nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Ahdasmielisyys

Ahdasmielisyys voi tarkoittaa 
* suvaitsemattomuutta 
* ennakkoluuloisuutta 
* tuomitsevuutta 
* ahdashenkisyyttä, ahdaskatseisuutta, ahdasnäköisyyttä 
== Lähteet ==
Luokka:Persoonallisuuspsykologia
Luokka:Ennakkoluulot
Ahdistelu

Ahdistelu voi tarkoittaa seuraavia asioita:
* Henkinen tai ruumiillinen ahdistelu, joka tekee sen kohteena olevan henkilön olon epämukavaksi tai ahdistuneeksi. Mahdollisesti rikos: kunnianloukkaus (esim. valheellinen vihjailu tai nimittely), laiton uhkaus (esim. toiselle lähetetty tappouhkaus), viestintärauhan rikkominen (toistuva viestien lähettäminen tms. häirintätarkoituksessa) pahoinpitely (henkistä tai ruumiillista terveyttä vahingoittava teko), pakottaminen, salakatselu, työsyrjintä (epäasiallinen kohtelu työpaikalla), vainoaminen tai yksityiselämää loukkaava tiedon levittäminen (esim. kuvien levittely netissä).
* Seksuaalinen ahdistelu, joka tekee kohteena olevan henkilön olon epämukavaksi tai ahdistuneeksi. Suomessa rikos muun muassa nimikkeillä: kunnianloukkaus (esim. seksuaalisesti halventava vihjailu tai nimittely), salakatselu, seksuaalinen ahdistelu (koskettelua), seksuaalinen hyväksikäyttö (muu seksuaalista itsemääräämisoikeutta loukkaava teko) tai yksityiselämää loukkaavan tiedon levittäminen (esim. kuvien levittely netissä)
*Ahdistelu voi saada myös digitaalisen väkivallan muotoja.
Ahdistus

Ahdistus tarkoittaa seuraavia asioita:
* ahdistus, tunne
* ahdistus, sovitteen ominaisuus konetekniikassa
* ahdistuneisuushäiriöt, psykiatristen häiriöiden ryhmä
* Suuri ahdistus, Raamatun ennustama eskatologinen ajanjakso.
==Katso myös==
*Ahdistelu
Ahdistus (tekniikka)

Ahdistus () on nimitys sille, että paikalleen vielä asentamattoman akselin halkaisija on suurempi kuin reiän, johon se asennetaan. Ahdistuksen suuruus saadaan vähentämällä reiän mitasta akselin mitta, siksi se on aina negatiivinen. Tässä yhteydessä sanoilla 'akseli' ja 'reikä' tarkoitetaan myös sellaisia kappaleita, joiden muoto poikkeaa lieriöstä.
Jos akselin halkaisija on pienempi kuin reiän, johon se asennetaan, on kyseessä välys. Välyksen (englanniksi clearance) suuruus saadaan myös vähentämällä reiän mitasta akselin mitta, siksi se on aina positiivinen.
Kun napaliitosta tehtäessä navassa olevaan reikään työnnetään hieman reikää suurempi akseli, syntyy puristusliitos. Jos napaliitos tehdään siten, että napaa lämmitetään reiän laajentamiseksi, tai akselia jäähdytetään akselin kutistamiseksi, syntyy kutistusliitos, kun akselin reikään työntämisen jälkeen lämpötila palautuu ennalleen.
Luokka:Konetekniikka
Ahdistus (tunne)

Ahdistus on tunnetila, johon voi liittyä tuskaisuutta, pelokkuutta, paniikkioireita, huolestuneisuutta ja unihäiriöitä. Ajoittainen ahdistus on osa kaikkien ihmisten elämää.http://www.vaestoliitto.fi/vanhemmuus/tietoa_vanhemmille/murrosikaisten-vanhemmat/tietoa/mielenterveys2/nuoren_ahdistus/ Ahdistus muuttuu patologiseksi, mikäli se on suhteettoman suurta (pieni tilanne tuottaa suurta ahdistusta), jatkuu pitkään stressaavan tilanteen jälkeenkin tai esiintyy ilman ulkoista syytä.http://web4health.info/fi/answers/anx-gen.htm
Ahdistus on pelon tavoin normaali sopeutumisreaktio. Pelko on reaktio vaaraa ennustavaan ärsykkeeseen. Ahdistuksen kohde ei usein ole yhtä selkeä kuin pelon kohde, ja ahdistuksen kohde voi olla ajallisesti kauempana tulevaisuudessa. Pelko on aistilähtöistä, kun taas ahdistus on kognitiolähtöistä.
Pelko ja ahdistus esiintyvät hyvin samanlaisina eri eläimillä, eli ne ovat evolutiivisesti konservoituneita.
== Syitä ==
Ahdistuksen tunne on aivojen normaali reaktio koettuihin uhkiin.
Monet lääkeaineet voivat aiheuttaa sivuvaikutuksena ahdistuneisuutta. Tällaisia lääkeaineita ovat mm. analgeetit, anestesia-aineet, väsyttävät antihistamiinit, antikolinergiset aineet, ehkäisytabletit, epilepsialääkkeet, sympatomimeetit, insuliini, kilpirauhashormonit, litium, masennuslääkkeet, Parkinsonin taudin lääkkeet, psykoosilääkkeet, sydänlääkkeet ja verenpainelääkkeet.
Ahdistuneisuushäiriöt ovat mielenterveyden häiriöitä, joiden oireisiin kuuluu ahdistuksen tunne. Ahdistuneisuushäiriöt ovat tavallisimpia mielenterveyden häiriöitä. Ahdistuneisuushäiriö puhkeaa yleensä ympäristötekijöiden ja perinnöllisen alttiuden yhteisvaikutuksesta. Ahdistuneisuus voi olla myös skitsofrenian ennakko-oirehttp://schizophreniabulletin.oxfordjournals.org/content/22/2/353.full.pdf.
== Katso myös ==
* Masennus
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Tunteet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ahjon koulu

Ahjon koulu on Keravalla Ahjon kaupunginosassa sijaitseva peruskoulu, joka rakennettiin vuonna 1990. Koulu toimii osoitteessa Ketjutie 2. Koulussa on noin 320 oppilasta ja annetaan opetusta vuosiluokille 1–6.Kerava - Peruskoulut Viitattu 31.5.2014Ahjon koulu Viitattu 31.5.2014 Kouluun on myös yhdistetty päiväkoti Aarre.Yleistä Ahjon koulusta - Toiminnan kuvaus Viitattu 31.5.2014
== Koulu äänestyspaikkana==
Ahjon koulu toimii varsinaisina vaalipäivinä Keravan kaupungin Ahjon ja Kaskelan äänestysalueiden (alueet 9 ja 13) äänestyspaikkana.Europarlamenttivaalit 2014 Viitattu 31.5.2014Presidentinvaalin äänestyspaikat Viitattu 31.5.2014
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Ahjon koulun sivut
* Keravan koulut ja päiväkodit jpg-kartalla
Luokka:Keravan peruskoulut
Luokka:Ahjo
Ahlströmin alakoulu

Ahlströmin alakoulu on Merikarvialla sijaitseva peruskoulu, jossa annetaan opetusta vuosiluokille 1-6. Koulussa oli 161 oppilasta vuonna 2018.
Koulun nimi viittaa Antti Ahlströmiin, joka perusti Merikarvialle ensimmäisen kansakoulun vuonna 1874. Aiemmin koulun nimi oli Ylikylä-Ahlströmin koulu, mutta kun vuonna 2009 kunnan sivukylien koulut lakkautettiin, muutettiin nimi nykyiseen muotoonsa.
Koulussa on perusopetustarjonnan lisäksi valittavana laajennettua musiikin opetusta sekä ruotsi valinnaisena A2-kielenä.
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
* Ahlströmin alakoulu
Luokka:Suomen peruskoulut
Luokka:Merikarvia
Ahmon koulu

Ahmon koulu (aiempi Siilinjärven yläaste) on Siilinjärven keskustan tuntumassa Ahmon asuinalueella toimiva yläkoulu (luokka-asteet 7–9). Koulussa opiskelee noin 550 yläkoululaista. Samassa rakennuskokonaisuudessa toimii myös Siilinjärven lukio. Kiinteistön eteläpuolitse kulkee Nilsiäntie (kantatie 75).
Siilinjärven toinen yläkoulu, Suininlahden koulu, sijaitsee Toivalassa.
==Historia==
Koulun juuret ovat melko kaukana nykyiseltä paikaltaan. Koulun alkuperä löytyy Karjalasta Laatokan koillisrannalta, Salmin pitäjästä. Sodan seurauksena Salmin keskikoulu siirtyi Siilinjärvelle vuonna 1944. Myöhempinä vuosina koulu tunnettiin nimillä Siilinjärven keskikoulu sekä Siilinjärven yhteislyseo.
== Lähteet ==
Luokka:Siilinjärven oppilaitokset
Luokka:Suomen peruskoulut
Ahmoon koulu

Ahmoon koulu on Karkkilassa 4 km Karkkilan keskustasta. Koulussa on noin sata oppilasta ja kuusi opettajaa. Sen yhteydessä toimii iltapäiväkerho ja esikoulu.
Koulu täytti toukokuussa 2008 sata vuotta.
==Lähteet==
*Ahmoon koulun sivusto
Luokka:Suomen peruskoulut
Luokka:Karkkilan rakennukset ja rakennelmat
Ahteen koulu

Ahteen koulu on yksi Nivalan kaupungin alakouluista. Koulussa annetaan opetusta luokilla 1–6. Koulun rehtorina toimii Kyösti Järviluoma.
==Historia==
Kunnanvaltuusto päätti kansakoulun perustamisesta Ahteelle 21. heinäkuuta 1926. Koulu toimi aluksi vuokratiloissa. Tontti koulurakennukselle löydettiin vuonna 1927. Aluksi rakennettiin alakerta ja yläkerta valmistui vuotta myöhemmin.
==Lähteet==
Luokka:Nivala
Luokka:Suomen peruskoulut
Ahtola

Ahtola on suomalaisissa muinaisrunoissa ja Kalevalassa vedenalainen valtakunta tai iso talo, jossa asuvat veden emäntä Vellamo ja veden isäntä Ahti. Ahtolassa asuu myös vedenväkeä, jota mainitaan olevan paljon. Näihin kuulunevat ihastuttavat Vellamon neidot ja pienet, sormenkorkuiset miehet, jotka silloin tällöin nousevat vedestä maalle suorittamaan ihmetekoja. Kalevalassa kerrotaan kuinka sekä Väinämöisen hauenluinen kannelKalevala, 1849, runo 42, että hajonneen sammon palaset päätyivät ahtolaisten iloksi mereen pudotessaanKalevala, 1849, runo 43.
==Lähteet==
Luokka:Kalevala
Ahvenanmaan maaneuvos

Maaneuvos () on Ahvenanmaan maakunnan hallituksen johtaja.
== Ahvenanmaan maaneuvokset ==
*Carl Björkman, 1922–1938 
*Viktor Strandfält, 1938–1955 
*Hugo Johansson, 1955–1967 
*Martin Isaksson, 1967–1972 
*Alarik Häggblom, 1972–1979 
*Folke Woivalin, 1979–1988 
*Sune Eriksson, 1988–1991 
*Ragnar Erlandsson, 1991–1995 
*Roger Jansson, 1995–1999 
*Roger Nordlund, 1999–2007
*Viveka Eriksson, 2007–2011
*Camilla Gunell, 2011–2015
*Katrin Sjögren, 2015–2019
*Veronica Thörnroos, 2019–
== Katso myös ==
* Maaneuvos on myös arvonimi Suomessa.
== Lähteet ==
Luokka:Ahvenanmaa
Ahveniston koulu

Ahveniston koulu oli Hämeenlinnan Ahveniston kaupunginosassa, osoitteessa Turuntie 33, toiminut luokkien 7-9 yläkoulu. Koulu koostui kolmesta eri rakennuksesta.
Syyslukukauden 2016 alusta lähtien Ahveniston koulu ja Nummen koulu muodostivat uuden Nummen yhtenäiskoulun. Ahveniston koulusta tuli Nummen yhtenäiskoulun Ahveniston yksikkö, jossa esimerkiksi lukuvuonna 2017-2018 järjestettiin opetusta luokka-asteille 4-9. Vanha Nummen koulu purettiin vuonna 2015, ja vuosina 2016-2018 tilalle rakennettiin uudisrakennus. Elokuussa 2018 yhtenäiskoulu aloitti koulun uudessa Nummikeskuksessa, jolloin yläkoulu luopui sisäilmaongelmista kärsineistä Ahveniston koulurakennuksista.
Ahveniston koulun kentällä oli vuosina 2014-2018 Nummen väistökoulu, jossa opiskelivat Nummen koulun luokat 4-6.
== Historia ==
Poltinahon koulu, myöhemmin Ahveniston koulu, rakennettiin useassa vaiheessa vuosien 1959 ja 2007 välisenä aikana. Vuosina 1959-1963 rakennettiin koulun luokkatiloja ja liikuntasali. Vuonna 1968 valmistui lisärakennus, jossa oli uusia luokkatiloja. Uudet teknisen työn tilat valmistuivat vuonna 1986.
 Rakennusten suunnitelmat teki Hämeenlinnan silloinen kaupunginarkkitehti Olavi Sahlberg. Koulurakennuksia kunnostettiin useassa vaiheessa. Vuosina 2003-2007 tehdyssä peruskorjauksessa muun muassa kaksi vanhaa pitkänomaista rakennusta yhdistettiin uudisrakennuksella ja rakennettiin uusi kuvataiteen luokka. Uuteen rakennukseen tuli tilat koulun kirjastolle, ruokasalin laajennukselle ja juhlasalille näyttämöineen.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Ahveniston koulu (facebook.com)
Luokka:Hämeenlinnan peruskoulut
Luokka:Ahvenisto
Aikamuoto

Aikamuoto eli tempus on verbin taivutuskategoria, jolla ilmaistaan verbin kuvaaman tapahtumisen aikaa suhteessa puhehetkeen (Nyt puu on kaatunut) ja/tai kerrottuun viitehetkeen (Eilen tullessani puu oli jo kaatunut). Verbiä, jonka taivutuksella ilmaistaan aikamuoto ja persoona, nimitetään finiittiverbiksi; ns. infiniittisillä verbinmuodoilla (infinitiivit ja partisiipit) taas ei tyypillisesti ole aikamuoto- eikä persoonataivutusta.
Aikamuotojärjestelmät voivat eri kielissä olla hyvinkin erilaisia, koska pelkkien aikasuhteiden lisäksi aikamuotokategorioilla voidaan ilmaista aspektia eli toiminnan ajallista rajallisuutta (saatetaanko se loppuun vai jatkuuko se vielä), evidentiaalisuutta (onko tapahtuma itse nähty vai epäsuorasti päätelty sen tapahtuneen), narratiivisuutta (onko tapahtuma toisen kertomaa eikä itse koettua) tms. Tätä heijastavat myös perinteiset termit ”perfekti” (oikeastaan: ”loppuun saatettu toiminta”) ja ”imperfekti”, jotka ovat peräisin latinan kieliopista eivätkä hyvin kuvaa esimerkiksi suomen kielen aikamuotojen merkityksiä.
Suomessa on neljä perusaikamuotoa: preesens, imperfekti (josta joskus käytetään myös nimitystä preteriti), perfekti ja pluskvamperfekti. Monissa normatiivisissa suomen kielen kieliopeissa esiintyy väite, jonka mukaan futuuria eli tulevaisuuteen viittaavaa aikamuotoa ei varsinaisena morfologisena taivutuskategoriana suomen kielessä olisi. Toisaalta kuitenkin suomen kielestä on kuvattu kaksi tulevaa aikaa ilmaisevaa liittotempusta: liittopreesens ja liittoimperfekti, joskin nykykielessä nämä esiintyvät lähinnä juhlallisessa kirjakielessä.
Esimerkkinä suomen kielen juosta-verbin taipuminen edellä mainituissa aikamuodoissa:
*preesens — juoksee
*imperfekti — juoksi
*perfekti — on juossut
*pluskvamperfekti — oli juossut
*liittopreesens — on juokseva
*liittoimperfekti — oli juokseva
Puhekielessä voidaan tulevaa aikaa ilmaista myös muodolla
* Hän tulee tekemään sen.
Tämän muodon käytöstä jotkut kielenhuoltajat varoittavat siksi, että verbillä tulee on niin konkreettinen merkitys, koska moni kuulija voi käsittää, että hän todella tulee paikalle ja tekee kyseisen asian.
Joissakin kielissä, kuten latinassa, on myös futuurin perfekti.
==Katso myös==
* Aspekti
* Tapaluokka eli modus
==Lähteet==
* Ikola, Osmo: Nykysuomen käsikirja. Espoo: Weilin+Göös, 1991.
* Savolainen, Erkki: Finn Lectura -verkkokielioppi, 2001. http://www.finnlectura.fi/verkkosuomi/aloitus.htm
* Hammari, Jukka-Pekka: Suomen verbien finiittisten taivutusmuotojen rakenteellinen luonne predikaatteina modaalis-loogisten ja propositionaalisten seikkojen ilmaisun kannalta (toim. Helena Sulkala ja Leena Nissilä). 63-75. Oulu University Press, 2001. ISSN 0355-3205
* Wiik, Kalevi 1976: Suomen tempusten syvä- ja etärakenteista. – Virittäjä 80. 135–162.
* Siro, Paavo 1996 (1967): Suomen kielen verbien syntaktinen komponentti. – Lauseopin periaatteita (toim. Pentti Leino). 111–128. Helsingin yliopiston suomen kielen laitos.
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Aikataulusuunnittelija

Aikataulusuunnittelija on aikataulujen ja kulkusuunnitelmien laatimisesta vastaava henkilö. Työhön saattaa aikataulujen suunnittelun lisäksi liittyä myös kuljettajien työvuorojen suunnittelu. Aikataulusuunnittelijan työnkuva riippuu hieman käytettävästä liikenneympäristöstä, mutta se käsittää lähes aina sekä aikataulujen sekä kalustokierron suunnittelun. Ammattiin ei yleensä oteta ketään suoraan organisaation ulkopuolelta, vaan siihen siirrytään organisaation sisällä asteittain kokemuksen perusteella.
Ammatti vaatii organisointikykyä ja suunnitelmallisuutta sekä liikenneympäristön tuntemusta. Aikataulusuunnittelijalla on myös vastuu työaikasopimusten noudattamisesta.
==Tieliikenne==
Tieliikenteen aikataulusuunnittelijat suunnittelevat ajettavat linjat käytössä olevan kaluston ja liikennetarpeen mukaan. Tieliikenneympäristö on jatkuvasti muuttuva elementti, ja aikataulusuunnittelijan tulee osata ottaa huomioon mahdolliset ajoihin vaikuttavat jokapäiväiset haitat.
==Rautatieliikenne==
Rautatieliikenteessä aikataulusuunnittelijan tehtävänä on sovittaa junien kulkuajat ja suunnitella junien kohtaamiset erityisesti yksiraiteisella radalla. Rautatieympäristössä tiukat aikataulut eivät useinkaan salli myöhästymisiä, joten aikataulusuunnittelijan harteilla lepää oman alueensa liikenteen ohella usein koko rataverkon liikenteen sujuvuus. Pienetkin myöhästymiset saattavat heijastua laajalle alueelle.
== Aiheesta muualla ==
* Professionaali: Aikataulusuunnittelija 
Luokka:Liikennealan ammatit
Aikuiskasvatus (lehti)

Aikuiskasvatus on vuonna 1981 perustettu tieteellinen aikakauslehti, jota julkaisevat yhdessä Aikuiskasvatuksen tutkimusseura (ATS) ja Kansanvalistusseura (KVS). Lehdessä julkaistaan tiedeartikkeleita aikuiskasvatuksen tieteenalalta sekä muita aikuiskasvatustutkimukseen, aikuiskoulutuspolitiikkaan ja aikuiskasvatuksen käytäntöihin liittyviä tekstejä. Näiden lisäksi lehdessä julkaistaan puheenvuoroja ja kirja-arvioita. Tiedeartikkelit käyvät läpi referee-käytännön.
Aikuiskasvatus ilmestyy neljä kertaa vuodessa noin 80-sivuisena.
Aikuiskasvatuksen päätoimittajana on Ulpukka Isopahkala-Bouret ja toimituspäällikkönä Terhi Kouvo. Lehdellä on toimituskunta, joka käsittelee lehteen tarjotut käsikirjoitukset. 
== Toimituskunta ==
* Nina Haltia, KT, dosentti, tutkijatohtori,  Turun yliopisto
* Severi Hämäri, FM, tohtorikoulutettava, Helsingin yliopisto; puheenjohtaja ja puhetaidon opettaja, Kriittinen korkeakoulu
* Päivi Hökkä, KT, dosentti, tenure track -professori, Tampereen yliopisto
*Ulpukka Isopahkala-Bouret, professori, Turun yliopisto
*Heikki Kinnari, KT, erikoistutkija, Turun yliopisto
*Toni Kosonen, YTT, KM, tutkijatohtori, Itä-Suomen yliopisto
*Terhi Kouvo, FM, toimituspäällikkö, Kansanvalistusseura
* Arto O. Salonen, KT, professori, Itä-Suomen yliopisto; kasvatustieteen dosentti, Helsingin yliopisto; sosiaalipedagogiikan dosentti, Itä-Suomen yliopisto
*Piia Silvennoinen, YTT, yliopettaja, Laurea-ammattikorkeakoulu
*Hanna Toiviainen, FT, aikuiskasvatuksen professori, Tampereen yliopisto
*Liisa Vanhanen-Nuutinen, TtT, yliopettaja, Haaga-Helia ammattikorkeakoulu
*Katja Vähäsantanen, KT, dosentti, yliopistotutkija, Koulutuksen tutkimuslaitos, Jyväskylän yliopisto
== Päätoimittajat ==
Lehden päätoimittajat vuodesta 1981 alkaen:
* Jukka Tuomisto, professori Tampereen yliopistosta vuosina 1981–1991
* Kauko Hämäläinen, johtaja, KT Helsingin yliopiston Vantaan täydennyskoulutuskeskuksesta vuosina 1992–1997
* Reijo Raivola, professori Tampereen yliopistosta vuosina 1998–2000
* Anja Heikkinen, professori Jyväskylän yliopistosta vuosina 2001–2006
* Petri Salo, professori Åbo Akademista vuosina 2007–2009
* Heikki Silvennoinen, professori Turun yliopistosta vuosina 2010–2018
*Ulpukka Isopahkala-Bouret, apulaisprofessori Turun yliopistosta vuosina 2019-
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Aikuiskasvatus-lehden verkkosivut
* Aikuiskasvatuksen tutkimusseura ATS
* Kansanvalistusseura KVS 
Luokka:Suomalaiset tiedelehdet
Aimo Jäderholm

Aimo Erkki Jäderholm (28. elokuuta 1916 Helsinki – 10. toukokuuta 2012 Helsinki) oli suomalainen toimitusjohtaja, lyhytelokuvien ohjaaja ja kuvaaja ja elokuvaneuvos.Aimo Jäderholmin muistokirjoitus (Helsingin Sanomat Muistot)EloNet : Aimo Jäderholm
Jäderholm oli vuodesta 1938 alkaen Suomi-Filmi Oy:n palveluksessa laboratorioapulaisena, kuvausryhmien apumiehenä ja stuntratsastajana. Vuodesta 1946 alkaen hän toimi Suomi-Filmin lyhytkuvaosaston elokuvaajana tehden tilaustyönä elokuvaesitysten alkupaloja ja uutisfilmejä. Vuonna 1957 Jäderholm perusti yhdessä vaimonsa Kirstin kanssa Sektor-Filmi Oy:n joka tuotti 35 millimetrin tilaus- ja mainoselokuvia. Sektor-Filmi toimi vuoteen 1985 saakka ja viimeisen elokuvansa Jäderholm kuvasi 1990. Hän sai elokuvaneuvoksen arvonimen 1979.
Eläkkeellä ollessaan Jäderholm kirjoitti Espanjassa 1990-luvulla laajan omaelämäkerrallisen teoksen Kultainen kamera joka julkaistiin 2002.
== Kirjallista tuotantoa ==
* Kultainen kamera : elokuvaneuvos muistelee. A. Jäderholm, Helsinki 2002 ISBN 9529138334
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset dokumenttiohjaajat
Luokka:Suomalaiset elokuvaajat
Luokka:Suomalaiset elokuvakäsikirjoittajat
Luokka:Suomalaiset elokuvaleikkaajat‎
Luokka:Vuonna 1916 syntyneet
Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Aineenopettajan koulutus

Aineenopettaja on peruskouluissa ja lukiossa toimiva opettaja, joka opettaa tiettyjä aineita. Peruskouluissa aineenopettajat toimivat pääosin yläluokilla 7–9, mutta myös alakouluissa voi toimia esimerkiksi kielten, käsityön ja musiikin aineopettajia.
Aineenopettajalta edellytetään ylempää korkeakoulututkintoa. Opintosuorituksiin on kuuluttava 60 opintopisteen laajuiset opettajan pedagogiset opinnot sekä kussakin opetettavassa aineessa vähintään 60 opintopisteen opinnot.Asetus 986/1998 Lukion aineenopettajalta edellytetään vähintään yhdessä opetettavassa aineessa 120 opintopisteen laajuiset opinnot. Pelkkä vaadittavan opintopistemäärän suorittaminen ei kuitenkaan sellaisenaan aineenopettajan muodollisen pätevyyden saavuttamiseen vielä riitä. Tällainen on tilanne muun muassa silloin, kun mainitut opinnot sisältyvät muuhun kuin aineenopettajan tutkintoon. Tarvittaessa on yliopistosta saatavalla erillisellä todistuksella, ns. vastaavuustodistuksella osoitettava, että suoritetut opinnot vastaavat aineenopettajalta vaadittavia opintoja. Tällainen vastaavuustodistus tai vastaavuuslausunto on siis todistus siitä, että yliopistossa suoritetut opinnot vastaavat asetuksen mukaisia aineenopettajalta vaadittavia jonkin opetettavan aineen opintoja perusopetuksessa tai lukiossa.
== Lähteet ==
Luokka:Yliopisto
Luokka:Opetus
Aino

Aino voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
* Aino, suomalainen naisen etunimi
* Aino, Kalevalan hahmo
* Aino-taru, Akseli Gallen-Kallelan maalaus
* Aino, merelle katsova, Johannes Takasen veistos
* Aino, Emil Wikströmin veistos Fellmanin kartanolla Lahdessa
* Aino, Dave Lindholmin albumi
* Aino, Erkki Melartinin ooppera
* Aino, Turussa sijaitseva patsas
* Aino-puku, Karjalan rautakautisten hautalöytöjen pohjalta sommiteltu muinaispuku
* Aino, suomalainen yhtye
* Aino, Aalto-yliopiston ylioppilaskunnan lehti
* Aino, Sony Ericssonin puhelinmalli
* Aino, Froneri Finlandin jäätelömerkki
* Aino, suomalainen siivous- ja vaatehuoltotuotemerkki
* Aino, Nokian Jalkineiden valmistama kenkäbrändi
* Aino, Dingo-yhtyeen kappale vuodelta 1984
* Aino, Popedan kappale vuodelta 2008
* Aino, Suomen Polkupyörä- ja Konetehtaan polkupyörämerkki
Airakselan koulu

Airakselan koulu oli Kuopion Karttulan Airakselassa toiminut suomenkielinen esi- ja alakoulu (luokka-asteet 0–6). Noin 20 oppilaan kyläkoulu lakkautettiin elokuussa 2013. Vuonna 1930 rakennettu punatiilinen, kaksikerroksinen koulurakennus ja siihen liittyvä talousrakennus myytiin yksityishenkilölle elokuussa 2014 yhteensä 70 000 euron kauppahinnalla.
==Lähteet==
Luokka:Kuopion peruskoulut
Luokka:Karttula
Aistinsisältö

Aistinsisältö tai aistimussisältö (, monikossa sense data, < , ”annettu”: ”aisteille annettu”) tarkoittaa sitä kuvaa todellisuudesta, minkä aistit antavat mielelle. Se on keskeinen käsite havaitsemisen filosofiassa.
Monet filosofit ovat katsoneet, että aistimuksen kaikkein välittömimpiä olioita ovat mielen oliot. Mielessä on siis kahdenlaisia asioita: mielen olioita, jotka voivat edustaa mielen ulkopuolisia asioita, ja jotakin joka saa ne aikaan, kuten havaintoakti (Edmund Husserl) tai sisäisen aistin toiminta (René Descartes, Immanuel Kant)
Tämän näkemyksen mukaan kun esimerkiksi näen presidentin televisiossa, ensimmäinen asia jonka havaitsen on kuva presidentistä mielessäni. Tämä kuva, aistinsisältö, edustaa televisiossa näkyvää liikkuvaa kuvaa, joka puolestaan edustaa presidenttiä itseään. Aistinsisältö edustaa siis presidenttiä minulle. Mielen sisäiset oliot edustavat siis fyysisiä ulkoisia (eli mielen ulkopuolisia) olioita.
Subjektiivisesta havaintokokemuksesta on mahdotonta olla varmoja, erotammeko jotakin mikä on olemassa itsenäisesti, vai jotakin mikä on vain harhaa. Voimme olla varmoja vain, että koemme aistinsisältöjä mielessämme. Tätä kutsutaan ”illuusion argumentiksi”.
Aristoteelisessa ja skolastisessa filosofiassa samanlaista käsitettä (fantasma, mielikuva) käytettiin viittaamaan eräänlaiseen aineelliseen kuvaan tai painaumaan aistielimissä. Se ikään kuin siirtää tai välittää ulkoisia esineitä koskevan informaation aineellisista aisteista yleensä aineettomana pidettyyn ymmärrykseen. G. E. Moore ja Bertrand Russell ottivat käsitteen käyttöön nimeämään oletettuja aisteille välittömästi ja ilman tulkintaa annettuja, suoraan tiedettyjä asioita, kuten värejä, muotoja, jne.
Samantyyppisestä ajatuksesta on käytetty myös muita nimityksiä, kuten esimerkiksi impressiot (David Hume), ideat (George Berkeley), sensibilia (J. L. Austin), kvalia (C. I. Lewis) ja aistittu sisällys (engl. sense content; C. J. Ducasse, A. J. Ayer).
Aistinsisältöteorioita ovat kritisoineet erityisesti sellaiset filosofit kuin J. L. Austin ja Wilfrid Sellars.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
* 
Luokka:Mielenfilosofia