nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Hiphei

Shri Hiphei (23. elokuuta 1937 – 8. huhtikuuta 2020 Aizawl) oli intialainen poliitikko.H Rajya Sabha Former Mizoram Speaker Hiphei Passes Away The Shillong Times Hän istui Rajya Sabhan jäsenenä kahden kauden ajan vuosina 1990–1996 ja 1996–2002.
Hiphei tuli valituksi osavaltionsa Mizoramin lainsäädäntökokouksen jäseneksi vuosina 1972, 1978, 1979, 1984, 1987, 1989 ja 2013. Osavaltion lainsäädäntökokouksen puhemiehenä hän toimi vuosina 1989–1990 ja 2013–2018. Vuosina 1972–1977 hän oli toiminut sen varapuhemiehenä. Hänellä oli myös eri vastuualueita osavaltion hallituksessa. Hän kuului vuodesta 1984 Intian kongressipuolueeseenFormer Mizoram Assembly speaker Hiphei dies at 82 Outlook India ja liittyi Intian kansanpuolueeseen vuonna 2018. Varhaisemmalla urallaan hän oli toiminut Mara Freedom Partyssa syyskuusta 1963 ja Janatassa vuodesta 1978.
Hiphei kuoli 82-vuotiaana Aizawlin siviilisairaalassa pitkittyneeseen sairauteen. Hänellä oli vaimo ja kaksi lasta.
== Lähteet ==
Luokka:Intialaiset poliitikot
Luokka:Vuonna 1937 syntyneet
Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Hippa (mytologia)

Hippa eli Hiippa eli Hiippo eli Hippo eli Vippo eli Viipeli Viippo on suomalainen taruolento, metsänhaltija. 
Monissa metsämiehen loitsuissa Hipalta pyydetään riistaa. Paimenten loitsuissa Hippaa käsketään pitämään karhut erossa karjasta. Hippa koettiin usein parrakkaaksi miesolennoksi ja metsän kuninkaaksi, kuten käy ilmi seuraavista yleisistä loitsun säkeistä:
:Metsän Hippa halliparta, 
:Metsän kultainen kuningas
Satunnaisesti Hippa saattoi olla myös nainen:
:Hippa hiiden tyttäriä
Hippa-nimitys tulee mahdollisesti olennon hiippalakista, korkeasta suiposta päähineestä. Myös hippa-leikki on saanut nimensä siitä, että pelivälineenä on joskus käytetty korkeaa hattua.
Kotikissan kerrotaan syntyrunoissa saaneen alkunsa saunan kiukaalta halliparran hautomana. Kissa ruumiin osat tulivat sudesta, kyykäärmeestä ja neidosta.
:Kyllä tiän kissan synnyn,
:Halliparran hauteleman:
:Kissa on saatu kiukoalla,
:Nenä neittä, pää jänistä,
:Häntä Hiien palmikkoa,
:Kynnet kyitä käärmehiä,
:Jalat muita muuramia,
:Muu ruumis suen sukua
Hippa on runoissa yhdistetty toisinaan Kuippanaan.
==Lähteitä==
*Christfrid Ganander: Mythologia Fennica (1789)
* 
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Hirsjärvi (Tammela)

Hirsjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelan ja Urjalan välisellä rajalla sijaitseva järvi.
== Maantietoa ==
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 127,2 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee Tammelan ja Urjalan rajamailla, siihen rajautuvia kulmakuntia ja kyliä ovat Hirsjärvenkulma, Kallionkulma ja Keikkala. Ympäristön soita on ojitettu ahkerasti ja niiden kuivatusvesiä tuo kahdeksan ojaa, jotka on ohjattu järveen. Järvi on valuma-alueensa latvajärvi. Sen laskuoja on Luonnonoja, joka virtaa luonnollisesti mutkitellen metsäpurona pohjoisessa kilometrin päässä sijaitsevaan sijaitsevaan Lahmajärveen, joka edelleen laskee Kokonjärven kautta Rutajärveen. Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä. Rannat ovat moreenimaata ja etelä- ja pohjoisrantaan rajautuu peltomaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee useita maatiloja ja varsin runsaasti vapaa-ajan asuntoja (noin 40). Niille johtaa tiet Tammelan ja Toijalan yhdistävältä yhdystieltä 2846. Tammelan ja Urjalan välinen raja ylittää järven niin, että suurin osa järven eteläosasta kuuluu Tammelaan.
== Historiaa ==
Vuonna 1960 julkaistussa peruskartassa järven itäranta oli melko tyhjä, mutta seuraavassa vuoden 1979 kartassa rantaan on rakennettu runsaasti kesämökkejä.
== Lähteet ==
Luokka:Tarpianjoen valuma-alue
Luokka:Tammelan järvet
Luokka:Urjalan järvet
Hirsjärvi (täsmennyssivu)

Hirsjärvi tai Hirsijärvi voi tarkoittaa seuraavia:
==Paikkoja==
===Hirsjärvi===
* Hirsjärvi, kylä ja postinumeroalue Somerolla
* Hirsjärvi, järvi Someron Hirsjärvellä
* Hirsjärvi, järvi Tammelassa Urjalan rajalla
* Hirsjärvi, Kiikalan Kruusilan kyläkeskuksen vaikutusalueesta 1900-luvulla toisinaan käytetty nimitys.
===Hirsijärvi===
* Hirsijärvi (myös Hirsjärvi), järvi Kiskossa, Muurlassa ja Kiikalassa Salossa
* Hirsijärvi, järvi Lopella
* Hirsijärvi, järvi Inarissa.
* Musta Hirsijärvi, järvi Padasjoella
* Valkea Hirsijärvi, järvi Padasjoella
==Sukunimenä==
* Irma Hirsjärvi (s. 1960), kulttuurintutkija
* Pekka Hirsjärvi (1919–2007), kemisti, professori
* Sirkka Hirsjärvi (s. 1940), kasvatustieteen professori
* Tarmo Hirsjärvi (1878–1945), kansakoulunopettaja ja Lounais-Hämeen paikallishistorian tutkija
* Wäinö Hirsjärvi (1890–1973), rehtori, päätoimittaja, kirjailija ja kotiseututyön harrastaja.
==Muita==
* Hirsjärven kartano, kartano Someron Hirsjärvellä
* Hirsjärven koulu, Someron Hirsjärvellä toiminut Someron kunnan koulu
* Hirsjärven koulu, Kiikalan Kruusilassa toiminut Kiskon ja Kiikalan kuntien koulu
Luokka:Järvien täsmennyssivut
Hirsutismi

Hirsutismi tarkoittaa naisilla esiintyvää liiallista karvankasvua kehon alueilla, joissa tyypillisesti kasvaa karvaa lähinnä miehillä. Näitä alueita ovat esimerkiksi ylähuuli, leuka, rintakehä, alavatsa ja selkä.
Hirsutismin toteaminen on jossain määrin tulkinnanvaraista, sillä normaalin karvoituksen ja liikakarvoituksen ero on jossain määrin makuasia. Joidenkin arvioiden mukaan sitä esiintyy 5-10%:lla naisista, mutta joidenkin arvioiden mukaan esiintyvyys on jopa 15-50%. Tyypillinen syy on hirsutismille on munasarjojen monirakkulaoireyhtymä, jota esiintyy noin 5-15 prosentilla naisista.
Hirsutismi ei useimmiten ole merkki mistään vakavammasta ja sitä voidaankin hoitaa yksinkertaisesti karvoja poistamalla. Toisin kuin jotkut luulevat, karvojen poistaminen ei kiihdytä niiden kasvua. Karvankasvua voi hillitä myös eflornitiiniä sisältävällä voiteella. Eflornitiini hoitaa kuitenkin vain oiretta, ei sen taustalla olevaa syytä. Tämä tarkoittaa sitä, että karvankasvu palaa ennalleen, kun voiteen aktiivinen käyttö lopetetaan.
== Milloin lääkäriin? ==
Runsas karvankasvu naisilla ei yleensä vaadi lääkärin hoitoa. Lääkäriin kannattaa kuitenkin hakeutua, mikäli karvankasvu on alkanut nopeasti tai mikäli karvankasvun ohella esiintyy muita oireita, kuten äänen madaltumista, hiustenlähtöä tai kuukautiskierron häiriöitä. Tällöin taustalla saattaa olla hormonitoiminnan häiriö.
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
*Therepia Fennican määritelmä
Luokka:Karvat
Luokka:Ihotaudit
Hitolanjoki

Hitolanjoki on Uskelanjoen sivujoki Kiikalassa Salossa. 
==Sijainti vesistöalueella==
Hitolanjoki on yksi kolmesta Uskelanjoen latvahaarasta, jotka yhtyvät Kiikalan Rekijoen kylän luona Uskelanjoeksi. Kaksi muuta ovat Somerolta alkunsa saavat Rekijoki ja Terttilänjoki.
==Joen kulku==
Hitolanjoki saa alkunsa Kiikalan kirkonkylän luona sijainneesta, jo 1900-luvun alussa lasketusta mutta vasta 1960-luvulla lopullisesti kuivatusta Kurajärvestä, joka siitä lähtien on ollut pumppuamon avulla kuivana pidettyä viljelysmaata. Tästä se virtaa ensin länteen ja sitten luoteeseen Kiikalan kirkonkylä ja Rekijoen kylien alueella kunnes yhtyy Uskelanjokeen Rekijoen kylän luona.
==Sillat==
Lähellä Rekijoen kylää Hitolanjoen ylittää yhdystie 2403. Lähellä joen alkupäätä Kiikalan kirkonkylän luona joen ylittää Kiikalan kirkonkylästä Hitolaan ja Vanhakylään johtavai paikallistietasoinen yhdystie Kalatie.
==Sivuhaarat==
Hitolanjokeen yhtyy pohjoisesta Kurajärveen aiemmin laskenut Satakoskenoja joka Kurajärven kuivatuksen jälkeen on johdettu järven ohi. Satakoskenojan latvahaaroja ovat Hyyppärän harjualueen Natura 2000 -suojelualueelta alkunsa saavat Kultalähteenoja ja Huhdinoja sekä pääosin Natura-alueen ulkopuolella virtaava Kertomuksenoja. Lähellä Satakoskenojan suuta siihen yhtyy vielä Lammenjärvenoja.
==Valuma-alueen järvet ja lähteet==
Hitolanjoen valuma-alueen kaikki järvet ja runsasvetiset lähteet sijoittuvat joen valuma-alueen itäisimpään osaan, Satakoskenojan valuma-alueelle, Kolmanteen salpauselkään kuuluvan Kiikalannumen reunoille. Useat alueen järvistä ja lähteistä kuuluvat Hyyppärän harjualueen Natura 2000 -suojelualueeseen.
Satakoskenojan latvahaaroista Kultalähteenoja saa alkunsa Natura-alueelle nimensä antaneen Hyyppärän harjun luona sijaitsevasta rauhoitetusta Kultalähteestä Kiikalassa. 
Satakoskenojan toinen latvahaara Huhdinoja alkaa Salon ja Someron, aiemmin Kiikalan ja Somerniemen, rajalla sijaitsevasta, myös Hyyppärän harjualueen Natura-alueeseen kuuluvasta rauhoitetusta Lamminlähteestä. 
Satakoskenojaan kolmas latvahaara Kertomuksenoja saa alkunsa Natura-alueen ulkopuolella Someron Kaskiston kylässä sijaitsevasta pienestä Kertomuksenjärvestä ja siihen laskee myös samassa kylässä sijaitseva Kantlampi. 
Satakoskenojaan lähellä Kurajärveä yhtyvä Lammenjärvenoja saa alkuna Hyyppärän harjualueella lähellä Kultalähdettä sijaitsevasta Lammenjärvestä, jonka rannalla on Kiikalan seurakunnan perustama leirikeskus.
Kiikalannummen laskujoettomista harjujärvistä Hitolanjoen valuma-alueeseen luetaan lähellä Kiikalan lentokenttää sijaitseva Kalaton eli Pitkustan Kalaton.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*
Luokka:Suomen joet
Luokka:Salon luonto
Luokka:Uskelanjoen vesistö
Luokka:Kiikala
Hittavainen

Hittavainen on suomalaisessa kansanperinteessä esiintyvä metsänhaltija, joka auttoi jäniksen pyynnissä.
Mikael Agricolan "epäjumalien" luettelossa vuodelta 1551 Hittavainen auttaa jänisten metsästäjää: 
:Hittavanin toi Jenexet Pensast
Sigfridus Aronus Forsiuksen latinankielisessä runomuotoisessa versiossa Agricolan luettelosta Hittavainen ohjasi jänikset metsästä talvella:
:Hittavanus leporis saltus moderatur hiberni.http://kansanrunous.net84.net/Suomalaisten_muinaisusko/muut_suomalaisten_jumalien_esittelyt.htm Uno Harva: Suomalaisten muinaisusko. 1948.
Kaarle Krohn oletti että nimen alkuperäinen muoto olisi ollut Huittavainen, jolla olisi viitattu Pyhään Hubertukseen. Krohn oletti myös että Pyhään Hubertukseen liittyisivät myös Kuippana ja monet samankaltaiset kansanrunoudessa esiintyvät nimet.Kaarle Krohn: Suomalaisten runojen uskonto. 1914-15.
Uno Harva hyväksyi oletuksen että Kuippana ym. liittyisivät Pyhään Hubertukseen, mutta ei katsonut Hittavaisen kuuluvan tähän sanaperheeseen. Harva kannatti Krohnin aikaisemmin esittämää näkemystä että Hittavainen olisi sukua kansanperinteen tuntemalle hiidelle ja siitä johdetulle hitto-sanalle.Uno Harva: Suomalaisten muinaisusko. 1948.
Martti Haavion teorian mukaan Hittavaisen taustalla olisi toinen pyhymys — tervakattilassa keitetty Pyhä Vitus.Martti Haavio: Karjalan jumalat. 1959.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Hjalmar Bronikowsky

Hjalmar Fredrik Bronikowsky (15. lokakuuta 1858 Tammisaari – 1. kesäkuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen hovioikeudenneuvos.
Hänen vanhempansa olivat kunnallispormestari Fredrik Edgar Leonard Bronikowsky ja Josefa Terese Björkbom. Hän suoritti oikeustutkinnon vuonna 1885 ja sai varatuomarin arvon 1887. Bronikowsky toimi hovioikeudenneuvoksena Turun hovioikeudessa vuosina 1917–1928.
Hän sai Suomessa ainutkertaisen varapresidentin arvonimen vuonna 1928.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset tuomarit
Luokka:Vuonna 1858 syntyneet
Luokka:Vuonna 1929 kuolleet
Hjalmar Erik Gabriel von Bonsdorff

Hjalmar Erik Gabriel von Bonsdorff (29. syyskuuta 1826 Helsinki – 17. toukokuuta 1905 Helsinki) oli suomalainen vapaaherra, tilanomistaja ja virka- ja valtiopäivämies.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Hjalmar Erik Gabriel von Bonsdorff. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 30.7.2021.
Von Bonsdorffin vanhemmat olivat kamreeri, vapaaherra Johan Gabriel von Bonsdorff ja Ulrika Charlotta von Willebrand ja puolisot vuodesta 1856 Ulrika Karolina Wasenius (k. 1860) ja vuodesta 1861 Matilda Johanna Margareta Tams (k. 1897). Professori, lääkintäkenraalimajuri Hjalmar Gabriel von Bonsdorff oli Hjalmar Erik Gabriel von Bonsdorffin poika ensimmäisestä avioliitosta ja ylitarkastaja Adolf von Bonsdorff toisesta avioliitosta. Hjalmar Erik Gabriel von Bonsdorff tuli ylioppilaaksi Helsingissä 1843 ja valmistui filosofian maisteriksi 1850. Venäjällä hän opiskeli vuodesta 1851 ja suoritti 1854 suuremman kameraalitutkinnon. Von Bonsdorff oli senaatin talousosaston ylimääräinen kopisti 1854, apukamreeri Suomen sotakomissariaatissa 1855 ja kassanhoitaja 1857–1858. Vapaaherra hänestä tuli isänsä kanssa 1868 ja hän oli tilanomistaja Sonabyssä vuodesta 1883. 
Von Bonsdorff oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1877–1878, 1882 ja 1885.Förteckning öfver Ridderskapets och Adelns medlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1877. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1877. Sjette häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1879, s. 1903-1907.Förteckning öfver Ridderskapet och Adelnsmedlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1882. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1882. Tredje häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1885, s. 1489-1493.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1885 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1885. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1886, s. 1419-1424.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1826 syntyneet
Luokka:Vuonna 1905 kuolleet
Hjalmar Kahrila

Hjalmar Valerian Kahrila (ent. Karlsson) (12. toukokuuta 1907 Askola – 30. marraskuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen kuvataiteilija.
Hjalmar Kahrila opiskeli Vapaassa Taidekoulussa vuosina 1937-1938. Hän debytoi Helsingissä vuonna 1939. Kahrila sai II palkinnon dukaattikilpailussa 1940.
Hjalmar Kahrila osallistui Suomen Taiteilijain ja Nuorten näyttelyihin vuosina 1939-1949. Yksityisnäyttelyitä hän piti Helsingissä vuosina 1946 ja 1955. Ulkomailla Kahrila osallistui näyttelyihin Oslossa, Göteborgissa ja Tukholmassa vuonna 1940. Kahrilan teoksia on Imatran ja Hämeenlinnan taidemuseoiden kokoelmissa, Emil Cedercreutzin museossa sekä Kordelinin ja Gyllenbergin säätiöillä.
Hjalmar Kahrila oli Taidemaalariliiton ja Kuvataiteilijasenioreiden jäsen. Hän harjoitti kehysliikettä vuosina 1941-1975.
Kahrilan vanhemmat olivat nahkuri Julius ja Anna Karlsson. Hjalmar Kahrilan ensimmäinen puoliso oli Lydia ja toinen Toini Kahrila.
== Lähteet ==
* Hjalmar Kahrila taiteilijamatrikkelissa
* Kuvataiteilijat -taiteilijahakemisto 1991 (Suomen taiteilijaseura, ISBN 951-608-000-6)
* Suomen taiteiljaseura: Kuvataiteilijat 1986, toim. Mauri Faven, Erkki Hirvelä, Jorma Hautala, Reino Laitasalo, Antti Lampisuo, Pirkko Nukari, Maria-Liisa Saastamoinen ja Päivi Lampinen, ISBN 951-95546-3-7; sivu 154-155
== Aiheesta muualla ==
* Emil Cedercreutzin museon taiteilijat
* Kirjav@ - Kansallisgallerian kirjaston kokoelmatietokanta, Hjalmar Kahrila
Luokka:Suomalaiset taidemaalarit
Luokka:Vuonna 1907 syntyneet
Luokka:Vuonna 1981 kuolleet
Hjalmar Oker-Blom

Hjalmar Christian Oker-Blom (21. kesäkuuta 1870 Viipuri – 8. helmikuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen agronomi, juristi, maatalousneuvos ja valtiopäivämies. 
==Henkilöhistoria==
Hjalmar Oker-Blomin vanhemmat olivat jalkaväenkenraali, senaattori Christian Theodor Oker-Blom ja Julia Maria Lovisa Böckelman ja puoliso vuodesta 1906 Paula Johanna Hertz. Oker-Blom tuli ylioppilaaksi 1891 ja suoritti oikeustutkinnon 1896 ja agronomitutkinnon 1898. Hän toimi senaatissa ylimääräisenä kopistina vuodesta 1899 ja maataloushallituksessa sihteerinä 1906–1917 ja lainoppineena maatalousneuvoksena 1917–1937. Oker-Blom toimi myös maataloushallituksen vt. ylijohtajana useaan otteeseen. Hän edusti sukuaan aatelissäädyssä valtiopäivillä 1899, 1900 ja 1905–1906. Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Hjalmar Christian Oker-Blom Viitattu 9.11.2020.Kuka kukin on 1934, s. 482. Viitattu 9.11.2020.Maatalousneuvos Hjalmar Oker-Blom kuollut. Helsingin Sanomat, 9.2.1937, s. 3.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954.
Professori Max Oker-Blom ja juristi Georg Kristian Oker-Blom olivat Hjalmar Oker-Blomin veljiä.Biografiasampo: Christian Theodor Oker-Blom Viitattu 8.7.2021.
==Julkaisuja==
* Suomen maataloushallinto, 1932
* Luettelo tärkeimmistä maataloushallitusta ja kalastushallitusta sekä maataloutta ja sen sivuelinkeinoja koskevista komiteanmietinnöistä, 1932
* Hallinnollisia ohjeita viran ja toimen haltijoille maatalouden alalla, 1936
==Lähteet==
 
Luokka: Suomalaiset juristit
Luokka: Suomalaiset virkamiehet
Luokka: Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1870 syntyneet
Luokka:Vuonna 1937 kuolleet
Hm

Hm tarkoittaa seuraavia:
* 
* hallintotieteiden maisteri, HM, HTM tai hallintot. maist., korkeakoulututkinto
* hallitusmuoto, HM, laki, jossa määritellään valtion valtaa käyttävät instituutiot
* 
* 
* Hennes & Mauritz, H & M, ruotsalainen vaate- ja kosmetiikkamyymäläketju
* HM, musiikkilehti
* 
* hoc mense, h.m., tätä kuuta
* Hänen majesteettinsa, H.M. tai HM, englannin ilmauksista His Majesty ja Her Majesty, kuninkaallisen puhuttelussa käytettävä ilmaus
* Härmän rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Hm, rautatieliikennepaikka.
* Haluatko miljonääriksi?, suomalainen visailuohjelma.
Hoikankangas

Hoikankangas on kaupunginosa Kajaanissa, joka on noin kolmen kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Alueella sijaitsee kymmenen kerrostalon muodostama asuinalue. Hoikankankaalla toimii myös puolustusvoimien joukko-osasto Kainuun Prikaati johon kuuluu fyysisesti mm. viisi kasarmia ja Hoikanportin ampumarata.
Aiemmin Hoikankangas muodosti oman tilastollisen taajamansa, mutta se on nykyään kasvanut yhteen Kajaanin keskustaajaman kanssa.
==Lähteet==
Luokka:Kajaanin kaupunginosat
Luokka:Kainuun maakunnan entiset taajamat
Hoitotason ensihoito

Hoitotason ensihoidolla tarkoitetaan ensihoitoyksikköä, joka on miehitetty vähintään yhdellä hoitotason tasotestauksen läpäisseellä ensihoitajalla. Näiden ensihoitajien tulee kyetä aloittamaan potilaan hoito tehostetun hoidon tasolla ja kyettävä toteuttamaan kuljetus siten, etteivät potilaan elintoiminnot vaarannu. Näitä toimenpiteitä ovat esimerkiksi potilaan tilaan oleellisesti vaikuttavan ensihoitolääkkeen anto, 12-kanavaisen EKG:n otto ja sen tulkinta, elvytystilanteen johtaminen ja hoito, elottoman aikuisen ja lapsen intubaatio, tajuttoman intubaatio kevyttä anestesiaa käyttäen sekä rytmihäiriöiden hoito ulkoisella tahdistuksella.
Lisäksi hoitotasoiselta ensihoitajalta odotetaan valmiutta päätellä tutkimusten ja haastattelun perusteella työdiagnoosi ja valita hoitolinjat sen mukaan sekä toimia monipotilastilanteessa lääkinnällisen pelastustoiminnan johtajana. 
== Valvonta ==
Hoitotason ensihoitoa valvovat sairaanhoitopiirit, jotka täydentävät oman alueensa hoito-ohjeita ja määrittelevät, mitä toimenpiteitä hoitotasolla saa ja tulee tehdä. Lisäksi sairaanhoitopiirin vastuulla on järjestää hoitotasolla toimivien henkilöiden tasotestaus ja valvoa opitun tiedon ja taidon ylläpitoa.
== Lääkintäesimiestoiminta ==
Monissa suurissa kaupungeissa on aloitettu lääkintäesimiestoiminta, jossa hoitotasolla olevalla sairaankuljettajalla miehitetty ajoneuvo toimii perustason ambulanssien tukiyksikkönä ja lääkinnällisen pelastustoiminnan johtajana. Potilas hyötyy, kun perustason ensihoitoyksikön tueksi saadaan tehostettuun hoitoon kykenevä yksikkö. Tällaisia tilanteita voivat olla esimerkiksi lääkitykset, hengitysteiden varmistaminen intubaatiolla, hengitysvaikeuspotilaan CPAP-hoito ja muut toimenpiteet, joiden hoitamiseen ei ole perustason yksikössä valmiutta.
== Koulutus ==
1. toukokuuta 2011 astui voimaan uusi terveydenhuoltolaki, jonka nojalla on annettu myös ensihoitoa ohjaava asetus. Asetuksen mukaan hoitotason tehtävissä voivat jatkaa ennen kyseistä päivämäärää pätevyyden saaneet henkilöt. Tämän jälkeen uuden työntekijän on oltava joko ensihoitaja tai vähintään 30 opintopisteen laajuisen ensihoitoon suuntaavan lisäkoulutuksen käynyt sairaanhoitaja. Tällä tavoin pyritään varmistaman hoitotasolla toimivien henkilöiden tieto-taitotason riittävyys lääkehoidossa ja potilaan elintoimintojen turvaamisessa.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin toimintaohje
Luokka:Ensihoito
Holiday Club Katinkulta

Holiday Club Katinkulta on Holiday Clubin omistama lomakohde Sotkamossa Kainuussa. Katinkulta on Holiday Clubin niin sanottu lippulaivakohde, jota on kehitetty kaikista kohteista eniten. Holiday Club on käyttänyt Katinkultaa markkinoidessaan sanontaa Pohjoismaiden monipuolisin lomakohde.
== Historiaa ==
Katinkullan perustivat Seppo Lindeman oman kotitilansa maille yhdessä Seppo Juurikon kanssa. Viikko-osakkeita tarjoavan lomakylän rakentaminen aloitettiin 1989 ja avajaisia vietettiin 1991, lamavuosien ja pankkikriisin kynnyksellä. Pankin vetäydyttyä lupaamastaan rahoituksesta Katinkullan rakennuttajayhtiö Rantakatin Lomakylä Oy teki konkurssin lokakuussa 1992. Yhtiö ei päässyt yrityssaneeraukseen ja joutui Skopin omistukseen. Omaisuudenhoitoyhtiö Arsenal myi Katinkullan vuonna 1998 Lomapörssille, joka oli nykyisen Holiday Club Resorts Oy:n edeltäjä.Sommar, Heidi: Taistelu Katinkullasta, Yle Elävä arkisto 2.9.2014. Viitattu 13.5.2017.Karjalainen, Jonna: Kylpylän perustajasta varattomaksi yhdessä yössä – "Olen muuttanut pakosta Espanjaan", Yle Uutiset 10.12.2016. Viitattu 13.5.2017.
== Palvelut ==
Holiday Club Katinkullassa on suuri hotellisiipi sekä loma-asuntoja. Vuonna 2012 valmistui lisäksi uusi Villas-siipi. Katinkullan kolme ravintolaa ja kolme baaria sijaitsevat klubirakennuksessa: à la carte -ravintolat Easy Kitchen ja Maisemaravintola, pizzaravintola Classic Pizza, allasbaari Spa Café ja yökerho Night Cat.
Katinkullan rakennuksessa sijaitsee R-Kioski. 
Katinkulta Areena on alueen suuri tapahtumahalli, jossa esiintyy erilaisia artisteja ja jossa järjestetään erinäisiä tapahtumia.
==Lähteet==
==Kirjallisuutta==
*Hautamäki, Tapani. Katinkullan kaappaus. Näytelmä taloushistoriamme suurimmasta tulonsiirrosta ja siihen liittyvästä yhteiskunnallisesta korruptiosta. Huhmari : Karprint, 1995. ISBN 952-9748-17-5.
Luokka:Suomen hotellit
Luokka:Holiday Club
Luokka:Sotkamon rakennukset ja rakennelmat