrityksen strategisena linjana 1970- ja 1980-luvuilla oli toiminta erillisillä asiakkaan toimialaan erikoistuneilla yhtiöillä: muun muassa Suomen Gallup Media, Suomen Gallup Markkinatutkimus, Suomen Gallup Ad ja Suomen Gallup Mainostieto. Kasvua haettiin myös yritysostoilla ja yhteisyrityksillä muita markkinointipalveluja tarjonneiden yritysten kanssa. Jo 1980-luvun lopulla yritys laajeni sekä Venäjälle että Baltiaan, joissa TNS-yritykset ovat yhä markkinajohtajia.
TNS:n ostettua Suomen Gallup -ryhmän sen erikoistuneet yritykset fuusioitiin emoyhtiöön 2003 alkaen. Vuonna 2008 WPP plc osti TNS-konsernin. TNS Gallupista tuli osa WPP:n Kantar Groupia.
 
TNS Gallupilla on ISO 9001 -laatusertifikaatti ja se kuuluu WWF:n Green Office -verkostoon. 
 
TNS Gallup on organisoitunut globaalin mallin mukaisesti eri osaamisalueisiin: Brand & Communication, Stakeholder Management, Innovation & Product Development, Retail & Shopper, Qualitative, Digital, Media ja Public Affairs. 
Yritys sijaitsee Espoon Otaniemessä.
==Lähteet==
== Aiheesta muualla == 
*Yrityksen verkkosivut
Luokka:Suomalaiset yritykset
Luokka:Markkinatutkimusyhtiöt
Kapina tehtailla

Kapina tehtailla : Kuusankoski 1918 on historioitsija Seppo Aallon kirjoittama tietokirja. Se kertoo tapahtumista Kuusankoskella ennen Suomen sisällissotaa, sen aikana ja sen jälkeen. Aalto sai teoksesta vuoden 2018 Tieto-Finlandia-palkinnon ja se palkittin myös Vuoden historiateos -palkinnolla.
== Tausta ja julkaisu ==
Seppo Aalto on kertonut, että ajatus kirjasta Kapina tehtailla lähti noin 2008. Hän tutustui tuolloin Mirja Turusen teokseen Veripellot, joka käsittelee Suomen sisällissodan tapahtumia Kouvolassa. Aalto on itse kotoisin Kuusankoskelta ja oli kuullut alueen hurjista tapahtumista jo aiemminkin.
Aalto alkoi kirjoittaa Kapina tehtailla -kirjaa vuonna 2016. Teoksen julkaisi vuonna 2018 kustannusyhtiö Siltala.
== Sisältö ==
Kapina tehtailla käsittelee Suomen sisällisotaa Kymintehtaiden työntekijöiden näkökulmasta. Siinä kerrotaan työläisten kapinasta, punaisten vallasta, punakaartista ja terrorista sekä sodanjälkeisestä valkoisesta terrorista.
== Vastaanotto ==
Kapina tehtailla valittiin vuoden 2018 Tieto-Finlandia-palkinnon saajaksi. Valinnan tehneen Virpi Suutarin mukaan teoksen paikallistarkkuus ja tapahtumien sijoittaminen laajoihin yhteyksiin osoittaa vaikuttavasta yhteiskunnallisesta tutkimuksesta ja ymmärryksestä.
Myös Helsingin Sanomien Veli-Pekka Leppänen kehuu Aallon paikallistuntemusta. Hän kirjoittaa myös, että Aalto on kirjoittanut teoksensa osoittaen tapahtuneen mutta osoittelematta ketään. Kirja on suora kuvaus yhteisöstä sodassa. Kymen Sanomien arvostelussakin nostetaan kirjan suorapuheisuus ja toisaalta äärimmäisen tarkka tutkimus tapahtuneesta. Arvostelun mukaan yksityiskohtia on jopa liiallisesti.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset tietokirjat
Luokka:Kirjat Suomen historiasta
Luokka:Vuoden 2018 kirjat
Kapitalisti

Kapitalisti merkitsee joko rikasta pääoman eli kapitaalin omistajaa tai kapitalismin kannattajaa. Pääoman omistajasta sanaa käytetään varsinkin politiikasta puhuttaessa.
Kapitalisti on erityisesti pääoman tuotolla (korot, osingot, vuokrat tms.) eläjä, jonka ei tarvitse tehdä työtä elääkseen.
Marxismin mukaan pääomatuloilla eläjä riistää työläisiä eli proletaareja.
Marxilaisen ajattelun mukaan kapitalistisessa yhteiskunnassa kapitalisti omistaa tuotantovälineet. Omistuksen nojalla hän saa määräysvallan tuotannon tuloksiin. Osan tuotannosta syntyneestä arvonnoususta kapitalisti maksaa työläisille palkkana, mutta loput hän pitää itse. Muita tuloja kapitalisti saattaa hankkia keinottelemalla ei-tuotannollisilla finanssipääomilla kuten arvopapereilla ja kiinteistöillä. Kapitalistit myös kilpailevat keskenään. Kilpailun seurauksena kapitalistien pääomat kasautuvat entistä harvempien kapitalistien käsiin.
== Katso myös ==
* Anarkokapitalisti
== Lähteet ==
Luokka:Marxilaiset käsitteet
Luokka:Politiikan käsitteet
Kapselointi

Kapselointi tarkoittaa ohjelmoinnissa yhteen kuuluvien tietojen ja toimintojen kokoamista yhdeksi kokonaisuudeksi. Olio-ohjelmoinnissa kapselointi tapahtuu usein kokoamalla muuttujat ja metodit luokaksi. 
Myös moduulit ja pakkaukset toimivat kapselointivälineinä.
Kapseloinnin tarkoituksena on useimmiten yhteenkuuluvien asioden kokoamisen lisäksi myös piilottaa toteutus moduulin tai luokan asiakkailta eli sen käyttäjiltä. Tarkoitus on siis tarjota käyttöön eräänlainen valmis ohjelmoinnin rakennuspalikka, jota voi käyttää ohjelman rakentamiseen tietämättä mitään (ja välittämättä) palikan sisäisestä toteutuksesta. Tämä edellyttää sitä, että moduulin tai luokan rajapinta on hyvin määritelty ja dokumentoitu. 
Syitä kapseloinnin käyttämiseen ovat mm.
* Ohjelman jakaminen pienempiin, helpommin toteutettaviin ja hallittaviin osiin
* Ohjelman ylläpidon helpottaminen, koska muutokset vaikuttavat vain rajoitettuun alueeseen ohjelmassa rajapinnan säilyessä samana.
* Uudelleenkäytettävyyden helpottuminen. Kun rakennuspalikka on tehty oikein, sitä voidaan käyttää myös muissa ohjelmissa.
Luokka:Ohjelmointi
Karakallion ostoskeskus

Karakallion ostoskeskus on ostoskeskus Karakallion osa-alueessa Espoossa. Ostoskeskuksessa on Alepa, videovuokraamo, Ravintola Karkelon Tähti, R-kioski, Merjan Kulma ja Karakallion Isännöitsijät. Ostoskeskus on rakennettu 1970-luvun vaihteessa lähelle Karakallion koulua, kenttää ja Karataloa. Ostoskeskuksen lisäksi Karakalliossa on Lidl. Alun perin liikkeessä toimi K-Karahalli. 
Luokka:Espoon kauppa- ja ostoskeskukset
Luokka:Karakallio