Kotobalibre

__NOTOC__
Kotoli mitrjo mahaena
  
 Bruk hur pas afta kotoli 
;All kotaba ine afta kotoli ine parjan e, fu Vjosaalfakun. Ds. l. 8 pr alfakun. Ttb:
: magazin…
: maha…
: mahaklar…
: majkrafon…
: maladec…
;Li kotaba gen ine mahaklarsma, sit jam risanen ~ djabdell afta, ttb:
: alfakun… Anglosa∼. ∼ fu Vjosa.
: da lesa:
: alfakun… Anglosaalfakun. Alfakun fu Vjosa.
;Li kavare kotaba sebjaimi akote catajn kotaba, sit jam risanen ␇ ejns afta, ttb:
: rz… ␇ rz za rz Na moge rz…
;Li jam ataj imi fu kotaba, sit jam lasku ejns afta, ttb:
: avto… 1. Ugokuting mit krajs, skoj ke. 2. Mikava ugokuting…
;Li jam plusejn tropas pr mahaklar ejn imi, sit jam risanen ; melan afta, ttb:
: ataj… Lasku, numbra fu jt; hur moge…
;Li jam qigau kotaba mit sama kava, sit jam lasku ejns afta, ttb:
: sjot1… Santlik qisaj sira isi ke brukena pr naze sjot smak na joku namting made.…
: sjot2… Harena bra smak lik fraut…
: sjot3… Tell fu netopa fu vonating, andere vonating no ke…
;Li kavare nojtajena kotaba, sit jam kavarisma za afta, ttb:
: no, nam…
: da hanu a kaku:
: No wo rega; namting; nahtnam.
;Li bli tolka e i, sit se tolka i, ttb:
: ajoge, i…
: da kaku:
: Ajoge pasun; Ajogikot.
;Li kavarisma moge qigau kotaba, sit jam rjoha kotabanen sebja ttb:
: pasun | djin…
: djin | pasun
;Jam kakunen za kotaba, hanu ke cuj kotabafall fu afta kotaba: tko, lko, sko, trko, pko, prko, mko, tlko, hadjiko, avariko, os krajsko (ds. hobitkotaba una). Ttb:
: pasun… tko…
;Li hanu kotaba tolka cuj catajn kotaba, os nojta snana afta mit catajn kotaba, sit jam kakunen ine (), ttb:
: bidra… (jt mit jd)…
: da hanu a kaku:
: Bidra wo denva mit sebja
: duwa… (tj)…
: da hanu a kaku:
: Duwa wo nea vove fun.
: zaju… (jd)…
: da hanu a kaku:
: Zaju moge wo dk.
;Jam tatoeba fu brukena za all kotaba pr fﬆo plusbra imi fu afta, pr fﬆo, bruk hur afta ine fras, ttb:
: acar… Aldjin har ∼. Rju ∼lik. Mogedjin ∼ grun un.
* Hir jam moge kotaba kakujena mit Kerosa gavor grun afto kotabalibre har al kotaba Kotabalibre mahaena per Ker har. Dankedajdajdajdaj na Kerdjin❤️ per vi lake bruk Kotabalibre fu sore hir! Dase mahazma fu Ker au plus teksti mit siruzma tsui Kotoli fu Ker ine afta zedvera Reddit made. 
* Dabitte reforma au/os nazi neokotaba ine afta kotoli! Kakutropas fu neokotaba au samaimiko har naj ruru. Al kakutropas bra est. Li du siru kotaba ke hir jamnai, bitte nazi sore awn li du sirunaj imi fu sore! Ttb.: Neokotaba utn imi deki nazi mit | neokotaba hir|| || || . Au mit imi du deki nazi lik | neokotaba|| || || dakaku imi au/os ttb fu sore ine hir . 
Hobitkotaba ine afta kotabalibre: 
* avariko - avarikotaba
* ds. - da se
* glos. - akote glosasiru
* hadjiko - hadjikotaba
* hobitko - hobitkotaba
* jd - jokudjin
* jl - jokulik
* jp - jokuplas
* jt - jokuting
* k. - kodr
* krajsko - krajskotaba
* l. - lehte/lik
* lko - likkotaba
* mitko - mitkotaba
* os a. - os andere
* pko - paskotaba
* prko - prkotaba
* s. - sama
* sko - surukotaba
* tko - tingkotaba
* tlko - telkotaba
* trko - tropaskotaba
* ttb. - tatoeba
----
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== 0-9/A ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor 	kotabafal 	mahaklarsma
100 	 	 	zan "hyaku" aparlik "haha"
a 	 	mitko 	S. au.
-a 	 	 	1. Naşeņa na tingko sama "fu (tingko)" 2. Wodoxossa Kara: Ni ting. Ejn kot, ni kota
abad 	 	tko 	Joku plas, doka jt deke e. nil abad=pic, ein abad=sen, ni abad=ceric tre abad=sewas.
abece 	 	tko 	S. alfakun.
abia 	 	lko 	1. via pol (jan kara) 2. sama abcaad. 3. lik hosoi, men nai brukjena per pasz (alb kara)
abrus 	 	sko/tko 	Joku ka kvellik
absalutna	 	trko 	S. tabun.
abura 	 	tko 	Glugting mahajena na solblume, asetona auauau.
acar 	acor 	tko 	Kokara, sit ke pasun srej, sjan iten ugoku, au bli plussirakozalik. Aldjin har ∼. Rju ∼lik. Mogedjin ∼ grun un.
acor 	= acar 	 	
ad 	 	trko 	Paš škej ar B, ad A sama pas skej B kara A made.
afe 	 	tko 	Njuantaena djinlik djor.
afta 	afto, aftta, aftto 	pko 	1. Hanu cuj jt akote, os jt, ke hanuena dannen. 2. Brukena pr ﬆrela na jt made. O dua ∼ klea. ∼ kotoli fun. ∼ avto bra. Dok pravda dua ∼ tufel? Ti bra, li pasun plusfuva. O vill, ke ∼ sluca. O zaju sore. Ka zaju? ∼ neako fun. Ka du mjeta cuj ∼? Danaj suru ∼!
aftrukyen	 	 	li du glug mange kirkas sit du bli ~
ahare 	 	lko (cuj jt) 	Harena nilting ine; k. sat. ∼krajs. ∼ baksu. Klinje fun ∼.
ahoj 	 	tko 	kompjudenwa
ainlat 	 	sko 	spor per tulla
aja 	 	sko 	Skoj ine avto. O ∼ naergaplasmade.
ajoge 	ajogi, ojogi, oyogi 	sko 	Skoj bides iske. O naj dekk ∼. Iskeavto ∼ bides afta mare.
ajsa 	 	sko (jt) 	1. Fﬆo krajsena velt mit me, korva, hana, glosa, hant, au andere tropas. 2. Har joku kokara akote zdorva. O ∼ varuj njoj. Vava lera mit ∼ena alting inekrajs fu sore. Li pas zdorvanaj, sit sore ∼ varuj.
ajsta 	katana 	tko 	Brukting pr cer. Cer banan mit ∼. Jam 3 ∼ inn kuhnja fun.
ak 	= akurat 	 	
akama 	atama, ataama 	tko 	Tell fu djinnetopa long all andere tell. Pasun bruk ∼ fsore pr mjeta, ajsa, au trak pipa.
akote 	 	prko 	1. Moge para; k. prara. 2. Cuj. 3. Lik. O erga ine skola ∼ vove fun. Dok mjeta ka ∼ afta? O lera ∼ laskusiru. Joku kotaba, ke par sama os lik imi dan, ima tua moge qigau, hata ∼ imi.
akrat 	akkurat, akku, akk 	tlko 	Svar fu uslova; k. naj. Dua we Vjosa? ∼!
al… 	 	hadjiko 	Ds. all1 . ∼djin. ∼ting. ∼tid. ∼plas.
alfakun 	 	tko 	All kirajn fu joku kakutropas os glosa ine joku parjan. Anglosa∼. ∼ fu Vjosa.
all1 	al 	lko 	Hell, naj dekiena ra; k. nill1 . O erga ∼ dag. Afta kotoli har ∼ kotaba, ke o siru.
all2 	al 	tko 	Alting. Dok lakk ra ∼! amlet, tko. Namting, ke gatovena fu viskaena jajco au nju kara.
alura 	 	lko 	ndofoki, øtendeza, hel laomvaz. A: ka ringo du vįl we? miori we rø we ka tj? B: nae vįkti, miringova ~ na un.
amade 	 	lko 	koske owari gotova, du amade je.
aman 	ahman, haman 	tko 	hanu ka du mieta, men nai širu li prafda os nai. Hmm.. A, B, C, os D? Svar je C, un ahkman. mahse beze kokoro.
amuspe 	 	tko 	roo os portokali chiisai dur ke vona ine ishke. ~ har tsamblisnets.
an- 	 	 	"suru made" sama "ansuru"
-anza 	 	 	Seeņa, xuureņa, os ikenna na tak, nai hel tsatain.
ar- 	 	 	"suru kara" sama "arsuru"
-ara 	 	 	mange. ttb. pashara. Wodoxossa Kara: Tri os plu ting. Ejn kot, ni kota, tri/kjere/go (auau) kotara
arero 	= glosa2 	tko 	
arobicno 	eksobicno, guaupulno, erjavljno, kalapiton, herne-bombdekino	lko 	ti hanu ke to znači bradaj+nešnano/strani. stranilik mit bra impla.
andere 	ander, andr 	lko 	Qigau; naj sama; plus. Naj jam ∼ tropas fu suruafta. Naj treng ∼ glosa qigau Vjosa.
anta 	 	sko (jt na jd made) 	Ugoku na andere hant made; k. sada. O ∼ gavat na mik fun made na sintuadah fsore. Mjes inn Rusilant mus ∼ ejn tosi na kriglerasma made. Seena tk moge helena onanetopa au onakava ine Reddit ∼ tristsma na un made.
anunza 	 	sko 	Hanu bragetalik. ∼ jevaltdjin na danuk.
apar1 	 	lko 	Fu qisaj ataj; naj more. ∼ rega brukena pr apeta neadjin pr Vjosa.
apar2 	 	trko 	Na apar tid; naj moge; naj djiongena; s. cutcutt. Erga fun ∼ haste. Dk ∼ pinona perun. Vjosa ∼ kavare, de o gentula.
-apar 	 	 	imi sebja
apeta 	opeta 	sko (jd) 	Anta sirusma os dekisma na sore made; apu sore lera. apeta sebja, s. lera. ∼ neadjin. ∼djin sada apar gelt erga fsore kara. Li pas vil lera Vjosa, jam inn Vjosadiskordserver moge pasun, ke vill ∼ pas.
apcas 	 	tko 	
apu1 	 	sko (jd) 	Anta bra surusma na sore made. Vjosadjin ∼ neadjin pr lera glosa. O glug kirkas, hata o fsto, ke tua naj ∼ un pr plusbra kokara.
apu2 	 	tko 	S. apusma. O mjeta ke zamisalidjin maha moge nea ko dan iten ∼ fu demisalidjin. O treng plusmoge ∼ pr mahaklar kotaba.
ad 	ad- 	 	Sama ktoba "made". Paš škej ar B, ad A = Pash skej B kara A made.
ar 	ar- 	 	Sama ktoba "kara". Arsaadaun ringo du. Paš škej ar B, ad A.
arka 	 	sko 	Har djiong varuj ajsa ine netopatell grun cer, slag, auauau. Jube fun ∼
asa 	 	sko 	Naj kola; jamete kola. Na afta naht o kola varuj, au ima haste ∼ perun. 15 fun fu kolasma apu pas ∼ na 1 djikan. ∼ na mora, srej radi bra kokara, sada hanasu.
asme 	i 	tko 	Kokara sadaena fu all slucasma au ting inekrajs fu jd kara. Fuwafuwa ∼. Baja ∼. Eena inn Vjosadiskordserver anta na un made tk bra ∼
asob 	 	sko 	maha vikti. aksient kirain oba "e" ine "aktsıént" sama asobpipo.
asoka 	 	pko 	Akote jt os jd, ke moge prara rjoha hanasudjin, ine plas os na tid. Huske we ∼ pasun inn librehuomi?
asor 	 	lko (cuj jd os djinklane)	Harena moge gelt; k. ven. ∼ pasun. Jevaltdjin fu lant moge ∼ snana. Amerikalant lecte∼ lant ine velt.
ataj 	 	tko 	Lasku, numbra fu jt; hur moge. Stor ∼. ∼ fu rega. ∼ fu kotaba nana ine afta fras.
-ataj 	-atai 	 	Lasku os atai fu jokuting, kawari suruko os likko osos tingko made
atama… 	 	hadjiko 	1. Ds. akama. 2. S. jevalt. ∼djin.
atekse 	 	tko 	Qisaj samujvonarosena djor mit pitka netopa, pitka rofaj, au isilik koza. Kavaj ∼.
atona 	otona 	tko 	Pasun za lapse. ∼ har hisfull plusmoge lapse. All lapse vill bli ∼. Viha eena ∼.
au 	 	mitko 	Brukena pr feﬆa fraﬆell. Jaa ∼ bratulasta na hir made! O han Rusiona, Anglosa, Dojcosa, ∼ Vjosa. O ∼ mik fun skoj na magazin made.
auauau 	 	tlko 	1. Brukena pr hanu cuj plusejn ting, ke lik os sama ting ine hina fu afta. 2. Gen au gen mit sama parjan. Jam moge tropas fu ugoku: jalaka, skoj, jingsaj, avto, ∼. Hata Pollskosa, Ukrainosa, ∼ moge lik Rusiosa, o moge varuj fsto tua akote jokugrun. Ejn, ni, tre, kere, ∼.
auke 	i 	sko (jt) 	Suru, ke dekk ugoku bides afta; k. kine. Da ∼ me fdk. ∼ena dvera.
avara 	 	tko 	Plas eksa Gaja; ahare kura plas. Gagarin ejns pasun e, ke lleta na ∼ made.
avare1 	owari, ovari, i 	sko 	Jamete e; ende naj e; k. hadji. Erga fu Sizif na niltid ∼. All bra, ke ∼ bra.
avare2 	i 	sko (jk) 	Naj suru ende; k. hadji. Da ∼ suru baka, da skoj!
avare3 	i 	tko 	Plas os tid, doka jt avare; k. hadji. Jam pik ine ∼ fu all fras. ∼ fu velt acorlik sluca.
avariko 	avarikotoba 	tko 	
avarisi 	 	tko 	Isi avara kara, spar ke oba Gaja.
avn1 	awen, aven 	trko 	Au. O zaju du. O ∼ zaju du. Li pas suru moge, pas ∼ no moge. Brakolasta! Du ∼sta.
avn2 	 	tlko 	Brukena pr hadji nea hanasutell, ke feﬆaena mit dehanasutell; plus. Vi ende tk moge erga dan, zoll avare. ∼, o moge mjude.
avto 	 	tko 	1. Ugokuting mit krajs, ke skoj. 2. Mikava ugokuting. O skoj na skola made mit ∼ fun. Iske∼. Luft∼.
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== B ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor	kotabafal 	mahaklarsma
b 	bø 	tko 	obatel fu hant, akote gorla
ba- 	 	 	mit warùj mjépie. ~kotoba sama kusipäako. Suru cetaj na uaruj/bjoze/kuşipa tropos. Vil suru uaruj andrżin made.
baba 	 	tko 	Qisaj midore samujvonarosena djor mit pitka glosa, ke pall pitka.
badji 	 	tko 	Kaban pr harena iskelik. Naze dk bidra ∼? Jam iske hir.
baj 	 	sko (jd) 	Suru, hanu radi andere pasun suru jt. O ∼ mik fun pr sorr lesa afta kotoli.
baja 	 	lko 	Harena acorena, zeusena, kjomuskeena asme; atśoréna koske nai širu li bli vraséna os nai. baja koske nai širu li jing iskát os nai. k. pampe. ∼ pasun. O tk ∼ na dk made!
bajad 	 	sko 	koske du kupa jokuting du mus bajad joku stazji
baka 	 	lko (cuj jd) 	Naj dekiena svinur, pravda, bra mjeta; l. hambak; k. svinur. Dk ∼. ∼djin. Aldjin ∼, koske sorr lera.
baksu 	 	tko 	Ahare kerejlik ting, ke mahaena fu paksu papere kara, au ke pr kjomuske os ugoku ting. Stor ∼. Torta tula inn ∼.
balmjong 	båmdjong, balmiåŋna 	 	maha neo ting hjerne kará
bam 	 	sko 	Un ~ du mit bambamting.
bamba 	 	sko 	samalich mit bam, men snana plustur slucha
bambamting	toheni, tohengi 	tko 	Un bam du mit ~
banan 	 	tko 	Pitka sjot kira fraut. Brasmaklik ∼.
baraban 	 	 	"korokoro" ti joklik baraban fu ker, de.
baum 	 	tko 	Stor isilik rupneting mit vetka au lehtiklane. Pikta ∼. Jam gamell ∼ ine nuncan fun. ∼klane.
bazi 	bagge 	tko 	Fall fu qisaj djor mit ekse os plus jalaka. O viha ∼. ∼ moge kavaj.
beng… 	 	hadjiko 	1. Gen, li na ejns rz surusma naj avare dan. 2. Mitrjo. O ∼maha afta kotoli. Owaridan, men gjenhadjiima. Da ∼spil!
benga 	 	sko (jd) 	Har akote au inekrajs fu hant; s. gadant. Djiongena ∼. Fuwafuwa ∼. Pas zoll ∼ trist pasun.
bengaisu 	 	tko 	Pasku fuwa isuting pr ataj pasun. Jam rju ∼ ine vove fun.
ber 	 	sko 	Sluchazma koske ishke bli luft.
berk 	= fjall 	 	
berzoda 	limonsaft 	tko 	Sjot iskelik, ke har luft ine. Glug ∼.
bet 	 	tko 	Plas pr kola au ilta. Baum∼. Fuwa ∼. Skoj na ∼ made.
bi 	 	prko 	(tid) s. miraj za; k. pu. Kola wo ∼ ni djikan.
bides 	 	prko 	Skojena ine tell fu ting au skeksaena kodr tell kara. Ajsta skoj ∼ sjot. Tajna naruga ∼ fjall!
bidra1 	 	sko (jt mit jd) 	Har akote sebja, har ine hant, koske tula na jp made. O ∼ gavat mit un na vove fu mik made.
bidra2 	 	prko 	Mit sebja, akote sebja. Dk harve denva ∼?
bidra3 	 	 	lik anta men altid. du andá dan kekso un made? a danki per gavat!” “sorè altid bidra kekso un made, du zolti aven 100”
bidzau 	 	sko 	bidǧau deki tiň sama na čigau tiň os tiň per se čigausma os..
bira 	biira 	tko 	Kirkasena glugting, ke mahaena fu mura kara. ∼padji.
biramwai 	10smwai, biiramwai 	 	sama "dens mwai"
bisar 	bizar 	tko 	~ e na kao, e hor una hana.
bite 	bitte 	tlko 	Ds. dabite. Hofle kotoba.
bjoze 	bose, boze, beze 	lko 	Kokara fu rova, triﬆ. O ∼ grun pasun ke viha feridjin.
bjurke 	bjurki 	lko (cuj vonating)	Harena varuj asajsma grun varuj sluca mit zdorvasma; k. zdorva2 (ine 1n imi). Bli ∼. Li pas ∼, pas zoll naj erga pr bli zdorva.
bjurkituin	 	tko 	chiisai ting ke deki vona ine dur os pas a maha hei bjurki
bjurkidur 	 	tko 	chiisai (plu chiisai kana bjurkituin) ka deki vona ine dur os pas a maha hei bjurki
blageta 	 	lk 	Ke aldjin deke se; k. djinsu. ∼ pocta inn VDS.
blau 	 	lko 	Fu varge fu fere melan sinij au murasake. ∼ mare.
bli 	 	sko (jt os jd) 	Kavare sebja. O bystra ∼ zdorva. Abazajudjin fun ∼ luna dan. Na dandah o se tk helena ona, ke pikta sama un. De o ∼ plusglau. Joku kotaba ine Vjosa ∼ qigau melan joku andere ko. Na soltid baum gen∼ midore.
blin 	 	tlko 	1. Brukena radi anta kokara fu bjose, rova, triﬆ. 2. Moge, fan. ∼! ∼dua afta.
blin- 	 	 	Knhoefli festako. Imi "takk" os "mange mange.
bliznec 	 	tko 	Nipe, ke sintua na sama tid. Samalik ∼.
bluma 	 	tko 	Rupneting mit vargelk akama, ke anta fuwafuwa njoj; s. lule. Helena ∼. Inn Amerika snana gavat 12 ∼.
blumatid 	 	tko 	1. Ejn fu kere tell fu tosi melan upaﬆid au soltid, sama 3s—5s muaj. 2. Tell fu tosi melan upaﬆid au soltid, koske upas bli iske au rupneting hadji rupne, pagoda plusvapa bli. Mogedjin dua ∼.
bolka 	= nikrjas 	tko 	
boneka 	 	tko 	Qisaj spilting, ke lik pasun os andere vonating. Qisaj ∼. ∼ pr lapse. Jam ekse ∼nen ine cesu.
bouba 	 	tko 	da se kiki
bra1 	 	lko 	K. varuj; ﬆor, djiju, djiong, fﬆoena, glau, helena. ∼sta! ∼djin. ∼ kokara. Dk moge ∼.
bra2 	 	trko 	Mit bra tropas. Erga ∼. Hanu ∼. Nildjin ∼ hanu Vjosa na ejns dag. O naj dekk bruk afta tk ∼ ende.
bra3 	 	tlko 	Ds. bra1 . Moge ∼. ∼, ke tua sluca dan.
bratulla 	 	 	
bruk 	 	sko (jt) 	Sada brasma afta kara. ∼ting. Aldjin ∼ kakutropas fu sebja. Djinklane ∼ alting pr maha vona fuvi plusbra. Vargelik hengestnen bruk miktajka radi vras.
brun 	kafe2 	 	
brur 	 	tko 	Nipe fu mjeslik kun; ds. nipe. O har ni ∼. ∼ fun har hejn fu sore ine vove fun na imadah.
burja 	burya 	tko 	pagoda mit plui a zeus cela kara
butiga 	magazin 	tko 	Plas, doka pas deke kaupa ting.
bystra1 	vike 	trko 	Na hobittid; k. hidas. ∼ jingsaj. ∼ erga. Dk lera tk ∼!
bystra2 	vike 	lko 	Dekiena skoj prara na hobittid; k. hidas; s. vike. Konele ∼ djor.
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== C ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor	kotabafal	mahaklarsma
cad 	 	lko 	Bra. O moge bra, helena, ∼ pasun. Tua avto tk ∼!
cas 	= sardeska 	 	
casok 	= vala 	 	
catajn 	tsatain 	lko 	Naj andere, mono afta; k. joku, mikava. O lesa joku ∼ libre. ∼ pasun moge varuj pr velt.
cela 	= sinijplas 	 	
cempull	cempul 	tko 	Kamiplas, doka ziha. Jam moge gamell ∼ ine Evropa.
ceping 	 	sko 	sluchazma koske ishke bli kiwen.
cer 	 	sko (jt) 	Suru, ke afta ni ting bli mit oﬆre brukting. ∼ sjot.
ceric 	 	tko 	
cesu 	 	tko 	Spill pr ni pasun oba kerek spilplas mit siru au kura boneka. ∼ plusplussiraena spill ine velt. O naj tk bra pr ∼, men nintenda!
chad 	 	lko/tko 	tol tsin ka har muki. k. vir
cheng 	 	 	da se risa
cigaret	 	tko 	Ting pr hene, ke anta pampisma au suru varuj pr zdorva.
cruel 	 	 	
cu 	 	sko (jd) 	Ajsa mit kuqi. Lakk we mit∼?
cumara 	 	lko 	Antaena kokara fu vilena siru afta, fﬆo afta, zipkvam sore; s. kjome. ∼ libre. Vjosalerasma moge ∼! Dk ∼ pasun. k. cumaranai
cuna 	= cunaga 	 	
cunaga 	 	tko 	Jerkat ting ke feﬆena ine sen. Djiong ∼.
curuk 	= suruk 	 	
cutcutt	cutcut 	trko 	S. apar2 . Neadjin ∼ siru Vjosa.
cyca 	 	tko 	Berknen long pasunnetopa oba au fura. Ker fun ine ∼.
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== D ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor 	kotabafal 	mahaklarsma
da 	 	tlko (ine hadji fu fras)	Brukena koske hanudjin vill, ke jd suru jt. ∼vi spill cesu! ∼naj naku bite. ∼bite anta tua na un made. ∼naj skeksa ende.
dabite 	dabitte 	tlko 	Fuwa spure; ds. da, bite.
dada 	 	tko 	Sevas mit lasku ejn kara na ekse made long all ﬆrela fu afta, ke brukena pr udacispill. Moge geltspill bruk ni ∼.
dadak 	 	sko (na jp made) 	Byﬆra jingsaj. O ∼ na magazin made dan!
dag 	dah 	tko 	1. Tell fu tid sama 24 djikan. 2. Tell fu tid melan solsintua au solsinu, os melan mora au kvell; k. naht 3. Tell fu tid melan asa au kola. Catajn pitka fu tosi 365.2422 e. Bra∼sta. Pitka ∼. Plusmogedjin erga na ∼ au kola na naht.
dah 	= dag 	 	
…daj 	 	avariko 	1. Stor. 2. Suru, ke impla fu atamakotaba plusstor os plusdjong. Baba∼. Vi dua∼ Vjosa. O zaju∼ dk. Pas zoll ugoku sebja na moge∼. Helena∼ fjall. kundur: -nen.
dan1 	 	tko 	Alting ke sluca de ima. Moge ting sluca na ∼. Vimekotaba hanu cuj ∼ fu djinklane.
dan2 	 	tlko (ine avare fu fras)	Brukena pr hanu cuj sluca na dan. O no rega na moranam ∼. O naj hanu tk moge na paratid ∼. De, gavor fu pasun ke tula hir na fura fun ∼, sore har glosa tk qigau fun! Men bra, ke afta sluca ∼.
dan3 	 	sko 	E dan. Aldjin ∼ vava.
-dan 	 	 	Snjano brukena suruko per. Imi sebja.
danaj 	 	tlko 	Ds. da, naj.
danke 	i 	tlko 	Svar za joku bra ting andere pasun kara; s. tak. Afta gavat pr dk! ∼. ∼ ke dk apeta un pr Vjosa.
dao 	= zari 	ko 	
dare 	 	tko 	Pasun ke naj siruena. Sore ∼? O naj siru, ∼ sintua un.
darm 	= darma 	 	
darma 	darm 	sko (jd) 	Suru radi sore naj har djiju. ∼rum. ∼huome. ∼ pasun. Dk naj dekk ∼ un!
dasos 	 	tko 	Baumklane. Duwa vi poskoj ine ∼.
davaj 	 	tlko 	S. davi.
davi 	 	tlko 	Ds. da, vi.
de1 	 	mitko 	Akote jt, ke sluca na miraj fu hina fras; k. za. O dusa na more, ∼ no. O zoll hanu, ke afta tropas fu kakuena fun sluca de o fsto kotaba ”qi”. O mjeta niltid tk moge cuj afta dan, de ima.
de2 	 	tlko 	Brukena pr hadji nea mjetatell.
deke 	i, dekk 	sko 	Har impla pr suru jt. ∼ti. Li pas siru Vjosa, pas ∼ apeta Vjosa. O naj ∼ fsto hanzikaku. dekinai -> se dekinai -> sekinai <-
delabdel 	= djabdel 	sko 	
den 	 	tko 	Lasku melan nin au denejn; 10.
dengwai 	 	trko 	koske du ring namplas na moralik, sit du deki shkoi der uten vent per andra pershunn.
denva 	 	tko 	Qisaj kompju ke deke bidra sebja. Stor ∼. Bystra ∼. ∼ fun moge hok.
der 	 	tlko 	Ine tua plas. Danaj skoj na Rusilant made. Pasun varuj ∼.
deza 	 	lko 	S. trela.
dimukratihizbu	 	tko 	Hizbu mit shutsu na dimukratizma.
dimukratizma 	 	tko 	politika miettazma
diriri 	 	tko 	Erkat ting pr maha moge ogoe zan. Vi zan ∼ denen namtid.
djabdell 	djabdel, delabdel 	sko (jt os jd) 	Ugoku ejns ting na plas fu nis ting made au nis tingna plas fu ejns ting made. Li pas ∼ AB, pas sada ∼.
djarper 	 	tko 	Samujvonaros djor iten jalaka.
djen1 	= den 	 	
djen2 	= suruk 	 	
djida 	djido 	tko 	Paksu djiong tell fu rupneting (os mellantel fu djin)
djiju 	 	lko 	Dekiena sentaku, suru ke. Aldjin zoll ∼ e pr velt plusbra.
djikan 	 	tko 	Tell fu tid sama 60 fun os 1 fu 24 fu dag (ine 1s imi). Vi ring na 3 ∼ dan.
djin 	xin, jin, tsin, = pasun	 	
-djin 	 	 	1. Per <likko>djin: pashuun ka imijena na <likko> 2. Per <suruko>djin: pashuun ka suru <suruko> 3. Per <tingko>djin: pashuun ka ije <tingko> 4. Per <namae>djin: plushoefli hanutropos fu <namae>
djinsu 	 	lko 	Ke aldjin naj zoll se; akote sebja; k. blageta. Qi fun ∼! Dabite bruk ∼pocta.
djiong 	djion(g) 	lko 	1. Dekiena maha moge erga; k. svanc. 2. Haﬆe pr vras; l. isilik. ∼ pasun. O vill bruk Vjosa na plusmogetid, men naj har tid os ∼sma pr afta grun hasteerga. ∼ baum
djiot 	= kaku 	 	
djiug 	 	sko 	Jingsaj za djor radi vras a no afta. ∼ pas konele na ukende pr nintenda.
djor 	 	tko 	All vonating mena pasun. Stor ∼ acorlik au kriz. Qisaj ∼ kavaj. Plusduaena ∼ fun kitsune e.
dk 	du 	pko 	Pasun, hanudjin hanu na ke made; s. du. Denva f∼. ∼ ljetati pr rr au pelmeni? Ja, ∼! ∼ apar pinona perun. Al∼ bra e!
doda 	dodo 	tko 	Fraut ke rupne oba baum au har djiong isilik koza.
dodamis 	 	tko 	Brun hobit djur ke snana gust nam dodo au gıra oba / siang na baum
dok 	 	pko 	lik "du" men mit ni os plus pashun.
doka 	doko 	trko 	Ine plas ke naj siruena. Du ∼ e? O naj siru, sore vona ∼.
dolara 	 	tko 	Ni dolara e stazji fu ringo.
dorang 	 	sko 	Maha zan koske hene na kola. Ogoe ∼.
du 	 	pko 	S. dk.
dua 	 	sko (jt) 	Har bra kokara cuj afta; k. viha. O ∼ Vjosa. ∼ena boneka fun. A, du ∼ lesa, tk bra!
dudu 	 	sko (cuj hengest) 	Skoj. Hengest ∼.
dujn 	 	lko 	Naj dekiena bra cer; k. oﬆre. ∼ ajsta.
dukovo 	 	 	
dusa1 	 	tko 	Plas, doka sodji sebja. Vove fun har ni ∼! Naze? -
dusa2 	 	sko 	Sodji sebja ine dusa. Zoll ∼ na mogetid! -
dusecka 	 	tko 	Zajudjin, akotedjin, sladkidjin.
dvaj(b)ma 	 	sko 	Suru ting, ke mus os zoll suru. Kompju fun naj ∼.
dvera 	 	tko 	Tell fu tumam ke dekiena aukiena au kiniena. Lakk dk auke ∼ perun?
dzenga 	zenga 	tko 	isilik koza na yubi no pik.
dziwa 	 	tko/sko 	~ ine yelotabaq toutoko mellan washintonpolis a torontopolis e 2-1. Sor dziwaa!!! Ima dziwa 2-2 e.
dzugida 	 	sko 	pas ~ dur dandantid kara. ~ mit lunasen.
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== E ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor 	kotabafal 	mahaklarsma
e 	est, ist, jest, jeste, es, je	sko 	1. Jam ine gvir, vona, harena, naj avare. 2. Brukena pr nojta ni ting (ine avare fu fras). Afta zoll tk simpell ∼. Jokudjin vill ke feridjin naj ∼ inn velt fuvi. O mjeta, sit o ∼. Tre rega apar rega ∼. Cesuspill lectespill ∼! Mjahvelt fuvi Gaja ∼.
edare 	 	sko 	Sentaku ka jokutin sru, os ka slutsa na jokutin.
edenst 	 	lko 	k. flire. apárlík gwir iskatena, sena bides klárme, mit djoñ én kér én imi, ùten baflíre auau. aparlik otonalik
egal 	 	tko 	ryoho bra. k. vikti.
ej- 	 	 	Magje klaani fu ting.
ejn 	en, een ein, ajn, ain 	tko 	Plusplusapar ataj; lasku melan nil au ni; 1.
ekran 	 	tko 	Kerajlik plas pr se zerisa oba afta. Plusplusmoge pasun har ∼ bides na altid. Kompju fun har stor ∼.
eksa 	 	prko 	Imi fu ugoku jp kara; k. ine. ∼ vove samuj au iskelik e, men ine fuwafuwa au wapanen.
ekse 	i 	tko 	Lasku melan go au nana; 6.
ele 	 	tko 	Oba fu vove; ds. poll. Apar pasun se na ∼ fu vove made. Vove fun har tk helena au vargeena ∼.
…ena 	 	avariko 	1. Brukena pr maha likkotaba andere kotaba kara, snana surukotaba; ke suru afta, afta suru na ke made. 2. Brukena pr maha tingkotoba andere kotoba kara; ke akote. 3. Lik2 . O vill vona mit zaju∼ pasun fun. Zdorva nam∼ moge bra pr pasun. Afta vove har krajs∼ mada.
ende 	 	tlko 	Na imatid, hataa de os za. O naj ∼ hell fsto Vjosa, men o iskat hanu.
engao 	 	sko 	"Li A, de B" apar sama "B engao A". Kot ~ na vjetka.
er… 	 	hadjiko (mit sko)	1. ting ka surujena/estena altiid inya mirai, au tuo ting er’nai yamete’mir. 2. Ejn rz. ∼lera Vjosa. Vill we ∼kuqifesta?
eraa 	 	sko 	ermietta neo ting ine hjerne
erga1 	ergo 	sko 	Suru pr maha bra jt. Aldjin mus ∼ pr namena.
erga2 	ergo 	tko 	1. Ergasma. 2. Plas, doka jd erga. Mik fun har bra ∼.
ergamwai	5smwai, ergomwai 	 	sama "gos mwai"
esku 	 	sko 	apàr lik âpu, "maha bra na". ttb. ryoshin mus ~ vauva. Deki har kot, men de du mus ~"
etlet 	 	tko 	spageti e ~ italialant kara. Ramen e ~ nihonlant kara.
etuni 	 	 	Un ~ ting na tumam. Ting etugnéna = ting nai deki ugóki
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== F ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor	kotabafal 	mahaklarsma
faerie 	 	 	stuur namae per tropos fu dua, kun, au qi fu pashuun je. Faeriedjin chigau ka glavna miettana fu veltklaani.
fall 	fal 	tko 	Samaena klane fu jt os jd. Gaja har tk moge ∼ fu pasun.
falda 	phalda 	tko 	klea oba jalaka, snana trak te onna.
fame]] 	i 	tko 	Djinklane ke feﬆaena mit vonarosnojta os zajunojta. Glau ∼. O naj zaju ∼ fun grun sore varuj perun.
fan 	 	tlko 	1. Brukena pr nase ﬆor kokara nafrasmade. 2. Mogemoge. 3. S. blin. O ∼dua Vjosa. Dk ∼ maladec!
fan- 	 	 	Knhoefli festako. Imi "takk" os "mange mange"
fansuka 	fanzuka 	lko (cuj klane) 	Harena moge fall os moge qigau impla. Vjosa har kotaba ∼ glosakara.
farge 	farjefarvefare 	 	s. kotoba varge.
fdk 	= fu dk 	 	
fedora 	 	tko 	S. pipa.
feq 	 	lko 	Ein fu go smakara. Kuofe har ~ smak.
fere 	i 	tko 	Ting ine sinijplas, ke har all vargenen namurasakemade rjukara. Helena ∼ ine sinijplas.
feri… 	 	hadjiko 	1. Ds. fere. 2. Akote fall fu zaju au kun. ∼klane. ∼djin.
fermis 	 	sko (jt os jd) 	Har varuj kokara grun naj se afta os sore na pitkatid. ∼ dk, sladkidjin. ∼ vjosalerasma.
festa 	 	sko (jt) 	Maha nojta melan afta. Pasun mit∼ pr maha fame.
fig 	 	lko 	Gvirnaj. Ejnnorhengest ∼ djor e.
fina 	fynne, finna 	sko (jt) 	k. milu. Du milu ting, du suha ting, de du finna ting
fjall 	berk 	tko 	Moge pitka plas fu gaja; s. berk, montann. Everest pluspluspitka ∼ ine velt e.
flakka 	 	 	Tatoeba al lant har ejn flakka fu sebja
flan 	 	lko 	Varuj pr namena. ∼ banan. Tua ovasi ∼.
flanca 	 	tko 	"fura flanca, para flanca, hasbang"
flire 	 	lko 	Glau, bra, hjakuena, nintenda. Vi ∼, koske vi mitrjo.
flutur 	= kipepeu 	 	
fogell 	fogel, fugel, fugle 	tko 	Djor ke deke ljeta au har pero. Sorr moge dua ∼. Na blumatid zuruktula ∼.
forgor 	 	tko 	snana siro, kiven ting ine pash a dur.
fras 	 	tko 	Joku ataj fu kotaba ke feﬆaena, ke har imi. Afta ∼ trela.
fraut 	 	tko 	Sjot namting ke rupne oba joku baum os baumnen. Ojsi ∼. Tua fall fu ∼nen purne akote vove fun ima!
-fşa 	 	 	Antaasor bistrazma os kalaplik asmi na suruko.
fsto 	fresto, frsto, fshto 	sko (jt) 	Ersiru afta; mahaklar afta pr sebja. Naj hell ∼, lakk we genhanu? O naj deke ∼ hanzikaku, men ∼ kirilkaku. Dk ∼ imi fu ”hauqi”? ∼ Vjosa ima!
ftede 	 	trko 	Na asoka tid. O lera Dojcosa ∼, men ima vasu.
fu 	 	prko 	Brukena pr feﬆa ni ting, au nis ting cuj ejns. Jam moge tropas ∼ kaku Vjosa. Bambamdah ∼ Amerikalant na 4s dag ∼ 7s muaj. O vona ine vove ∼ rujqin ∼un. Rusiosa mamaglosa ∼un e. Kakutropas ∼un mona bruk kirajn ∼ Anglosa. Njulik mahaena ∼ sjor nju kara.
-fu- 	f-, v- 	 	Snjano brukena tingko per, men deki al fal fu kotoba. Brukjena per hanu jokuting har andr jokuting. Tatoeba, ringofuun imi "afto ringo ka un har"
fuga 	 	tko 	Klane fu 36 os 52 paperilehte ke har 4 fall, ke brukena pr fansuka spill.
fuksa 	 	lko 	haste fu hjerne.
fun 	 	tko 	Tell fu tid sama 60 so, os 1 fu 60 fu djikan. Treng 40 ∼ pr tua stolspil.
f'un 	fun 	(terudena koklani)	imi fu un.
fura 	 	tko 	Strela, se au skoj na ke made; k. hina. Vove fun na∼made fdk!
furi… 	 	hadjiko 	Akote isu1 fu spilena fig vona. Vi skoj na ∼plas made na aftadah. Dua lese ∼libre.
fuwa 	 	lko 	K. isilik. ∼ bet.
fuwafuwa	 	lko 	Antaena bra, vapa, sjot kokara; k. ike. ∼ sluca. Dk moge ∼.
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== G ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor	kotabafal 	mahaklarsma
ga 	 	sko (jt jd os jp kara)	Suru, ke har afta. Da ∼ ejn sjotting! All lant ∼ gelt pasun kara. Sore varuj∼ all gelt butiga kara!
gadant 	 	sko (jd) 	S. benga.
gaja1 	 	tko 	1. Koza fu Gaja, rupneting rupne ke kara. 2. Tell fu Gaja iten iske. Jam bra ∼ hir. Samuj ∼ za upastid. O se ∼!
Gaja2 	 	tko 	Namae fu mjahvelt doka pasun vona. Sinij ∼. gameldjin, tko. 1. Ds. gamell, pasun. 2. Namaenen fu pasun ine Vjosadiskordserver, ke jam, koske Vjosa sintua.
gamell 	gamel 	lko 	Eena na pitka tid, harena moge hisfull; k. nea, maloda. ∼djin. Pasun treng zdorva e, pr vona na gamel. Joku pasun hanu ∼ gavor fu Vjosa.
gamen 	 	tlko 	Brukena li hanudjin suru varuj jt dan au sit ajsa varuj kokara. ∼daj. O vras denva fdu, ∼.
gami 	= zaju 	 	
gatov1 	 	lko 	Enda bra pr bruk os deke suru jt. Kotoli fdu we ∼ pr lesa? Sta we ∼? Da erhanu na un made, koske dk ∼. O ∼ pr lera Vjosa!
gatov2 	 	sko (jt os jd pr jt) 	Suru, ke afta os sore gatov. O ∼ sebja pr ring na afta mora. Du ∼ we denva fdu dan?
gatov3 	 	sko (namting) 	Maha. O dua ∼. ∼ amlet pr moranam. O ∼ na kvell pr moranamtid.
gavat1 	 	tko 	Ting, ke antaena pr maha miksma au bra asme. Bra ∼. Pasun sada ∼ na sintuadah fusore.
gavat2 	 	sko (jt na jd made) 	Anta gavat. Sorr ∼ avto na un madd!
gavor 	govor 	tko 	Glosatropas fu ejn pasun os djinklane. Jam mode Anglosa∼. O lera cuj moge ∼ fu nort fu Italia! ∼ fun bruk kirilkaku.
gdend 	 	sko 	Maha glina kara. Jam vime, ∼ gamelkame pasun dandan.
gelt 	 	tko 	Ting, ke brukena pr kaupa au hok, mahaena erkat os papere kara snana. All lant ine Evropa bruk sama ∼fall. Aldjin vill har ∼ pr namting au vove.
gen1 	gien 	trko 	Na naj ejns rz. O kaku afta kotoli ∼. Aldjin mus no ∼ au ∼ na aldah. Dk trist we ∼?
gen2 … 	gjen- 	hadjiko 	1. Naj jamete. O ∼vona ine Rusilant. 2. Imi "afto ting suru andr raz"
gent 	 	tko 	Zusewomting mahaena glina kara mit vapa. Vapahuomi fun mahajena ∼ kara.
geomqi 	 	tko 	1. Herus. 2. Pasun ke bruk herus. ∼klane. Djiong ∼.
gi 	 	tko 	Ting, vill pas suru. Har o nill ∼ na lapsi fun dan.
gid 	 	tlko 	Hanujena koske pas glau. Tk o mik fun duwa, ∼!
gira 	 	sko 	(Hidas)shkoi na koza fu ting. ttb. dodomis gust gira oba baum. Gira oba sama sjang
glas 	 	tko 	Kliar isi mahajena fu sant kara mit vapa. Jam moge ting ine vove fun mahajena ∼ kara: mada, klinje, denva, auauau.
glau 	 	lko 	Harena bra kokara; flire, nintenda; k. triﬆ. ∼ pasun. O ∼. Li o ende har all benga, sit o har all ∼sma. Mus skoj na Dojcland made pr har ∼sma.
glaube 	 	tlko 	Brukena li hanudjin naj siru li sure pravda os uso. ∼ naj. ∼ naj jam ko pr afta. Vi deke hanasu plus na mora ∼! Ukrainalant ∼ ing krig kodr Rusilant.
glawona	 	lko 	Lectevikte. Vona ∼ ting e.
glosa1 	glossa 	tko 	Brukting pr anta au sada sirusma. Jam moge ∼ ine velt. Vi naj hanu ∼ qigau Vjosa hir.
glosa2 	 	tko 	Tell fu netoka ine kuqi, ke ajsa smak au maha koj. Sore bruk ∼ moge bra.
glug 	 	sko (iskelik) 	Ugoku afta na malge made bides gorla. Vill ∼. All vonating mus ∼ iske pr vona.
gnute 	i 	sko (jt) 	Suru, ke afta naj sen. O naj deke ∼ sebja bra. Ak, o avn minusgnutidekilik, hata dan.
go 	 	tko 	Lasku melan kere au ekse; 5.
gomen 	 	 	
goreng 	 	 	maha namting med vapa ishkje
gorla 	 	tko 	Tell fu djinnetopa melan netopa au akama, ke brukena pr maha glosazan au no. Bjurke ∼.
gormoi 	 	tko 	Ttb plas ine ter. ~ dekti cheng os idaun.
gozscha	 	tko 	kiraijngozscha.
grenza 	 	tko 	Samujvonaros djor, ke moge hidas oba lant, mit isilik kjomuske inekrajs netopa fu afta.
gris 	 	lko 	Fu varge melan kura au siru. ∼ polis. ∼ sinijplas.
grun1 	 	mitko 	Hina ting ke trengena os dan; k. sit. O trist, ∼ sintua ine Rusilant. Vjosadjin lera glosa ∼ tua nintenda.
grun2 	grunan? 	tko 	Ting os sluca, ke trengena os dan de jt sluca. Bra ∼. Jam moge ∼ pr lera Vjosa, men o vasu all tua.
guau 	 	 	~ sama 🤯
guca 	gusho, gusjo 	sko (jt os jd) 	Mahascoı na du cara. Ugoku afta os sore na prara made; k. tine. ∼ sore. O ∼ dvera, men afta naj auke.
gugha 	 	sko 	sugha mit gugel, gugelsugha -> gugha.
gunro 	 	sko 	
guste 	 	sko 	ein mik es ein pashun un guste.
gvir 	 	lko 	Pravda; eena ine velt fuvi; k. fig. Velt fu pone naj ∼, men o vill maha mik mit sore! Vjosa ∼ glosa.
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== H ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor	kotabafal 	mahaklarsma
hadji1 	 	sko 	Ende e; k. avare. Ima bra vona ∼.
hadji2 	 	sko (jt) 	Suru enge; k. avare. O ∼ afta kotoli kaku na dantosi.
hadji3 	 	tko 	Plas os tid, doka jt hadji; k. avare. Jam helena lehte ine ∼ fu afta libre.
haisa 	hysa 	 	Namai fu un Donald = Un haisa Donald
hal 	= sall 	 	
hamas 	 	tko 	Qisaj sira isi ine kuqi. Zdorva ∼. Sardeska har tre os kere ∼nen snana.
hambak 	 	lko (cuj jd)	Harena obamoge vere; harena apar hisful; l. baka; k. hoja.
han 	 	tko 	Ejn tell fu ni. Jam tolka ejn rega. Vill we ∼?
hana 	 	tko 	Tell fu netopa ine melan fu kava, ke brujena pr njoj. ∼ fun stor e.
hanasu 	 	sko 	Mithanu. Sorr ∼ na tkpitkatid dan.
hanga 	skvala 	tko 	Djiugena ﬆor sakana ine mare. Mje mogedjin, ke ∼ kavaj e.
hant 	 	tko 	Ni tell fu netopa long oba fu netopa ke brukena pr suru.
hantnen 	 	tko 	Tell fu netopa long avare fu hant, long ke 5 jube.
hantpolvi	 	tko 	
hanu 	 	sko 	1. Bruk Vjosa. 2. Bruk Vjosa mit kuqi. 3. Deke bruk catajn Vjosa. Da ∼ ine ring we? Sore mit∼ ima. ∼ we Vjosa?
hapiga 	 	pko 	Asoka plas. Vona sore ∼.
har1 	hav 	sko (jt) 	Jam akote sebja. Dk ∼ we stift? Vove fun ∼ stor kuhnja. Ende naj lake ∼ pitka har.
har2 	hor, hör 	tko 	Fuwa ting ke purne long oba fu akama. Sorr har helena ∼. Ende naj lake har pitka ∼.
haste1 	 	lko 	Trengena moge erga, zeus, mjeta; k. simpell, prosta. Afta isajka moge ∼.
haste2 	 	trko 	Ds. haﬆe1 ; k. proﬆa, simpell. Skojena na Dojcland made moge ∼. Vjosa naj ∼ pr lera.
hata 	 	mitko 	S. men, mena.
hatati 	 	trko 	Naj unamoge. Treng ∼ 20 stift pr leradjin.
hau 	 	sko 	koske gormoi bli plustur. k. oum
hauqi 	 	lko (cuj jd)	Vilena siru os fﬆo jt. ∼ pasun snana dua lesaena.
hav1 	har1 	 	
hav2 	 	tko 	maredai.
hawag 	 	sko 	kundur makipot. sama "maha stor".
hejn 	hujn 	tko 	Qisaj njantaena djor, ke apu pasun. Namae fu ∼ Broski e.
hejva 	 	tko 	Naj esma fu krig; k. krig. Mus skoj na ∼ made. Krig au ∼.
helena 	 	lko 	Eena bra pr seena; k. niqiﬆa. Se tk moge ∼ zusevomting ine Evropa dan! Mje all risa fdk moge ∼! Dk avn ∼.
hell 	 	lko 	Harena all tell fu sebja; harena nill ahare. Ukrainalant naj ∼ za Rusilant.
hene 	 	sko 	Nase luft na hana os kuqi made; k. rause. Vint ∼ ima.
hengest 	 	tko 	Stor njuantaena djor, pasun skoj oba ke.
henopit 	xenopit 	trko? 	mange mange mange lik "obamange"
heok 	 	sko 	S. jingsaj.
herus 	 	tko 	Stor ajﬆa brukena pr krig; s. geomqi (ine 1s imi).
hidas1 	 	trko 	Na hobittid; k. byﬆra. Sore moge ∼ aja.
hidas2 	 	lko 	K. byﬆra. ∼ djor.
hina 	 	tko 	Strela ke k. fura.
hinavitu 	 	tko 	Dvera ine hina fu djor au pasun. s. perse?
hir1 	 	sko 	Fﬆo brukena korva. Sorr naj deke ∼. ∼ we afta?
hir2 	 	trko 	Ine afta plas. O ∼ ende. Dk doka e? Da tula navjosadiskordservermade! Jam bra pasun ∼. Naj hanu ∼ na moge tid dan.
hisfull 	hisful 	tko 	Sirusma, sada ke za tid, lera, lensi, erga, suru. Dk har we ∼ pr aja?
hiven 	marozena 	tko 	Namting, mahaena fu sjot njuupas kara. Moge dua ∼ na soltid.
hjaku1 	 	tko 	Den rz den; 100.
hjaku2 	 	sko 	Maha hobit zan grun flire, nintenda, glau. O spar dan, de sorr ∼!
hjerne 	 	tko 	Tell fu netopa ine akama, ke brukena pr mjeta. ∼ fun qisaj e.
hobit 	 	lko 	Eena plusﬆor ine paksu plas; k. pitka. Sorr ∼.
hobitmwai	2smwai, hobbitmuai 	 	sama "nis mwai"
hofle 	i 	lko 	Hanuena bra, fuwafuwa, tk ke treng; k. kusipa. ∼ hanasusma.
hoja 	 	lko (cuj jd)	Harena moge hisfull; l. svinur; k. hambak. Dk moge ∼.
hok 	 	sko (jt) 	Anta ting pr sada gelt; k. kaupa. Aldjin deke ∼ erga fsore.
hona 	 	tko 	Moge vapa luft, ke anta kirkas1 , au ke brukena pr gatov namting au maha erkat. ∼ moge helena.
hosaj 	hosoi 	lko 	Eena minusﬆor ine hobit plas; k. paksu. Ejn papere ∼ e.
hotja 	 	mitko 	s. hata, men pluhofle.
-htella 	 	 	1. Biistra slucha 2. Mahklaar ka joku kawari 3. Apaartid suru, andrtid surunaj. 4. Xiras rupne/suru/kavari/blı bidjes tid. 5. Samalik Po-
hujn 	= hejn 	 	
humba 	= mure 	 	
hungca 	= iskat 	 	
huome 	= vove 	 	
hur 	 	trko 	Mit ka tropas. Pas ∼ lera Vjosa? Dk suru afta ∼?
huske 	 	sko 	Siru, har ine hjerne. k. vasu. Dk ∼ we afta ko? O bra ∼ koske vi znakoma dan
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== I ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor	kotabafal 	mahaklarsma
idaun 	 	prko 	para os prara unna ter.
ijo 	 	tko 	Iskeona.
ik 	= uk2 	 	
ike 	 	lko 	Antaena varuj kokara; k. fuwafuwa. ∼hanasukaban. Tua moge ike perun. Davi naj hanu cuj?
iken 	 	tko 	"hanu mange tsui afto glossa, au de sore antaa iken fu sore sebja tsui mahossa."
ikka 	 	tko 	Pash ka suru iketing.
ilta 	 	sko 	E oba jokuting mit hell netopa. O dan bjurke, sit o ∼ na hell dag. Aldjin dua ∼ ine bet tolka.
ima1 	 	tko 	Alting ke sluca naj na dan, naj na miraj; afta tid. O dua vona na ∼, men ti plusbra li o vona na miraj.
ima2 	 	tlko (ine avare os hadji fu fras)	Brukena pr hanu cuj sluca na ima. O naj lake hanu ∼. O avn viha koj fun, men o naj dekk lensi ∼, akote trist. O hanu Rusiona, Anglosa, Vjosa, au o lera Dojcosa ∼. ∼ mus djabdell joku mahaklarsma. ∼ fsto! O dan apetadjin, o kaku libre ima. Dk vill hanu we ∼?
ima3 	 	sko 	E na ima, hata naj na dan. O ∼ bra! Dan rusidjin, ∼ dojcdjin!
-ima 	 	 	Snjano brukena suruko per. Imi sebja.
imawen 	 	 	
imi 	 	tko 	Impla fu kotaba, pasun ke fﬆo; ting ke kotabalibre anta. Bra ∼. Joku kotaba ke har sama os lik ∼ dan, ima tua har moge qigau hata akote ∼. Rjoha har we sama ∼, akrat? Ka ∼ fu afta?
impla 	 	tko 	Varge, imi, njoj, smak, zan, asme, auauau. Siru we ∼ fu afta stof? Dekk kriz!
ine 	 	prko 	Melan ejn ting; e krajsena; k. eksa. Tua pasun ∼ darmrum ima. Sjot aven lakiena gatov ∼ toreu. Jam all kavarisma ∼ kotoli fun! Jam apar so ine akote all namting.
inekrajs 	 	tlko 	Na all ﬆrela jt kara. Iske ∼ fun.
ing 	jing, ying 	tko 	Bra, vilena avare fu krig, toutoko os spill; k. humba, mure. ∼dah. O na altid sada ∼ ine slucaspilli!
inona 	 	sko 	Vill ke jt zoll pravda e. O ∼, ke o lake tula, men naj siru tabun. ∼ti ke o lakk povarge jube fun miraj os kava fun. Tk ∼ ke alall bra ine vona fdk! Inona o dekk inn Dojclant skoj.
ip 	 	tko 	Tuhatdaj. ∼ni sama tuhattuhat.
isajka 	 	tko 	Sluca pr ke treng mjeta au iskat. Haste ∼. Zerdjin har moge bra ∼ cuj kakutropas fsore dan.
isi 	 	tko 	Snana krajslik os na apartid oﬆre telting fu gaja kara. Stor ∼. ∼nen.
isilik 	 	lko 	Lik isi pr ajsa; l. djiong (ine 2s imi); k. fuwa. ∼ baum. Afta isu oba∼! Naj bra pr suvaru. Jam ∼ au fuwa mitzam ine Rusiona.
isitacu 	 	tko 	Ting oba plas, sinujena pasun doka, jam kotaba oba afta cuj sore. Sinu more pasun ine Ukraina, a naj sada sore ∼ miraj.
iskat 	hungca 	sko 	Bruk moge zeus au moge djiong pr suru jt; s. hungca. O naj ∼ dan na skola. O ∼ suru plusbra pr sebja ima.
iske 	ishke 	tko 	Kliar ﬆof ke maha vona, mara, deke sama kaban e. Ojsi ∼. 1s badji har ∼ plusmoge 2s. Mus glug ∼ pr vona. O naj deke anta svar fu sapah ogoe ∼.
iskelik 	 	tko 	Stof ke lik iske; dekiena sjan ine padji os klinje.
iskenaruga	virta 	tko 	Naruga oba gajakoza, skoj doka iske.
ist 	 	tko 	Strela fu velt, doka solsintua sluca; k. veﬆ.
isu1 	 	tko 	Ting pr suvarusma fu ejn pasun. Fuwa ∼. Jam helena ∼ ine vove fun.
isu2 	 	tko 	Ting ke mahaena radi anta mikava kokara. Helena ∼. Joku pasun treng maha ∼.
it 	 	sko (jt) 	Ugoku afta bides luft mit byﬆra ugokusma fu hant. ∼ mjac.
-it 	 	 	har mange. isiit=har mange isi.
itn 	utn 	prko 	Naj harena; k. mit. Bjoze, vere, ∼ glau. O mjeta ke zamisalidjin maha moge nea ko ∼ apu demisalidjin kara. O zusevom nea glosa ∼ zan ende ima.
ivaj 	 	sko 	Suru klane fu nintenda ting, grun catajn bra dag os sluca. Dk vararikun? Zoll ∼!
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== J ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor 	kotabafal 	mahaklarsma
ja 	 	tlko 	Hanuena koske hadji os avare hanasu mit jd.
jac 	 	tko 	Slagsma.
jajco 	yaico, jeitso, eg, webo, aajco	tko 	Krajslik ting, ke antaena fogell au atekse kara, ine ke vava fu tua djor, au ke brukena pr no. ∼ au nju maha amlet.
jalaka1 	ialaka, yalaka 	tko 	Ni tell fu netopa long una ke brukena pr skoj. Pasun ni∼ena djor itn pero.
jalaka2 	 	sko (na jp made) 	Skoj brukena jalaka naj byﬆra. Treng ∼ na aldah pr bra zdorva.
jalakaklea	 	tko 	
jalakanen 	 	tko 	Tell fu netopa long avare fu jalaka, long ke 5 jube. Trag tufell long ∼.
jalakasi 	kasijalka, kazhalka 	tko 	bage mit kasi jalaka. ~ etuni ander bage ine krajsret.
jam 	 	sko 	E ine jp. ∼ go rega ine kaban afta. ∼ bra pasun inn all lant.
jamete 	 	sko (suru) 	Naj suru ende, plus; k. gen2 . Da ∼! O ∼ skoj na aldah grun erbjurke.
jan 	 	s 	har.
jatazahull	jatazahul 	sko 	K. sucu. O ∼ inn skola grun naj vikte perun.
jerkat 	erkat 	tko 	Isilik gris ﬆof ke dekiena gnutiena. ∼ena sardeska.
jevalt 	 	lko 	Lecte vikte; s. atama (ine 2s imi). ∼djin.
jingsaj 	 	sko 	Byﬆra jalaka; s. heok. ∼ vikte pr zdorva! Mus ∼ ima pr e na pravda tid!
…jk1 	 	avariko (brukena mit lasku)	Harena joku ataj fu uk2 . Kere∼.
jk2 	= joku 	 	
joku 	jk, yoku, jok, yok, ioku 	lko 	1. Eena naj siruena, os naj catajn, os naj treng, os naj hanuena. 2. Mikava. ∼djin. ∼plas. Jam ∼ nea ko pr mahaklar! Ima mus djabdell ∼ mahaklarsma, ke o kaku na ejns tid dan. Du na altid lake anta spure na ∼ vjosadjin made li naj fsto ∼ ko.
jube 	i 	tko 	Tell fu djinnetopa, jam 5 fu ke long ejn hantnen os ejn jalakanen. Pasun bruk jube fu afta pr erga mit brukting.
jugent 	yugent 	sko? 	bli tel fù (yokting). szkoi inye (klani). dan jugent du server to.
jugida 	 	sko 	Stor djor ~ hobit djor au sit stor djor nam hei
Jull 	jul, yul 	tko 	Ivajdah 24-26s dag fu 12s muaj.
jullmwai 	12smwai 	 	sama "den-nis muaj"
jurište 	 	 	sama "al bra"
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== K ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor 	kotabafal 	mahaklarsma
ka1 	 	pko (brukena pr spure or hanu cuj jt hanudjin naj siru ke)	Jt. Dk hanu ∼ dan? Afta ∼? ∼ sluca ine ring dan? O mjeta dan, ∼ sluca li o har tolka uk os muaj na vona.
ka2 	 	lko 	Lik ka. Dk uda ∼ fall fu rega? Dk vill ∼ varge? Afta ∼ avto? He dekk hanu ka glosa?
ka3 	 	tlko 	Brukena pr anta catajnnaj spure. ∼?
-ka 	-ca 	 	1. A: "lesaca Du!" A hanu ad "Du" pere lesa. 2.joc ce: a) rœœ + -ca → rœœca ("joc ce rœœ") b) cola + -ca → colaca ("joc ce cola") c) daremena + -ca → daremenaca ("joc ce daremena") d) sjcolanje + -ca → sjcolanjeca ("joc ce inje sjcola")
kaban 	 	tko 	Ting ke deke har jt ine afta. Hanasu∼. O sjan mura fun ine ∼.
kafe 	 	tko 	Blageta namplas. O na niltid no ine ∼.
kafe2 	 	tko 	
kaisarmwai 	7smwai 	 	sama "nanas mwai"
kaiser 	kaiza 	 	
kajf 	 	tko 	Bra kokara.
kaku 	kake, djiot 	sko (jt) 	Risa glosa oba papere os andere ting. O naj deke ∼. Sore ∼ libre. O avn vill melanosakotoli ∼ miraj.
kalap 	 	trko 	Sluca, hata naj siru pas dan. Rmskoj ∼ mik fun naunmade dan, tk glau!
kame 	i 	tko 	Joku vonating ke maha velt au pasun, ke deke suru alting. Jam we inona pr ∼?
kanele 	i 	tko 	Qisaj njuantaena djor mit pitka korva au djiong hinajalaka.
kanfuz 	 	tko 	Trelasma.
kar 	 	tko 	Tell fu netopa melan jalaka pr qi, doka afta ugoku ine. Mogemjes mjeta ke ∼ moge treng.
kara 	 	prko 	1. Imi fu ugokuena plusplusprara fu jt; k. made. 2. Ke maha mit jt. O skoj skola ∼. Mena, jam tolka netopalik ajsa, nill bra kokara afta kara. Sardeska mahaenna fu erkat ∼. O Rusiland ∼.
-kara 	 	 	ds. kara
karoten 	sakare (sakari) 	tko 	Pitka isilik portugale ovasi.
karte 	i 	tko 	Lehte fu papere ke brukena pr siru doka. ∼ fu Amerikalant.
kartofell 	 	tko 	Isilik kofe krajslik ovasi. ∼sta.
kase 	 	tko 	Lasku melan nana au nin; 8.
kataj 	 	lko 	Fu ka ataj. Du har ∼ rega ine kaban fdu?
katana 	= ajﬆa 	 	
kaupa 	 	sko (jt) 	Anta gelt pr sada afta; k. hok. ∼ nea denva. Tabun imadah mus ∼ plusmoge sardeska.
kava 	 	tko 	Fura tell fu akama. O dua ∼ fu zajudjin fun. ∼ fdk moge kavaj.
kavaj 	 	lko (cuj jd) 	Helena, qisaj, antaena bra kokara; s. ﬆakar. Tua djor moge ∼! ∼ pasun.
kavare1 	i 	sko (jt) 	Suru, ke afta bli qigau. ∼kun. Sore naj vill ∼ pr zajudjin fsore.
kavare2 	 	sko 	Bli qigau. Na tid, koske o kaku kotoli fun, gavor fun ∼ moge dan! Vjosa zoll ∼!
kavarikun 	kwarikun 	lko 	Pasun, kun fu ke usoena antaena na sore made koske sore sintua; pasun dare kavare kun fusebja. Mahadjin fu afta kotoli ∼ e! All ∼djin moge qilik e.
kaveg 	 	tko 	Tumam fu kuqi leva a migi. Koske hanu wo mit sore, bli ∼ fun rju.
kazif 	 	lko 	K. temiz; sodjijena. ∼ vove.
ke1 	 	pko 	Jt ine hina fras. Jam moge pasun o zaju KE. Gavor fu pasun ke tula hir na fura fun dan, sore har glosa tk qigau fun!
ke2 	 	mitko 	Feﬆasma melan surukotaba. O vill suru ∼ veltplusbra. Dk lera moge bra Vjosa, sit o siru, ∼ dk moge bra hanu ine ring aven miraj! Prosta hanu na aldjin made, ke du vill ring.
keksa 	 	tko 	Tortnen. Mama fun maha ∼ ima.
ker 	 	tko 	Tell fu netopa ke ugoku vonaros bides vonarosnaruga. ∼ erga na all vona.
keraj 	 	tko 	Kerejk mit ﬆrela fu sama pitka.
kere 	kiere 	tko 	Lasku melan tre au go; 4.
kerfraut 	 	tko 	Rju kerlik sjot fraut, ke rupne akote gaja. Brasmak ∼.
keste 	 	sko (jt) 	Ugoku afta prara grun naj treng. ∼ flan fraut.
-ki 	 	 	ttb. hanuki = deki hanu
kicune 	kicuneli 	tko 	Njuantaena hujnlik portugale, kofe, os gris djor mit pitka fuwa rofaj.
kine 	i 	sko (jt) 	K. auke. Danaj vasu ∼ mada miraj!
kipepeu 	flutur 	tko 	Letajena bazi mit ﬆor qibas. Fina pas moge helena ∼ na blumatid.
kira 	 	lko 	Fu varge fu fere melan partugale au midore. ∼ soll.
kirajn 	 	tko 	Risanen pr kaku glosa. Kirill au latinkaku har qigau ∼, hata sama dandaj.
kirkas1 	 	tko 	Ting ke skoj soll kara, hona kara, ke apu se au anta apar vapa. Jam apar ∼ ine afta rum.
kirkas2 	 	tko 	Kliar isilik ke mahaena sjot kara, jam ine vinja, bira au a. O naj har gelt pr ∼ ima. Ojsi ∼.
kiva 	 	sko (jt) 	Ugoku na oba made. Da ∼ hant fdk! Haste ∼ sebja na mora.
kjanas 	 	sko (jt) 	Ugoku fras ejn glosa kara na andere glosa made, pr fﬆo ine andere glose. Danaj ∼ Vjosa! ∼djin pr Anglosa. Mogevjosadjin dua lid ∼.
kjoka 	 	sko 	Anta uslova pr suru jt. Kjoning, dabite ∼ sada ejn hengest pr skoj.
kjome 	i 	lko 	S. cumara.
kjomuske1 	 	sko (jt os jd) 	Suru, ke afta os sore ziha, naj vrasena, ke afta bra, ke sore zdorva. Feridjin zoll ∼ mitrjo. Dabite ∼ zdorva fdk!
kjomuske2 	 	tko 	Ting ke kjomuske. Grenza har paksu ∼ inekras fu afta. ∼ au herus.
kjoning 	 	tko 	Atamadjin fu lant.
kjure 	= trasak 	 	
klane 	 	tko 	Joku ataj fu ting os pasun ke feﬆaena mit joku impla. Djin∼. ∼ fu vjosadjin. Lant∼.
klar 	= kliar 	 	
klea 	 	tko 	Tragena ting. Helena ∼. Na imadah o tolka dake inn vapa ∼. O dua onalik ∼.
kletka 	 	tko 	Rum, ke mahaena fu baum, erkat, os a. kara mit ahare plas ine tumam pr darma jd. Stor ∼.
kliar 	klar 	lko 	Harenanaj varge; dekiena seena bides; k. to. ∼ mada. ∼ iske.
klinje 	 	tko 	Qisaj kaban pr glug iskelik. Duaena ∼ fun. ∼ fu kuofe.
klutch 	klut, susi, yabe, szavi 	tko 	Du deki auke dvera mit ~.
kn- 	 	 	kundur
ko 	 	hobitko 	S. kotaba.
kodr 	 	lko 	Hell qigau. Vapa ∼ samuj.
kofe 	 	lko 	Fu varge, ke visk fu rju au midore. ∼ kuofe.
koj 	 	tko 	1. Zan kuqi kara ke maha fras. 2. Zan fu joku pasun kuqi kara. Bra li pas bruk ∼ ine ring. O viha ∼ fun.
kojlara 	 	tko 	Brukting pr namena iskelik au santlik namting. Jerkat ∼.
kokara 	kokoro 	tko 	Sluca, ajsa, impla ine hjerne au ker fu pasun. Asa na mora, srej radi bra ∼, sada hanasu. Li jam trist ∼, vill jam sljozy, men naj jam! O fsto ke afta naj apu un har plusbra ∼, men hata o suru.
kola 	 	sko 	E ine sluca (snana na naht), koske netopa au hjerne reforma, me kiniena, hell netopa pusoj, au hjerne sada apar sirusma krajsvelt kara; k. asa. Bra∼sta! O naj deke ∼ na dannaht. Skola varuj pr ∼. ∼sta un ende davaj blin.
komoske 	 	tko/sko 	
kompju 	 	tko 	Ting ke deke ugoku au kavare moge sirusma pr suru zeerga. Nea ∼. Ima ∼ treng pr moge ergasma.
kompjuglossa	 	 	Python, Haskell, C, C++ auau ~ est. Python telkyannosena glossa est au C helkiannosena glossa est. zekiannosting (cpython) f paithon kakena ine c est.
koni 	 	 	Hanuena koske se mit jd. ttb mit mik
korokoro 	 	lko? 	kokoro ka joklik baraban fu ker.
korva 	porva 	tko 	Tell fu netopa ine mige au leva fu akama, ke brukena pr hir. Ni ∼.
koske 	 	trko 	Na ka tid. Vi ring ∼?
kot 	 	tko 	Qisaj njuantaena djor, ke no mys.
kotaba 	 	tko 	Tell fu glosa, ke brukena pr namae ting, pasun, surusma, impla, auauau. ∼zusevom. Joku∼. Jam 827 ∼ ine afta ∼libre.
kotabalibre 	kotobalibre, kotoli, kotobalibr	tko 	Libre, ke har all os plusmoge kotoba ke brukena ine glosa, doka sirusma cuj afta kotaba.
kotabanen 	 	 	Kotobanen, ke auen haisa festako, tshisai zam os kotoba ka nasijena hadji os owari fu andr kotoba per grun kawari os plus imifusore.
kotoli 	= kotabalibre 	 	
koza 	 	tko 	Ting melan ineplas au ekseplas. ∼ fu fraut. Djin∼.
kova 	 	tko 	ogoe hanu.
krajs 	 	tko 	Ting iten uk, koza fu ke sama prara melan kara. Pica ∼ena e.
krajsret 	 	tko 	Ting ke jalakasi maha au bruk per etuni ander bage.
kreu 	 	sko 	lik balmjong
krig 	 	tko 	Kondrskojsma fu djin os djinklane; k. hejva. Vi har ∼ na mogetid. Stor ∼. ∼ fu velt.
kriz 	 	lko 	Dekiena varuj pr vona os zdorva; k. ziha. Tua baumklane ∼.
krungut 	 	sko 	s. gunro
kuha 	kunje, kuhnja1 	sko 	Maha namting. Goreng je kuha ale, kuha ňe al goreng.
kuhnja2 	 	tko 	plas fu maha namting
kui 	 	 	sama "fu dekk"
kulkok 	 	sko 	Ugoku namting os iskelik kuqi kara na malge made mit gorla. Hanu za ∼.
kuma 	 	tko 	Stor sira fuwa ting ine sinijplas ke mahaena iske kara. ∼lik pagoda. Ejn ∼ oba sinijplas.
kun 	 	tko 	Fall fu pasun ke akote mjes au ona, os qigau. Jam ∼ plusmoge ni. ∼ moge deza.
kunele 	= kanele 	 	
kungca 	= sucu 	 	
kuofe 	kofe, kafe2 	tko 	Kofe iskelik ke anta zeus na pasun made. Branjulik ∼. Mogedjin glug ∼ na all mora.
kuqi 	kuchi 	tko 	Tell fu netopa ke brukena pr no, glug, and hanu. Da kine ∼ koske no.
kura 	 	lko 	Fu varge fu naj harena kirkas1 ; harena nill varge; k. sira. Cesu spill doka ∼ boneka suru krig na sira boneka made. ∼ naht.
kurica 	tore 	tko 	Fogell ine nuncan, ke deke tolka apar ljeta au anta jajco pr pasun namena.
kusipa 	 	lko (cuj jd) 	Hanuena varuj os ike; k. hofle. ∼ pasun.
kvam 	 	tko 	Bra kokara akote jd; verisma pr jd; miksma. Hata fami fun hanu ke kriz, o har bra ∼ pr mik fun, sit o vill skoj.
kvell 	kvel 	tko 	Tell fu tid melan dag au naht. O avare alting ke o suru na ∼ snana de kola. Tabun ivaj na ∼?
kytsysta 	 	tko 	(stuphel ds. tufel)
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== L ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor	kotabafal	mahaklarsma
lagom 	 	trko 	Naj obamoge os unamoge, pravda ataj. O naj udaqi ∼. Naj jam ∼ gelt pr nea denva.
lake 	i 	sko 	Deke, grun ruru, vilsma, sall, sluca, auauau. O naj ∼ hanu ima. Li dk vill, sit ∼. O inona, ke o ∼ tula, men naj siru ∼.
lant 	 	tko 	Plas, djinklane vona doka grun sama jevaltdjin, sama glosa, sama vime. Ang∼. Nihon∼. Plusplusbra ∼ Vi∼ ti.
-lant 	 	 	Aparliikimi na -djin, men per lant au plas au nai pashuun.
lapse 	i 	tko 	Pasun za vava de atona. ∼tid vikte pr vona fu pas.
lasa 	 	 	k. festa
lasku 	 	tko 	1. Ataj, numbra, ejn, ni, tre, auauau. 2. Risa ke imi tua. Jam stor ∼ fu klinje ine vove fun. ∼ fdk haste pr lesa.
laulu 	 	sko 	Kojlid. Soll kirkas, fogell ∼. Dk ∼ tk helena!
lecte 	 	lko 	1. Plusplusbra. 2. Plusplus. Duaddjin fun ∼ e! O dua latinkakutropas men tua naj ∼ pr gavor fun. O vill ke vonafdu bli ∼bra na all vilena.
lehte 	i 	tko 	1. Qisaj hasaj mirdore ting, ke rupne oba vetka fu baum. 2. Ejn tell fu papere. Baum har ∼ na soltid, de tua spar gen. O naj dua lesa libre ke har moge ∼.
lehtitid	 	tko 	1. Ejn fu kere tell fu tosi melan soltid au upaﬆid, sama 9s—11s muaj. 2. Tell fu tosi melan soltid au upaﬆid, koske lehte bri portugale au rju au spar una, pagoda plussamuj bli. ∼ moge helena perun.
lena 	= rum 	 	
lensi 	 	sko (jt) 	Lera grun suru afta gen au gen. Du ∼ we skoj ine avto? O maladec au ∼ vere pr afta! Zoll ∼ Dojcosa.
lepa 	 	tko 	kuchitel
lera 	 	sko (jt) 	Sada sirusma, dekisma, hisfull, pofﬆo, auauau; apeta sebja. O ∼ dan, denva hur bruk. Vi ∼moge nea ko moge glosa kara grun Vjosa. O er∼ ke sorr una na un madd dan.
lesa 	leisa 	sko (jt) 	1. Fﬆo fras ke kakuena. 2. Hanu kakuena fras. O dua libri∼ena.
leta 	sapun 	sko 	Skoj oba luft. Fogell djijuena grun sore dekk ∼. O naj vill ke dk ∼ na hir made.
letavto 	 	tko 	Avto, deke ke leta. Lake ∼ fu Russlant ine Evropa made leta ima.
lestse 	leste, letse 	 	ds. lestse-
lestse- 	leste-, letse- 	 	Lestse<kotoba> imi plus na <kotoba> na al andr ting
leva 	 	lko 	Strela, doka ker fu plusmoge djinnetopa; k. mige. Davaj skoj na ∼ madd.
li 	 	tlko 	1. Brukena pr hanu cuj gvirnaj sluca au ka gluca grun. 2. Akote sentaku jt. ∼ dk lera Vjosa, sit dk fsto Vjosa miraj. Brati ∼ sore naj siru de o sinu. Kjomiti ∼ bruk kirajn djabdell lasku. Naj siru ∼ vill mura os sta pr moranam
libre 	i 	tko 	Joku ataj fu feﬆaena papere mit kotaba. Bra ∼. Afta ∼ naj bra lik gamel∼, ∼ ke all leradjin lesa ine skola.
lid 	 	sko 	Maha musyk mit kuqi os musykbrukting. ∼djin. O dua ∼ ine dusa.
liht 	 	lko 	Proﬆa pr ugoku; k. veht. Pero plus∼ isi.
lik1 	 	lko 	Naj hell sama; apar qigau. Rusiosa, Ukrainosa, au Belarusiosa lik glosa e.
…lik2 	liik, lich 	avariko 	Akote harena impla fu afta, eena lik afta. Vjosa moge evropaosalik. All djor e kot∼. Isi∼ koza.
…lik3 	 	avariko 	Akote klane fu ting, ke afta kara. Iske∼. O moge dua nju∼.
limon 	 	tko 	Kira sjor fraut mit isiliknen branjoj koza.
logika 	 	 	
-lon 	 	 	Kundr -tsa -- "un vil afto ting sluchanai".
long 	 	prko 	Eena oba tell fu jt, e feﬆaena. Jam ni hant au ni jalaka ∼ netopa fu pasun.
luba 	 	lko 	Mikava.
luft 	 	tko 	Kliar iskelik ke koza oba Gaja e, pr hene. Sodjiena ∼ ine nuncan.
lule 	 	tko 	S. bluma.
luna 	 	tko 	Mjahveltnen ke skoj ine krajs fu Gaja. Na aftadah, ∼ stor au krajslik.
lupa 	lupo 	tko 	Hujnlik djor le vona ine klane au srej una luna.
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== M ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor	kotabafal 	mahaklarsma
ma- 	 	 	sama mange/moge
mada 	 	tko 	Aharesma ine tumam fu vove os ugokuting pr sada kirkas au luft, snana kerejk. Vove fun har moge stor ∼. Mje tua helena.
made 	ad 	prko 	Imi fu ugokuena pluspluspara jt; k. kara. Prosta hanu na aldjing ∼, ke du vill ring au da hadji! Brasta na du lera cesu ∼! O zoll skoj na dusa ∼ ima. Du skoj na doka ∼?
-made 	 	 	ds. made
magazin 	= butiga 	 	
maha 	maxa, mah 	sko (jt) 	Suru tk ke nea ting erbli. O ∼ afta kotoli na pitka tid. Vjosadjin ∼ moge nea ko.
mahaklar 	 	sko (jt na jd made) 	Apu sore pr fﬆo afta; anta imi fu afta. Naj deke ∼ afta, tk trela.
majaka 	 	tko 	Maredjor mit kase jalaka. Mje pas, ke ∼ moge svinur.
majkrafon 	 	tko 	Ting pr kaku zan na kampju made os ugoku zan bides zeplas. ∼ fun varuj sit zan varuj, gomen.
makipot 	 	sko 	
maladec 	 	lko (cuj jd) 	Ke suru bra, suru bra erga. ∼ mikdaj. O moge ∼ grun suru moge skolaerga!
malge 	mauge 	tko 	Tell fu netopa ine, ke maha zeus fu namting au iske kara. Ahare ∼.
maloda 	 	lko (cuj jd) 	Naj gamell. ∼ pasun.
mama 	 	tko 	mama au papa ryoshin est. Pashun fu onnakun
mamaglosa 	 	tko 	Glosa ke pasun siru na lapsetid kara. ∼ fun Rusiosa men o aven hanu Anglosa.
mare 	= more 	 	
marozena 	= hiven 	 	
matetun 	 	tko 	Nojta melan ni os plusmoge zajudjin. Deke jam ∼ melan mikava pasun.
me 	 	tko 	Ni tell fu netopa long kava ke brukena pr se. Tristiske spar ∼ fun kara.
melan1 	 	lko 	Eena sama prara fu ni os plusmoge ting. O ima inn ∼ fu libre!
melan2 	 	prko 	1. Akote ting ke ine joku plas ejn ting kara na andere ting made. 2. Akote ni os plus ting ke feﬆaena. Evropa ∼ Amerikalant au Rusilant. Bra li jam fuwafuwa nojta ∼ pasun.
melan3 	melon, =serkat 	 	
Melanosa 	 	tko 	Gavor fu Vjosa ke pluslik all andere gavor. Nildjin hanu ∼ grun all har gavor fu sebja.
men 	 	mitko 	Brukena pr feﬆa fraﬆell ke kodr os qigau; s. hata. O zoll kola, ∼ naj deke ima… O mus skeksa, ∼ o gentula gentula na apartid miraj!
mena 	 	mitko 	S. men.
menen 	 	tko 	Mura ke rupne ine pitka kaban.
-mente 	 	 	mah troko liikko kara
mestari 	 	tko 	1. yokdzsin ka mange bra na suru yokting, sziru al oba to ting. 2. ting lik ataideki. mestariatai fu glossa auau.
mi 	 	tko 	Qisaj sira mura ke rupne ine iske.
midore 	i 	lko 	Fu varge fu fere melan kira au sinij. Djeza moge dua ∼.
mige 	i 	lko 	Strela k. leva. Plusmogedjin bruk ∼ hant pr suru. ∼ naj sama pravda!
mik 	 	tko 	Pasun ke feﬆa mit verisma, zajusma, sama cumarasma. Trengena ∼ pr aldjin. O aven vill fina plusmoge ∼djin, men tk haste fina feridjin hir.
mi--va 	 	 	mikava; ka du vil; al deki, men mono ein. ttb: "du deki nam miringova" sama "du deki nam mikava ringo" — imi "al ringo deki namena na du, men du nammir mono ein ringo" os "du deki nam ringo ka du vil."
mikava 	 	 	ds. mi--va
miksma 	 	tko 	Nojta melan ni os plus mik. maha miksma bli mik mit jd. Jam djiong ∼ melan nas.
milenial 	= vojfraut 	 	
milita 	melita 	tko 	Kirakura bazi ke maha militasjot fu bluma kara.
militasjot	melitasjot, myalt 	tko 	Sjot hidas kira iskelik, milita maha ke.
milsan 	 	tko 	Sjot namtingnen.
milu 	 	sko 	kundur fina. Vasu ri kotoba/namaj/imi/auauau. Milu ri (ting ke jena na gviir)/(ting du har)/(gajashtòph/jenashtòph).
minus1 	 	trko 	K. plus1 .
minus2 … 	 	hadjiko 	K. plus2 .
minus3 	 	tlko 	K. plus3 .
mipe 	= nipe 	 	
miraj1 	 	tko 	Alting ke dekk sluca os sluca za ima. Inona ke ∼ plusbra.
miraj2 	 	tlko (ine avare fu plas)	Brukena pr hanu cuj sluca na miraj. Damite suru, ke hjerne fdu bli plusbra ∼!
miraj3 	 	sko 	E miraj. O ∼ suruk.
-mirai 	 	 	Snjano brukena suruko per. Imi sebja.
mit 	 	mitko 	1. Brukena. 2. Harena. 3. Au. Pas dekk hanu tk, pas dekk hanu ∼ andere tropas avn. Du lake hanu ∼ mikava tropas. Pasun dekk hanu ∼ kuqi os hant. Jam jokudjin ∼ stift? Libre ∼ stor kirajn pr prosta lesa. O ∼ dk zoll hanu na plusmogetid.
mitrjo 	 	trko 	Mit jd. Davaj ∼ skoj!
mitskoj 	 	sko 	E na sama plas pr hanasu, maha miksma. Inona sore har bra ∼sma.
mitzam 	 	tko (glos.) 	Zan fu koj mahaena mit jamete fu luftnaruga, ttb. p, b, n, s
mi…va 	 	krajsko 	Naj vikteena ke. ∼ka∼ bra ti! Ka pasun vill dk? ∼dare∼ li sorr erga.
mjac 	mjah 	tko 	Treabad krajs.
mjah 	= mjac 	 	
mjahvelt 	 	tko 	Moge ﬆor mjahlik ting ine avara ke skoj ine krajs fu zvezda. Mjeta dan ke nin ∼ ine zvezdaklane fuvi.
mje 	 	tlko 	Brukena de mjetaena; tabun. ∼, Rusiosa naj tk bra glosa.
mjepje 	 	tko 	Ejn tell fu mjetasma. Jam ∼ akote un dan, ke lakiti kakuspill.
mjes 	mies 	tko 	Pasun fu ejn kun fu ni jevalt kun; ds. ona.
mjeszaju 	 	 	~ imi mies ka zaju andr mies
mjeta 	 	sko 	1. Bruk hjerne, maha nea mjepje au sirusma. 2. Har halajsasma cuj jt. Moge ∼ cuj afta haste isajka. O ∼ ke kakutropas zoll e mogemoge simpell pr lesaena. O ∼ ke all risa fdk helena.
mjude 	 	lko 	Vilena kola. Afta dag tk pitka dan, ∼.
mlov 	 	tko 	Brukting pr maha musyk. Dekk o tolka ejn ∼ bruk. mnevjaf ranja.
moge1 	mange, magje 	lko 	Fu ﬆor ataj; naj apar. O kaupa ∼ rega magazin kara dan. ∼djin hanu Anglosa.
moge2 	mange, magje 	trko 	Harena plusﬆor impla; naj apar. Sore ∼ djiong. O ∼ bystra lera pr avare fu skola. Hall fun ahare, o ∼ trela.
mokre 	moekri, i 	lko 	Harena iske oba koza os ine. ∼ sant bra pr zusevom santhuome. O ende ∼ za dusa.
mona 	mono 	trko 	Na ejn rz; naj suruena andere ting; s. tolka2 . Dk lera ∼ ejn glosa ima?
montann 	montan 	tko 	S. fjall.
mora 	 	tko 	Tell fu tid zanen solsintua. ∼namena. Duadaj hir lidsma fu fogell na ∼.
more 	 	tko 	Moge ﬆor plas fu iske.
muaj 	mwai 	tko 	Tell fu tid sama 28–31 dag os 1 fu 12 fu tosi. Ejn ∼ tk bystra skoj kara.
mun 	 	tko 	Qisaj rupneting, rupne ke oba all gajakoza. Duwa wo ine ∼ ilta.
mura 	 	tko 	Pje fu joku rupneting ke namena. O no ∼ na all mora.
murasake 	i 	lko 	Fu varge fu fere ine fura fu blau; fu varge ke visksma fu blau au rju.
mure 	humba 	sko 	K. ing.
muro 	 	tko 	fall fu namting.
mus 	 	sko 	Treng au vikte pr suru; catajn sluca. Kava fdk moge kavaj,sir koj avn stakar ∼. All djor glug iske ∼.
musyk 	 	tko 	Helena koj os zan, os rjoha, ke mahaena inn catajn tropas. ∼ tk lik tajka.
mys 	 	tko 	Qisaj njuantaena djor ke vona akote pasun au no mura.
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== N ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor	kotabafal 	mahaklarsma
…n 	 	avariko 	S. nen. Kicune∼.
na 	 	prko 	Akote tid. E moge varuj ting ∼ dan. Sore moge glau na erga.
-na 	 	 	1. Ejn raz fu suru. 2. Maxa suruko na tingo.
nafa 	 	tko 	1. Varuj udaqi. 2. Varuj tajka.
naht 	 	tko 	Tell fu tid melan solsinu au solsintua, os melan kvell au mora; k. dag (ine 2s imi). Zoll kola na ∼.
naj1 	nai, ne, nej 	tlko 	1. Svar fu naj uslova; k. akurat. 2. Brukena pr maha qigau os kodr imi fu kotaba ine fura fu afta. Vill rega? ∼, ∼ ima. O vill lera mit sebjatropas, o ∼ dekk suvaru ine sama plas na hantre djikan, zoll jam ugoku! O zoll kola, men ∼ deke ima.
…naj2 	nai 	avariko (fu likko/suruko/tingko)	Brukena pr maha kodr imi. Qisaj sama stor∼.
naku 	 	sko 	Ra iskelik me kara, grun ﬆor kokara, snana triﬆ os glau. O na niltid ∼ dan, hata vill.
na…made 	 	krajsko 	Ds. made.
namae1 	 	tko 	Kotaba os frasnen ke brukena pr ﬆrela na ejn catajn ting os pasun made. Na apartid haste sentaku ∼ pr sebja akote kavarikundjin. ∼ fun Ker.
namae2 	 	sko (jt os jd) 	Anta namae na afta os sore made. Dk ende siru hur ∼ nea kot?
namaenen	 	tko 	Atamanaj namae fu pasun.
namting 	 	 	Namting je ting ke namdekijena na pashun.
nana 	 	tko 	Lasku melan ekse au kase; 7.
naruga 	 	tko 	Hosaj pitka plas, jt os jd skoj oba ke. Iske∼. ∼ na skola made moge pitka.
nas 	= vi 	 	
naze1 	 	trko 	Ka grun. Dk ∼ suru afta?
naze2 	i 	sko (jt) 	Suru, ke afta plusmoge; sjan; k. ra. Lakk ∼ iske ine klinje fun bite?
neja 	 	lko (snana cuj ting) 	Naj gamell. ∼djin. ∼ko. O ende har ∼ denva.
nejadjin	 	tko 	Namaenen fu pasun ine Vjosadiskordserver ke hadji lera Vjosa na paratid. Dan moge ∼ za Misalidjinvideo.
…nen 	 	avariko 	1. Qisaj. 2. Suru, ke impla fu atamakotaba plusqisaj os plussvanc os pluskavaj. Klinje∼. Dekk suru apar∼.
neomwai 	noimuai, 1smwai 	 	sama "eins mwai"
netopa 	 	tko 	1. All tell fu joku vonating. 2. Tell fu netopa ke melan, ine ke ker. ∼zusevom.
ngoro 	 	 	gammeldjin: lapsingoro vi nai har dan aftó "opetaklupau"
ni 	 	tko 	Lasku melan ejn au tre; 2.
niabad 	 	lko 	Harenanaj fansuka piktajena os hosajena. ∼ papere. ∼ gaja.
niles 	 	tlko 	Hofle svarsma za danke.
nill1 	nil 	lko 	Ke naj harena, itn; k. all1 . Jam ∼ gelt ima. No alting, siru ∼ting.
nill2 	nil 	tko 	Lasku ine hina fu ejn; lasku fu nill ataj.
nin 	 	tko 	Lasku melan kase au den; 9.
nintenda	 	lko 	Antaena flire kokara.
nipe 	mipe 	tko 	Pasun ke har sama rujqin mit andere pasun; ds. brur, siska. Sore har mogemoge ∼!
niqista 	 	lko 	Eena haﬆe pr seena; k. helena.
njoj1 	 	tko 	Dekisejenanaj impla fu ting au pasun, hana fﬆo e. Bra ∼ namting kara. Hejn fdk har moge varuj ∼!
njoj2 	 	sko (jt) 	Ajsa njoj mit hana. Da ∼ afta bluma!
nju 	 	tko 	1. Sira iskelik, joku ona djor anta pr lapse glug. 2. Sama iskelik fu pasun. Vapa ∼.
no1 	nam 	sko (jt) 	Suru tk, ke sada zeus afta kara mit kuqi au malge. ∼ mura. Skoj pr har ∼ting dan.
no2 	nuh, nu 	 	"lik uhhh.."
-no 	 	 	maha likko. festakotoba -no maha andere kotoba iň likotoba. Samaimi fujena. Tatoeba, unno ringo imi "afto ringo ka un har".
nojta 	 	tko 	Feﬆating; naruga melan ni os plusni ting; ting ke suru, ke ni os plusni ting ejn e. Jam bra ∼ melan sore ni. ∼ svanc ine afta libre e
nor 	 	tko 	Poneting ke rupne joku djoratama kara. Plusmoge djor har ni ∼.
nort 	 	tko 	Strela fu velt ke ine leva fu pasun ke se na iﬆ made; ine migi fu pasun ke se na veﬆ made; k. sut.
ns 	 	hobitko 	Naj siru.
nui 	 	 	sama "fu un"
nuncan 	 	tko 	Plas doka rupne djor au ruti grun pasun.
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== O ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor	kotabafal 	mahaklarsma
o 	un 	pko 	Pasun, ke hanu; hanasudjin. ∼ moge dua afta bluma. Dk zaju we ∼?
oba1 	 	prko 	1. Pluspitka ine sama plas; k. una 2. Cuj, akote, para, made, ine. Libre ∼ isu e. Tk helena se ∼ lant luftavto kara. Du dekk se ka ∼ ekran?
oba2 … 	 	hadjiko 	Naj lagom, grun plusmoge; plussat; k. una. Jam ∼moge libre pr lesa all.
oca 	ocha, chai? 	tko 	Iskelik ke mahaena fu catajn joku rupneting kara ine vapa iske. Mik fun maha moge bra ∼.
ogoe 	 	lko (cuj zan)	Stor os djion; proﬆa pr hirena; k. pinona. Sore har ∼ koj.
ojsi 	oishi 	lko 	Harena bra smak. Tk ∼daj!
on 	 	tko 	Pasun ke naj har netopa, naj deke se ke; sall fu pasun ke dekk ugoku itn netopa. Acorlik ∼.
ona 	onna 	tko 	Pasun fu ejn kun fu ni jevalt kun; ds. mjes. Seena tk moge helena ∼netopa au ∼kava ine Reddit anta moge tristsma na un made.
onazaju 	onnazaju 	 	onnazaju imi onna ka zaju andr onna.
os 	 	mitko 	Brukena pr feﬆa fraﬆell ke qigau, li mus sentaky ejn. Plusdua rega ∼ banan?
…osa 	 	avariko 	Glosa. Vj∼. Rusi∼. Plusplusduaena glosa fun Ang∼.
ostre 	i 	lko 	Dekiena simpell cer jt; k. dujn. ∼ ajsta.
ostridjor	 	tko 	Myslik djor mit oﬆriting oba afta. ∼ naj kriz.
oum 	 	sko 	koske gormoi bli pluchisai. Ttb. Kuchi fu lapsi razhau au raz~ koske sore nam. Megormoi fu un ~ koske un se kirkas" k. hau
ovasi 	 	tko 	Joku rupneting ke brukena pr no au mahaena ine nuncan. O moge dua smak fu ∼. Jokudjin naj no sjot, tolka ∼. baum au lule ti ruti, men nai mus ovosi.
-oze 	 	 	lik maha-, men naj sama. un mje ke... -oze maha likko, men maha suruko
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== P ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor	kotabafal 	mahaklarsma
paborte 	 	sko (jt) 	Suru tajna. O da ∼ sall fun na pitka tid dan.
padez 	 	tko 	Kavarisma fu kotaba ine joku sluca ine gavor. Jam ∼ ine kanutropas fun. Qisaj kurica sama torinen.
pagoda 	 	tko 	Impla fu luft au sinijplas ine catajn plas. Angdjin dua cuj ∼ hanu. ∼ samuj na aftatid.
paksu 	pasku 	lko 	Eena plusﬆor ine hobit plas; k. hosaj. ∼ libre.
pall1 	pal 	sko 	It sebja na luft made mit jalaka. Kanele bra ∼ dekk.
pall2 	pal 	sko 	Skoj iltaena para gaja. Djarper tolka ∼ dekk. Jam tk apar zeus, o ∼ nahuomimada dan.
palto 	 	tko 	Klea pr oba fu netopa ke bra pr samuj pagoda. Helena ∼.
pamadora 	 	tko 	Rju sjot fuwa ovasi.
pampe 	i 	lko 	Eena ine bra, qisaj, pinona asme; k. baja. Tua pasun moge ∼. Haste ∼ e li mogedjin vill pas vras.
pan 	 	tko 	Namting ke mahaena fu santena mura kara ine vapabaksu, ke fuwa ine au mit isilik koza. Fuwa ∼
papa 	 	tko 	mama au papa ryoshin est. Pashun fu mieskun
papere 	i 	tko 	Moge hosaj lehte ke mahaena fu baum kara, brukena pr kaku. O dua risa oba ∼.
para 	 	trko 	Ine akote plas; k. prara. Jam papere ∼? Dk skoj we ∼ butiga?
parjan 	 	tko 	Klane fu ting, ine ke all ting har catajn pravda plas; k. visksma, sajlunn. Alfarun ∼ fu kirajn e. ∼ fu pasun.
partugale	i 	lko 	Fu varge fu fere melan rju au kira.
pas 	 	pko 	1. Aldjin. 2. Joku pasun; midareva. ∼ mus no pr vona. Koske ∼ lera Vjosa, ∼ zoll naj kjanas.
pasmurna 	 	tko 	Pagoda, koske naj deke se sol grun kuma oba all sinijplas. Naj vill o jingsaj na aftadah grun ∼.
pasun 	pashun, djin 	tko 	Vonating ke deke lectebra mjeta, ke siru ke sore e. ∼ har ni jalaka, ni hant, au go jube long tua.
pelmeni 	 	tko 	Namting fu sjot kara ine koza fu pan kara, ke mahaena ine vapa iske.
pero 	 	tko 	Pitka ting ke rupne koza fu fogell kara; har fu fogell. Bruk ∼ pr kaku oba papere dan.
perpa 	 	sko (jt) 	Suru, ke afta naj dvajbma; l. vras. Dk ∼ we denva fdk? ∼ mada mit mjac.
perun 	= pr un 	 	
pica 	 	tko 	Namting ke mahajena fu sjot au ovasi kara oba hosaj niabad krajsena pan.
pidjin 	 	tko 	Fall fu glosa ke sluca, koske ni os plus djinklane mit qigau glosa mus hanu mitrjo.
pik 	 	tko 	Moge qisaj krajslik ting. Zvezda ∼ e Gaja kara.
piman 	 	lko 	Fu djiong vapa smak. ∼ sta.
pinona 	 	lko (cuj zan) 	Qisaj os svanc; haﬆe pr hirena; k. ogoe. Mys moge ∼, tk haste fina. ∼ koj.
pipa 	 	tko 	Klea pr kragena oba akama; s. fedora. Duajena ∼.
pissa 	 	sko 	
pitka 	 	lko 	Eena plusﬆor ine hosaj plas; k. hobit. ∼ fjall. ∼ baum. Mje ∼ pasun moge helena.
pje 	 	tko 	Qisaj santlik ting, ke sintua rupneting. ∼ fu pamadora.
plas 	 	tko 	Joku tell fu abad; ting deke e doka. Jam moge heleha ∼ ine lant fun.
plus1 	 	trko 	1. Na moge tid hata naj tk moge dan. 2. Gen. Vi pravda zoll lensi Dojcosa ∼. O no ∼ miraj. Li na ejns rz pas naj ing, zoll iskat ∼.
plus2 … 	 	hadjiko 	1. Harena ﬆor impla hata snana naj tk ﬆor. 2. Harena ﬆor impla hata andere naj tk ﬆor. Ima jam ∼moge rega ine magazin. Afta baum ∼bysta rupne tua baum.
plus3 	 	tlko 	Ds. plus2 . Vill we ni kojlara fu sjot os ∼?
plusplus…	 	hadjiko 	Plusﬆor impla all andere; lecte. ∼djiong pasun avn moge pitka.
po…] 	 	hadjiko (mit sko)	1. Plusmoge ejn rz. 2. Apar. O ∼anta iske narupnetingmade. Aldjin ∼anta gavat nasintuadahdjinmade. Dk ∼hanu we mit aldjin? O ∼lensi Dojcosa na aftadah. suru ovari made.
pocta1 	 	tko 	Plas doka deke hanasu mit kakusma mit jokudjin ke prara. Djinsu∼.
pocta2 	 	sko 	Bruk pocta pr hanasu or anta ting. O ∼ hell kotoli nadkmade koske dekk.
polis 	 	tko 	Stor plas, jam doka moge djinhuome au ergaplas. London stor ∼ e. Naj aldjin vill ine ∼ vona.
poll 	pol 	tko 	Una fu vove; ds. ele. Niabad ∼.
polvi 	 	 	jalakatel fu djin
pone1 	 	tko 	Sira isijena zusevomting ine all djor au pasun. Vrasena ∼.
pone2 	i 	tko 	Hengeﬆnen.
por 	 	tko 	Stor djor mit ﬆor dujn nor ke vona ine samuj plas.
porva 	= korva 	 	
pr 	per, pere 	prko 	1. Radi. 2. Akote ting ke zolena suruena, dvajmajena. 3. Akote ﬆrela fu surusma. Dk suru we afta ∼ geltsada? Apeta sorr ∼ Vjosa. Jam ejn ajsta ine kuhnja ∼ cer sakana. Jam tre gavat ∼ un na aftadah! O bruk afta stift ∼ kaku, tua ∼ risa.
praanmwai	3smwai 	 	sama "tres mwai"
praanvera	 	 	Ejn toshikeretel. Mwai fu praanvera koske bluma eins rufne.
praj 	 	tko 	Plas melan ni qigau ting, sanpoll, ﬆyx. Afta naruga ∼ melan vi a sore e.
prara 	prapaprappa 	trko 	K. para, akote (ine 1s imi). O moge ∼ ergaplas fun.
pravda 	 	lko 	Eena ine gvir; ke zolena; k. uso. Afta fras ∼ we? Tua ∼ varge pr afto we? Ak, mje ke sore hanu ∼ ko.
presmi 	 	 	ting ka jokudjin deki guso au de, snana jokuting sluca
prosta1 	simpell 	trko 	K. haﬆe. Vjosa ∼ pr lera.
prosta2 	simpell 	lko 	1. K. haﬆe. 2. Harena apar tell. ∼ isajka. Tokiponaosa moge ∼ glosa e.
pu 	 	prko 	(tid). s. dan de; k. bi. Hanu vi ∼ ejn dag.
puan 	 	tko 	Slagsma.
pulap 	 	sko (iskelik) 	Ugoku afta ejn kaban kara na andere kaban made. Dabite ∼ apar oca we?
pulap2 	 	tko 	k. ahare
pusoj 	 	lko 	Lakiena suru ting, vilena ke; k. zanjat. Vill we cuj sintuadahivaj tula? Naj ∼ miraj, grun erga, gamen.
pusojtid 	 	tko 	Tid, lake suru mikava na koske. Jam we ∼ pr spill?
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== Q ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor	kotabafal 	mahaklarsma
qi1 	 	tko 	Mitsurusma melan ni os plus pasun os djor, ke pr nintenda os maha vava. Naj all mjes vill ∼.
qi2 	 	sko (jd) 	Suru qi mit sore; s. rr2 . O tolka ∼ mik fun. qibang qibas.
qibas 	 	tko 	Hand mit pero, ke brukena pr leta. Har all fogell ∼, mn mibaziva avn har.
qigau 	chigau 	lko 	Naj sama; harena andere impla. Tua ko har ∼ imi. Vjosa fu aldjin ∼.
qigeull	qigeul 	sko (namting)	Gatov afta mit vapaplas una. Sorr ∼ sjot prvi.
qip 	chip, tchip 	tko 	Iskeavto. Mus ∼ os letavto pr skoj Amerika made.
qisaj 	chiisai 	lko 	Eena minus; ds. nen; k. ﬆor. ∼ vava.
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== R ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor	kotabafal 	mahaklarsma
ra 	 	sko (jt) 	Suru, ke afta minusmoge; k. naze2 . O ∼ apar libre baxu kara pr afta plusliht.
radi 	 	prko 	Vilena sada; vilena ke afta sluca; pr jokugrun. O lera Dojcosa ∼ deke na skola ine Dojcland made skoj miraj. Srej ∼ bra kokara.
rafaj 	 	tko 	Tell fu netopa fu djor ke rupne hina kara. Pasun naj har ∼.
-rai 	 	 	namrai=nam+rai=nam+mirai
ranja 	mnevjaf, ragna 	tko 	Tell fu baum una gaja, glug ke iske. Deke pasun ∼ oba fjal se.
rause 	 	sko 	Ra luft hana kara os kuqi kara; k. hene.
rausim 	= rause 	 	
raz 	 	tko 	Bazi mit kase jalaka.
razgovor	 	tko 	
reforma 	 	sko (jt os jd) 	Suru, ke afta dvajma gen, ke sore zdorva. Da ∼ sebja bite. Dekk we ∼ denva fun?
rega 	ringo 	tko 	Rju, midore, os kira fraut ke rupne oba baum. Ine VDS ∼ brukena pr apeta.
ret 	 	tko 	Feﬆaena ting mahena fu nojta kara. Raz maha ∼. Ze∼.
retoll 	 	tko 	Risa, ke lik kotaba, ke anta sirusma. Zoll lera all ∼ pr skoj oba naruga ine avto.
ri 	 	 	"ri ringo nam te un."
ring 	 	sko (jd) 	Hanasu mit sore bides denva os kompju mit majkrafon. ∼ we vi?
risa1 	seuk 	sko (jt) 	Bruk varge pr maha ting oba niabad plas, ke lik gvir ting pr seena. Lapse dua ∼. Dk ∼ ka? Aldjin deke ∼.
risa2 	seuk 	tko 	Ting ke za risaena. Moge helena ∼. Kompju dekk maha bra ∼.
rjo 	= rjoha 	 	
rjoha 	rjo 	pko 	Ni; afta au afta; sure au sore. Dk vill ka rega, rju os midore? Da ∼ bitte.
rju1 	 	lko 	Fu varge fu fere ine hina fu partugale.
rju2 	 	tko 	Fig ﬆor djor ke lik atekse.
rm…] 	 	hadjiko 	S. rjoha. os ryoho made
rofaj 	 	tko 	pitka shkoiting.
rova 	 	lko 	Baja, varuj, bjoze asme grun nafa os varuj sluca. Sore ∼ grun avto fsorr vrasena.
roza 	 	lko 	Fu varge ke visksma fu rju au sira. ∼ bluma
rr1 	 	sko (jt) 	Ugoku na fura au hina made pluspluspara. Klea vrasena grun ∼. ∼sma maha vapa. Zoll po∼ ting pr bra ersodji afta.
rr2 	 	sko 	S. qi2 .
rujqin 	 	tko 	Pasun ke sintua au/os rupne lapse. Naj all ∼ bra pr lapse fsore.
rukav 	 	tko 	Tell fu obaklea, hant doka. Zoll dk pitka ∼ trag pr kjomuske koza fdk sol kara.
rum 	lena 	tko 	Joku plas ine zusevomting, ke har tumam, poll, ele, dvera, aven snana mada, doka deke vona, erga au a. Vove fun har kere ∼.
ruota1 	 	sko 	Ra iskelik malge kara bides kuqi. O no jokuting varuj dan, de ∼.
ruota2 	ruoruo 	tko 	Kokara fu vilena ruota. Kokara ∼ na aja.
ruru 	 	tko 	ting ka deki os nae deki suru. ting ka laki es.
ruti 	rupneting 	tko 	Rupneting.
ryoshin 	ruishin 	tko 	mama au papa sama ryoshin
ryr 	 	sko 	
rz1 	 	trko 	Na tell fu tid melan hadji au avare fu surusma; na ejntid. � rz za rz Na moge rz. Dk tolka iskat we Vjosa lera ∼? Zoll gen iskat! O lesa afta libre na tre ∼.
rz2 … 	 	hadjiko 	Na moge rz. Ima ∼moge Vjosa, men treng plusmoge tid.
rz3 	 	prko (melan ni lasku)	Tk moge fu afta. Ni ∼ tre sama ekse.
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== S ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor 	kotabafal 	mahaklarsma
-s 	 	 	Nasijena laskukotoba. Imi ka plas parjaad inne -- li du einsplas bistrajalakadan, du bistrajalaka plus na al andr. Li du nisplas, ein pashuun plus bistra na du, auau.
sacu 	 	tko 	Klea, trag ke oba netopa. Nea ∼ tk cad!
sada 	 	sko (jt jd kara) 	Erhar afta grun sore anta; k. anta. Moge glau grun ∼ gavat dk kara!
sagak 	 	sko (jt) 	Rzcer.
sajlunn 	sajlun 	lko (cuj vove) 	Harenanaj parjan; trengena sodji; k. kazif. Rum fun moge ∼, danaj madeskoj!
sajsa 	 	lko 	Varuj, vilenanaj. ∼denva.
sakana 	 	tko 	Djor ke vona ine iske. Jam moge ∼ ine more.
sakare 	= karoten 	 	
salgeum 	 	sko 	Skoj pinonaena. O ∼ na naht pr naj erasa pas.
sall 	hal, shal 	tko 	1. Impla fu vona, fupas, ke ajsa, har kokara, asme, zajusma, vilsma, auauau. 2. Joku tropas fu suru jt. Jam ∼ ine aldjin. ∼ fun arka ima. Vjosa∼.
sam 	 	sko 	E long tumam. Toke ∼ tumam. Jam moge ∼ena risa ine vove fun.
sama 	 	lko 	Hell lik, naj qigau.
samakunzaju	 	 	Mieszaju imi mies ka zaju andr mies au onnazaju imi onna ka zaju andr onna. Afto awen haisajena « faerie / feri », hoćaa MORAKA ende haisajena na to.
-sama 	 	 	ds. sama
samuj 	 	lko 	Harena impla ke deke ajsa; ajsa upas kara; k. vapa. ∼ iske. ∼ hiven.
sangju 	 	tko 	Stor djor ke vona ine santplas au deke vona na pitkatid iten iske. ∼klane.
sanpoll 	 	tko 	Praj melan gaja a mora mit sant. Duwa pasun oba ∼ nintenda.
sanso 	sosa 	tko 	Lidsma.
sant 	 	tko 	Stor ataj fu moge qisaj isinen. ∼ena plas para mora bra e pr nintenda au pampe. ∼huome.
sapah 	 	sko (iskelik) 	Suru, ke afta skoj eksa kaban, napolmade. Danaj naku grun ∼ena nju. ∼ oca.
sapun 	= leta 	 	
sardeska 	cas 	tko 	Brukting pr bidescer namting au namena. Jam ∼ plusmoge kojlara ine kuhnja fun.
sat 	 	lko 	Naj dekiena sada plus; k. ahare. ∼ klinje. Li naze plus, sapah. Hant fun ∼ e.
sau 	tsau, tsao 	lko 	
sayo 	 	 	Hanuena koske skekso os avare hanasu mit jd.
se 	 	sko (jt os jd) 	Fﬆo brukena me. O ∼ moge pasun ke bruk kirilkaku. Sore naj deke ∼. Vi ∼ bra zerisa dan.
sebja 	sja2, sa 	pko 	Akote surudjin. O naj zaju ∼.
sebjazam 	 	tko (glos). 	Zan fu koj mahaena mit aukiena luftnaruga, ttb. a, e, o.
segun 	 	sko 	Rzhene au rzrause. Varuj luft hir, haste pr ∼.
sen1 	 	tko 	Pitka hasaj ein abad ting ke skojn na ejns ﬆrela. ∼ting.
sen2 	 	lko 	Kavarijenanaj ﬆrela; ine sen. ∼ hina bra pr zdorva.
sentaku 	 	sko (jt os jd) 	Strela na afta os sore made ke plusvilena. O ∼, ka sluca mit natopa fun.
serkat 	melan 	tko 	Ting, ine ke se sebja, snana mahajena fu glas. Sodjilik ∼.
seuk 	= risa 	 	
sevas 	 	tko 	Treabad kerejk.
shagmwai 	11smwai 	 	sama "den-ejns mwai"
si 	=ti 	 	
si- 	 	 	1. natsıgautsıgau os natsıgau tēl. 2. na rȷō cara
šikno 	sjiknu 	tko 	Bom, Vind, Agro, Dir, al fu to je tel fu šikno
silo 	 	tko 	Grisblau os sira fogell, vona ke ine polis. Suvaru wo oba isu a wit pan na∼made dan.
simpell 	= proﬆa 	 	
sinij 	 	lko 	Fu varge fu fere melan midore au blau.
sinijplas 	cela 	tko 	Luft oba gaja, kuma doka; s. cela. ∼ moge helena na altid.
sinileva 	 	tko 	Naruga oba iskenaruga. Duwa wo naiskemade se, koske sjan o oba ∼.
sintua 	 	sko (jd) 	Suru, ke sore hadji vona. Aldjin deke sentaku li ∼ os naj.
sinu 	 	sko 	Janete vona. Sorr ∼ na dedah.
sira 	 	lko 	Fu varge fu kirkas; harena all varge fu fere mit sama ataj; k. kura. ∼ denva.
siraljok 	 	tko 	Piman sira ovasi, ke mahaena fu joku hamaslik tell. ∼ suru, ke mikava namting plusbra smak har.
siru 	xiru 	sko (jt) 	Erfﬆo afto dan, har hisful akote afta, har afta ine hjerne. ∼ we afta ko? Sorr moge ∼ cuj velt. O ∼ tua pasun.
siska 	 	tko 	Nipe fu onalik kun; ds. nipe. Naj jam ∼ fun.
sit 	 	mitko 	K. grun1 . Li o naj ine Dojclant, ∼ trist miraj. Lensi haste mn li dk suru, ∼ dk braonanen e.
sja1 	 	sko 	Ugoku byﬆra au pinonaena. O ∼ bides vove dan.
sja2 	= sebja 	 	
sjah 	 	tko 	Pinona zan.
sjan1 	 	sko 	1. E ine jp itn ugoku oba jalaka. 2. E ine jp. Sore ∼ una baum. Libre ∼ ine stol.
sjan2 	= tacu 	 	
sjang 	 	sko 	sama "gira oba"
sjor 	 	lko (cuj namting)	Harena djiong smak ke lik limon. Li nju ∼, afta flan.
sjot1 	sokere 	tko 	Santlik qisaj sira isi ke brukena pr naze sjot smak na joku namting made. ∼kaban.
sjot2 	 	lko (cuj namting)	Harena bra smak lik fraut. ∼ torta.
sjot3 	 	tko 	Tell fu netopa fu vonating, andere vonating no ke. ∼ varuj pr pagoda. ∼ har moge bra smak.
skeksa 	 	sko 	Erskoj eksa jp. Koske sorr rzhanu cuj qi, o mus ∼ dan.
sko 	surukotaba 	tko 	hobitkotoba fu "suru + kotaba". Suruko os surukotoba har imi fu hanutel ka mahklar afto ka yoku suru--mangetid sore en pashun, plas, ting, mipje; auenose mahklar ka slucha os surjena mit joku fu he.
skoj 	shkoj, szkoi, shkoy, shkoi, skoi	sko (na jp made) 	1. Ugoku sebja der. 2. Jalaka der. Dk ∼ obabystra inn avto. Dabite ∼ namagazinmade. Ruti naj deke ∼.
skola 	 	tko 	Plas, doka pasun lera. ∼ fun varuj pr lapse. Moge dua lera inn pitka∼!
skvala 	= hanga 	 	
sladke 	i 	lko (cuj jd) 	Bra, kavaj, fuwafuwa, zajuena. Dk tk ∼.
slag 	 	sko (jt os jd) 	Byﬆra djiong ugoku hantnen na afta os sore made. Sore ∼ un dan! Tk arka.
slek 	 	sko 	
sljozy 	 	tko 	Iskelik ke spar mekara koske naku. Stor ∼. Spar ∼.
sluca1 	 	sko 	E; hadji e; sintua; bli. Ka ∼ pr dk? Alting kavare sebja dan, koske tua ∼.
sluca2 	 	tko 	Slucasma. Sentaku fu Prezident vikte ∼ e.
…sma 	 	avariko 	Brukena pr maha tingkotaba andere kotaba kara. Suru∼. Helena∼
smak 	 	tko 	Impla fu ting, glosa ajsa ke. Limon har sjor ∼.
sn 	 	 	sama "shirunai"
snana 	 	tko 	Na plusmoge tid; k. ﬆrane. O naj ∼ glug kuofe.
so1 	 	tko 	Sira qisaj isi ke brukena pr plusbra smak. ∼ brukrna ine all namting.
so2 	 	tko 	Tell fu tid sama 1 fu 60 fu fun.
sodji 	 	sko (jt) 	Suru, ke afta naj temiz, naj sajlunn. ∼ sebja ine dusa. O ∼ rum fun dan.
sodjiu 	 	tko 	Kirkasena iskelik ke mahaena fu rega kara.
sojun 	 	tko 	Helenasma.
soke 	 	tko 	Kofe sjot namting. Aldjin dua ∼.
sokere 	= sjot1 	 	
soll 	sol 	tko 	Plusplusﬆor zvezda ine sinijplas; mjahvelt, ke anta kirkas1 , Gaja skoj ine krajs fu ke. Naj jam ∼ ine naht.
soltid 	 	tko 	1. Ejn fu kere tell fu tosi melan blumatid au lehtitid, sama 6s–8s muaj. 2. Tell fu tosi melan blumatidau lehtitid, koske jam plusmoge soll au vapa. Vapa ∼.
sore 	sor 	pko 	Brukena pr ﬆrela najdmade, qigau hanudjin au pasun, hanudjin hanu nakemade. Li ∼ naj lera, sit ∼ baka e. O mjeta ∼ moge bradjin.
sosa 	= sanso 	 	
spada 	= spar 	 	
spar 	spada 	sko 	Moge byﬆra skoj na una made. Klinje fun ∼ stol kara.
spill1 	spil 	sko (jt) 	1. Sada nintendasma afta kara. 2. Maha muzyk mit musykbrukting. 3. Maha furiisu. Lakk we ∼ cesu? Sorr dua lid∼. ∼ Hamlet.
spill2 	 	tko 	Surusma ke dekiena spill1 (ine 1s imi). Jam moge stol∼ ine vove fun!
spure1 	spor 	sko 	Hanu fras pr sada joku sirusma anderedjin kara. Neadjin zoll ∼ moge. k. svar
srej 	 	sko 	Maha ﬆor ogoe zan kuqikara. Lupa ∼ nalunamade
…sta1 	 	avariko 	Vill, ke afta sluca, ke jd har afta. Bramora∼. Branaht∼. Bratula∼.
sta2 	 	tko 	Namting mahaena fuiskemade mit ovasi au snana sjot; ds. ﬆa. Vapa ∼ pr reforma bjurkisma.
stakar 	 	lko (cuj jd) 	S. kavaj.
stift 	shtijft 	tko 	Brukting pr kaku au risa. Har we ∼ perun? O vasu fun.
stof 	 	tko 	Ting, andere ting mahaena fukekara. Jerkat ∼ e.
stol 	 	tko 	Paksu ting, ke sjan oba jalaka, pr sjan andereting oba afta. Namting oba ∼ ima!
stor 	 	lko 	Eena plus; ds. daj; k. qisaj. Mys har ∼ ker. ∼ djor kriz.
strane 	i 	lko 	K. snana. ∼ pasun. ∼ sluca.
strela1 	 	tko 	Leva, mige, oba, una, fura, hina, auauau. � strela fu velt ejn fu nort, sut,iﬆ, os veﬆ. Da o skoj na ka ∼ made? Kere ∼ fu velt.
strela2 	 	sko (na jt made) 	Suru radi jd se afta. Sore ∼ naunmade dan.
styx 	 	tko 	Praj melan pitka gaja au hobit gaja, deke doka spar. Jam kriz ∼ ine dasos.
sucu 	kungca 	sko 	Anta all mjetasma, djiongsma, au zeus radi jt. Moge ∼ grun afta isajka. Mus ∼ pr vona.
suha 	 	sko (jt) 	Iskat se pabortejena jt. Dk er∼ we jokunamting prvi? Du milu ting, du suha ting, de du finna ting.
sui 	 	 	sama "fu sore"
sungura 	= usage 	 	
surong 	 	sko 	Skoj ine iskeavto.
suru 	soro 	sko (jt) 	E, maha, sluca, auauau; k. jatazahull. Sore ∼ bra ting. O vill ∼, ke aldjin har bra ting. Har tk moge zeus, vill ∼ alting!
suruk 	curuk, zuruk 	trko 	Nahinamade. Bra∼sta! O erskoj na erga made de ∼ nahuomimade. O naj paratid ∼skoj hir.
sut 	 	tko 	Strela fu velt ke ine mige fu pasun ke se naiﬆmade; ine leva fu pasun ke se naveﬆmade; k. nort.
suvaru 	 	sko (oba jt) 	E oba jt mit hina mit gnutiena jalaka. ∼ oba isu.
svanc 	 	lko 	K. djiong. ∼ pasun.
svar 	 	tko 	Fras za spure os isajka. Tua bra ∼. Jam we ∼ ende?
svinja 	 	tko 	Djor ine nuncan, ke rupnejena pr sjot.
svinur 	 	lko (cuj jd) 	Ke siru moge; harena moge hisfull; l. hoja; k. baka. ∼ pasun. Mogedjin mjeta ke gameldjin avn ∼, hata naj na altid pravda.
syksy 	suksu 	 	Ejn toshikeretel. Lehte spar unna made inne suksu.
syksymwai 	9smwai 	 	sama "nyns mwai"
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== T ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor	kotabafal 	mahaklarsma
tabun 	 	tlko 	Brukena li hanudjin mjeta, ke fras pravda, men naj catajn; s. absalutna. ∼ akrat. O tua fsto ∼. ∼ namti pelmeni?
tacu 	tatsu, sjan 	sko (jt) 	Ugokinai. Ugoku najpmade. ∼ o namting ine fura fu aldjin oba stoll dan.
tajh 	 	tko 	
tajka 	 	tko 	Gvirnaj dekisma, zeus.
tajna 	 	lko 	Naj deke se os siru ke. Tua ∼sma fun. ∼ plas.
tak1 	 	tlko 	S. danke.
tak2 	tk 	 	
tak- 	 	 	imi sebja
talpa 	 	tko 	Klane fu pasun ke ine sama plas. ∼ ine melan fu polis.
talvi 	 	 	Ejn toshikeretel. Na talvi, mange lant samuj.
tarakan	 	tko 	Kura os rjukofe bazi, ke vona ine djinhuome.
tasta1 	 	tko 	Brukting pr kaku ine kompju. Nea ∼. ∼ fun perpaena ine denva.
tasta2 	 	sko 	Bruk taﬆa; kaku mit taﬆa. Hidas ∼.
tatoeba	 	tko 	Sluca pr plusbra fﬆo jt. Jam moge ∼ ine afta libre. ∼ vikte pr bra lerasma.
tchip 	 	tko 	bruk nojta per festa tchip na lant.
…te 	 	avariko 	Akore atamatell fu fras.
teksti 	 	tko 	kotoba, fraza, punkt, wenžan al fu to je tekst.
te1 	 	 	suru suruca mit "te (tingko)" "nam te un ri ringo"
teksti 	 	 	kotoba, fraza, punkt, wenžan al fu to je tekst.
tell 	tel 	tko 	Naj all; naj hell ting. Joku kotaba mahaena joku fu ∼ kara. Pas naj no all ∼ fu zju.
telraz 	 	tko 	Joku tell fu klane fu libre, video, podkaﬆ, os a. Davi Hanu har moge bra ∼!
temiz 	 	lko 	Harena ike ting oba koza, eena niqiﬆa; k. kazif. ∼ klea. ∼ rum. Tua hejn ∼, men kot na niltid ∼ e.
ter 	 	tko 	Stof fu gaja. Varuj ∼ hit, naj rupne ovasi miraj.
terud 	 	 	
ti 	si 	tlko 	1. Brukena pr hanu cuj jt, ke naj gvir, men deke sluca os deeke sluca dan. 2. Dekiti. O catajn naj lake har pitka har, men bra ∼ li lakk. Zaju dk ∼, men dk obaprara un.
-ti 	 	 	Per ting ka glaubi slucha, os deki slucha, os du mieima tsui, osos.
tid 	 	tko 	Pitkasma fu e; ejn tropas fu esma fu ting. Harsma pusoj ∼ moge treng pr glau. Naj har ∼ pr tua. Afta vove sjan na tk moge ∼ dan.
tine 	i, tinni 	sko (jt os jd)	Ugoku afta os sore naparamade; k. guca. Da ∼ un au benga.
ting 	 	tko 	All, ke naj vona. Jam joku ∼ oba stol fun. Al∼ bra perun. Jam ejn ∼ ine hant fun, siru we ka?
tk 	tak 	trko 	1. Moge. 2. Mit catajn tropas. Dk ∼ helena, naj deke vere! O moge suru ∼, ke aldjin bra.
tko 	 	tko 	tingkotaba
to1 	= tua 	 	
to2 	tun 	lko 	Naj dekiena seena bides; k. kliar. ∼ mada.
toke 	i 	tko 	Brukting pr siru tid. Aldjin har ∼ ine denva fupas.
tola 	 	lko 	Ke za. Afta libre moge cumaranaj. Vill hadji ∼.
tolka1 	 	lko 	Iten andere. O moge ∼ hir, treng mik bite. No ∼ rega na mora.
tolka2 	 	trko 	S. mona.
tone 	i 	sko (iskelik) 	Tine afta mit kuqi.
tore 	= kurica 	 	
toreu 	 	tko 	Brukting, ke anta ﬆor vapa pr gatov namting. Jam bra ∼ ine kuhnja fun.
torta 	 	tko 	Sjot pan.
tosi 	toshi 	tko 	Tell fu tid sama 365 os 366 gad; tid, na koske Gaja erskoj ejn krajs akoke Soll. O har 21 ∼. Skola e na 5 ∼ miraj.
toutoko	tovotoko 	 	ein sluchaspil mit yingdjin au humbadjin. Un sada ying ine ~
trag 	 	sko (klea) 	Hadji trak afta. Na mora, o ∼ palto au pipa fun, de skoj naergamade.
trak 	 	sko (klea) 	Har afta oba sebja. Dk ∼ afta klea na uk ende! Ike.
trasak 	kjure 	tko 	Pitka midore ovasi mit oﬆre koza au iskejena smak; s. kjure.
tre 	 	tko 	Lasku melan ni au kere; 3.
trea 	 	sko 	rœra-ayshcha.
treabad	 	lko 	Niabadnaj; harena pitka au paksu.
trela 	trelo 	lko 	Haﬆe pr fﬆo; konfuza, deza; s. deza; k. klar. Joku kakutropas dekiti ∼ pr neadjin. Afta fras ∼ e.
treng 	treny 	sko 	E vikte pr suru, har. ∼ tula pr dk naunmade. paszun ~ iszke per vona. Tua libre ∼ena perun. ∼ jalaka na all dah pr zdorva.
trist 	 	lko 	Harena varuj kokara grun nafa sluca; k. glau. Mus henga pr reforma ∼ pasun.
-tro 	 	 	fu maha troposkotoba?
tropas 	 	tko 	Impla fu surusma. Dabite maha afta mit tua ∼. Vjosa∼ fu lera glosa.
-tsa 	 	 	Imi "un vil du ka har afto ting". Tatoeba braanakhtsa imi "un vil du ka har braa nakht" auau.
tua 	tuo, to 	pko 	Akote jt ke plusprara ine plas os na tid. ∼ pasun moge pinona e. Lakk we anta ∼ libre naunmade? Ak, sore dua ∼.
tualet 	 	tko 	Rum mit iskenaruga pr sebjasodji. All vove har ejn ∼.
tufell 	tufel 	stufel tko 	Klea pr jalakanen. Cad ∼. ∼ fun naj gamell men perpaena. ds. kytsysta
tuhat 	 	tko 	Den rz hjaku; 1000.
tula 	 	sko 	Avare skoj na jp made. Sore naj ∼ ende.
tumam 	 	tko 	Paksu au pitka ting, ke jamete skojsma bides afta. Kere ∼, ele, au poll maha ejn rum.
tun 	= to2 	 	
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== U ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor	kotabafal	mahaklarsma
u- 	 	 	1. Ting k sļuċa os sureņa na jokżin uʔn iskat na şuçu. TTB: "Tùo paş usaadasor gelt." 2. Kundr vilna fu paś. TTB: "Un ende ufik tsigarèt" (hoćaa sor vil nai fig cigarret, men sor ende fig, tatoebagruun hjerne lakinai sor). 3. Suru na jokutel tinga jokugruun. TTB: "Uaukiun huomi." (Na gvir, Auki dvjera cetaj men aukinaj hel huomi.)
udaqi 	 	tko 	Bra sluca. Naj jam lagom ∼ dan pr sintua ine bra lant.
ugoki 	 	sko 	koske du tatsu du nai ugoki.
uk1 	 	tko 	Tell fu tid sama 7 dag. Jam ende ejn ∼ pr suru erga.
uk2 	jk 	tko 	Pik, ni sen mitskoj doka. Jam kere ∼ ine rum.
ulu 	 	tko 	Sjotnamena fogell, ke asa na naht.
una1 	unna 	prko 	Plushobit ine sama plas; k. oba. Sorr paborte sebja OK stol dan.
una2 … 	unna 	hadjiko 	Naj lagom, grun minusmoge; k. oba. Kuofe ∼sjot e.
upas 	 	tko 	Isilik samuj iske. ∼ spar. Lakk we jam ∼ ine kirkas fun? Fuwa ∼ na hadji fu ∼tid.
upastid	upatid 	tko 	Ejn fu kete tell fu tosi melan hehtitid au blimatid, sama 12s, 1s, au 2s muaj. 2. Tell fu lehtitid koske samuj au upas spar. Sintuadah fun na ∼ e.
upasun 	 	tko 	Pasun mahajena fuupaskara. Nintenda moge mitrjo na danupastid, maha vi moge ∼ dan.
usage 	sungura 	tko 	S. kanele.
usi 	 	tko 	Fuwa kira os sira njulik mit ﬆor njoj. Pan mit ∼.
uslova 	 	sko 	Mjeta os fﬆo mit sama tropas. Mje feridjin cad. ∼. Dk ∼ we?
uso 	 	lko 	K. pravda. Sorr tolka hanu ∼
usomwai	4smwai 	 	sama "kieres mwai"
utn 	= itn 	 	
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== V ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor	kotabafal 	mahaklarsma
va- 	wa-, ua- 	 	Hobittro samaimi waruj / uaruj", çigau imi ke "Ba-", sureņa uʔn uarujvil na surużin.
vala 	casok 	tko 	Ugokusma fu iske ine more. Stor ∼. Pitka ∼
vapa 	 	lko 	Harena impla ke deke ajsa; ajsa soll au hona kara; k. samuj. ∼ dag. ∼ oca. Na imadah o spar, koske sjan, grun tk ∼ au solslag.
vapamwai 	8smwai 	 	sama "kasis mwai"
varge1 	 	tko 	Joku fall fu kirkas na murasake made rju kara, avn viskena fu tua. Helena ∼. ∼ fu fere. Plusplusduaena ∼ fun rosa.
varge2 	 	sko (jt) 	Sjan varge oba koza fu afta. O vill ∼ jube fun. Har fsore ∼ena.
varuj1 	 	lko 	K. bra. ∼ sluca. ∼ pasun. O pravdapravda har ∼ kokara grun sluca fdok.
varuj2 	 	trko 	Mit varuj tropas. O ∼ hanu Vjosa.
varye 	varge1 	 	
vasu 	 	sko (jt) 	Naj huske. O er∼ tua ko. Ugoku netopa fun moge bra pr ∼ varuj mjepje. A! O ∼, ke skola na mirajdah hadji. Vasu ri kotoba/namaj/imi/auauau. Milu ri (ting ke jena na gviir)/(ting du har)/(gajashtòph/jenashtòph).
vava 	 	tko 	Pasun, na paratid za sintua; pasun de lapse. Qisaj ∼. Dok sentaku namae fu ∼ fdok ende?
VDS 	 	hobitko 	Vjosadiskordserver.
veht 	 	lko 	Haﬆe pr ugoku; k. liht. ∼ isi. ∼ avto. Afta kaban oba∼ perun.
velt 	 	tko 	1. Alplas; all Gaja. 2. Joku plas, ke lik Gaja. ∼ pravda krajs! Jam nana mare inn ∼, men har sama isketumam. Jam fig ∼ au gvir ∼ fu vi. Mogedjin zusevom fig∼ pr flire. O vill vona ine ∼ fu pone.
ven 	 	lko (cuj jd os djinklane)	K. asor.
vent 	 	sko (jd os pr jt) 	Sjan, e ine jp de jt sluca. Da ∼ pr 7s muaj! Danke, ke dk ∼ un. Tk haste ∼ de o inn Dojclant.
vera 	 	 	vapa toshikeretel
veramwai 	6smwai, mellanmuai 	 	sama "eksis mwai"
vere 	i 	sko 	Siru, ke jt pravda, hata naj jam grun. O ∼, ke Kama maha all nas. ∼ dk dekk ing all! Dk ∼ we, ke o bra? ∼ ke jam sal inn un.
vest 	 	tko 	Strela fu velt doka solsintual sluca; k. iﬆ.
vetka 	 	tko 	Tell fu baum, doka lehte rupne. Stor ∼. Jam moge ∼ oba afta baum.
vi 	nas 	pko 	Hanudjin au jd plus. O zaju dok. ∼ zaju dok aven! ∼ bra klane. Sore hanu cuj ∼!
viha 	 	sko (jt os kd) 	Har varuj kokara cuj afta os sore; k. dua, zaju. O ∼ koj fun. O ∼ pasun, ke ∼ un.
vike 	= byﬆra 	 	
viko 	 	 	sama "viossa kotaba"
vikte 	i 	lko 	1. Zolena, ke sluca, os jd suru ke. 2. Jam ﬆor imi, os brukena. ∼ sluca inn vime fu djinklane. Kola ∼ pr bra zdorva. O vill, ke o lik ona seena, men porvakrajs naj ∼ perun.
Vilant 	 	tko 	Gvirnaj plas, doka hanu Vjosa. O vill vona ine ∼.
viliber 	 	tko 	Libre, ke kakujena mit Vjosa.
vill 	vil 	sko (jt) 	Har kokara, ke treng os vikte. Aldjin ∼ lera Vjosa. ∼ we rega? O ∼ bli ona.
vime 	i 	tko 	Hanusma cuj jokusluca na dan. � vime fu djinklane, all, ke sluca na dan fu all pasun. Gameldjin hanu ∼ inekrajs fu honaplas.
vinja 	 	tko 	Kirkasena glugting, ke mahaena fu fraut kara. Rju ∼. Sira∼.
vint 	 	tko 	Ugokusma fu luft oba gaja. Djiong ∼.
vintkreldaj 	 	tko 	Byﬆra vint, ke skoj ine krajs. Jam more ∼ ine amerikalant.
virta 	= iskenaruga 	 	
visk 	 	sko (jt) 	Ugoku radi afta naj har parjan. ∼ jajco pr gatov amlet.
vitke 	 	sko (mit jd) 	E ine sama plas na sama tid akote sore pr maha miksma. ∼ mit mik. Da ∼ mitrjo!
vitu 	 	tko 	Tell fu netopa melan jalaka pr sintua au qi, doka ugoku ine afta. Naj all pasun ke har ∼ ona e.
Vjosa 	 	tko 	Namae fu klaniergalik pidjinglosa, Vjosadiskordserver hanu ke; glosa fu vi. ∼ lecte glosa ine velt.
Vjosadiskordserver	viossadiskordserver 	tko 	Plusplusﬆor zeplas, doka hanu Vjosa.
vjosadjin 	 	tko 	Namaenen fu pasun, ke siru bra Vjosa, ine Vjosadiskordserver.
voj 	 	tko 	Fuwa os iskelik njulik mit fuwafuwa smak. No mogedjin pan mit ∼.
vojfraut 	milenial 	tko 	Kira-midore pitka au fuwa fraut.
vona1 	 	sko 	Ersintua dan au naj e sinuena. ∼ting. Treng glug pr ∼. Na jokutid haste ∼.
vona2 	 	sko (ine jp) 	E, skoj, rupne, kavare, no, kola, hanasu, auauau der. Tua vive ∼plas fun. O ∼ ine Vilant.
vona3 	 	tko 	1. All, ke vona. 2. Vonasma.
vonaros 	 	tko 	Snana rju iskelik ine all djor au pasun, ke bidra luft. Pulap ∼.
vove 	huome (huomi) 	tko 	Zusevomting, pasun vona ine ke. Stor ∼. ∼ fun. Moge inn Amerika sama pr seena e.
vras 	 	sko (jd os jt) 	Suru, ke sore os afta naj vona os dvajbma grun slag, cer, os a.; l. perpa. ∼ pasun. ∼ kurica pr gatov. O ∼ denva fun dan.
vui 	 	 	sama "fu vi"
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== W ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor	kotabafal	mahaklarsma
wakuwaku	 	lko 	kokoro bra tsui mirai.
we 	ve 	tlko 	Spure li ak os naj. Dekk anta ∼ na un made?
wenzyan 	venzan, wenzan 	tko 	ko -> fras -> punkt -> wenzyan -> (libre)
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== X ====
kotaba	samaimiko / ander gavor	kotabafal	mahaklarsma
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== Y ====
kotaba	samaimiko / ander gavor	kotabafal	mahaklarsma
yalba 	 	lko 	
yk 	=uk 	 	Yk har nana ykdag. Toshi har 52 yk. Jam moge chigau ykdag namae. Demisaliossa namae fu ykdag est: Lunadag, Hachidag, Vainedag, Tordag, Prendag, Krondag au Soldag.
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
==== Z ====
kotaba 	samaimiko / ander gavor	kotabafal 	mahaklarsma
za 	 	mitko 	Akote jt, ke sluca na dan fu hina fras; k. de. Suru ∼ mjeta. Na miraj ∼ skola o ti glau. Vi jamete dan, ∼ sore hanu, ke sorr naj ajsa tk. O avn ajsa varujnen dan, ∼ o mjeta, ke sore naj vill suru, men o suru.
za2 	 	 	"un mahdan za"
zaju 	gami 	sko (jd) 	Har bra fuwafuwa kokara cuj sore; k. viha. Vi ∼ mik fuvi. O sama∼lik pasun, o ∼ ona. Mje, sore tk miklik, grun sore ∼ dk. Naj siru li oba∼, sit dk lakk posiru. O ∼ dk, sladkidjin. O ∼ all pasun
zall 	 	tlko 	Hanujena za varuj sluca fu andere pasun.
zam 	= zan 	 	
zan1 	zam 	tko 	Ting ke pasun au djor hir mit korva. O naj dua ∼ fu koj fun.
zan2 	zam 	sko (diriri) 	Maha zan mit afta.
zange 	 	tko 	Portugale os rju koza, ke oba jerkat grun iske. ∼lik gamell avto.
zanjat 	 	lko 	Naj pusoj; naj lakiena suru andere ting. Dk ∼ we?
zauh 	 	tko 	Namting mahaena fu iskelik au isilik namting kara; ds. ﬆa. O no mura∼ na all mora.
zdorva1 	 	tko 	Bra ergaena fu netopa fu vonating. Atama∼. Netopa∼. Bra∼sta! Pas zoll kjomuske ∼ fupas.
zdorva2 	 	lko (cuj jd os suruzma)	1. Harena bra zdorva; k. bjurke. 2. Bra pr zdorva. O ∼. ∼ namena. Cigaret ∼ we?
ze… 	 	hadjiko 	1. Brukena zeus. 2. Akote kompju. ∼ting. ∼brukting. ∼pocta.
zeburja 	 	tko 	Kriz pagoda mit ﬆor pluj a zeusslag. Kriz pr skoj ine qip na ∼.
zekaban 	 	tko 	plas fu zeting
zela 	 	sko 	Vill, inona. Aldjin ∼ bra ting pr fame fusore.
zekyannosting	 	 	zekyannosting fu python cpython est.
zeret 	 	 	plas doko djin deki
zetin 	zeting 	tko 	spil.exe au teksti.txt auauau zetin est.
zettai 	 	 	~ lik 100% deki slucha
zeus 	zejus 	tko 	1. Dekisma fu maha erga fu vonating. 2. Djiong ke skoj bides erkat. O har nill ∼ ima, o zoll skoj na bet made. Naj jam sal∼ akote un pr ring ima. Treng ∼ pr kompju dvajbma.
ziha 	zitja 	lko 	K. kriz. O tk zela ∼ ajsa.
zipkvam 	 	sko (jt os jd) 	Bra fﬆo os siru; har moge hsfull mit afta; se sore na mogetid, snana. Du ∼ we, hur reforma kompju? Vi ∼ mitrjo.
zjelma 	 	lko 	Acorena.
zju 	 	tko 	Stor djor mit nor ine nuncan ke anta nju.
-zma 	-sma 	 	Mah likko, surko, au tinyko "miepielik" made. Tatoeba: Koske du vapa, vapazma jam na du.
znači 	=imi 	 	
znakoma 	 	sko (mit jd) 	Hanasu mit jd radi siru rjoha. Inona vi dekk ∼ mitrjo!
zoll 	zol 	sko 	Mus, grun ruru, vilsma, sal, auauau. Vjosa ∼ kavare! Dk ∼ se plusmoge fu gavor fun. Du naj ∼ hanu mit un na imatid.
zot 	 	sko (jt) 	Suru, ke afta hona. Baum bra pr ∼.
zusewom 	 	sko (jt) 	1. Rzsjan oba au/os akote sebja pr maha ejn djong ting afta kara. 2. Maha. ∼ isi pr maha tumam. ∼ vove. O ∼ kotoli pr Vjosa!
zvezda 	 	tko 	1. Kirkasena pik ine sinijplas na naht. 2. Honamjah ine avara. ∼ tk henela na afta naht! Soll ∼ fuvi e, afta anta vona na vi made.
pall na: #0-9/A #B #C #D #E #F #G #H #I #J #K #L #M #N #O #P #Q #R #S #T #U #V #W #X #Y #Z #Hadji
Dabitte reforma au/os nazi neokotaba ine afta kotoli!