nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Ylityö

Ylityö on säännöllisen työajan lisäksi tehtävää työtä, jota tehdään työnantajan aloitteesta. Säännöllinen työaika tarkoittaa työaikalaissa määriteltyä päivittäistä, viikoittaista tai jaksoittaista säännöllistä työaikaa. Ylityö ei siis pidä sisällään kaikkea työtä, jota työntekijä tekee tavanomaisen, työvuoroluettelossa tehtävän tuntimäärän yli. Ylityö voi olla vuorokautista, viikoittaista tai jaksoittaista ylityötä riippuen siitä, miten työ on järjestetty. Työntekijän omasta aloitteesta tekemä säännöllisen työajan yli menevä työ ei ole ylityötä. 
Työntekijällä on oikeus kieltäytyä ylitöistä ja suostumuksen ylityöhön voi antaa vain kullekin erityiselle kerralle tai lyhyelle ajanjaksolle. Ylityön määrää lyhyellä aikavälillä rajoittavat vain säädökset vuorokautisesta ja viikoittaisesta lepoajasta, joten ylityötä voi lyhyen aikaa tehdä hyvinkin paljon. Neljän kuukauden ajanjaksolla ylityön määrä saa olla korkeintaan 138 tuntia, kalenterivuodessa korkeintaan 250 tuntia tai paikallisesti sopien 330 tuntia ylittämättä kuitenkaan 138 tuntia neljän kuukauden ajanjaksolla.
Ylitöistä maksetaan työntekijälle ylityökorvaus, joka on 50 % vuorokautisen ylityön kahdelta ensimmäiseltä tunnilta ja 100 % sitä seuraavilta tunneilta. Viikoittaisesta ylityöstä maksetaan 50 % korotus. Ylityön tai osan siitä voi korvata myös vastaavalla palkallisella vapaa-ajalla, jonka ajankohdasta on sovittava työnantajan ja työntekijän välillä. Työsopimuksessa voidaan lisäksi sopia, että johtavassa asemassa tai työnjohdollisessa asemassa olevan henkilön ylityön voi korvata myös kiinteällä kuukausikorvauksella. Valtakunnallisessa työehtosopimuksessa voidaan poiketa ylityökorvauksen määrästä, sen muuttamisesta vapaa-ajaksi sekä sen korvaamisesta kuukausikorvauksella. Käytännössä työehtosopimuksissa on poikettu laista sekä työntekijän eduksi että haitaksi.
==Katso myös==
*Lisätyö
*Työuupumus
==Lähteet==
*
== Antsadata-kohde ==
== Aiheesta muualla ==
* Työaikalaki
* Petri Korhonen: Nämä työt joudut tekemään ilmaiseksi. Taloussanomat 30.5.2010.
__NOTOC__
Luokka:Työ
Ylivertaisuusvinouma

Ylivertaisuusvinouma on kognitiivinen vinouma, jossa yksilö yliarvioi itsensä jossakin suhteessa kuten vaikkapa jonkin taidon hallinnassa. Lisäksi tyypillisesti mitä huonompi yksilö on kyseisessä taidossa sitä enemmän hän yliarvioi osaamistaan. Tämän voi katsoa johtuvan siitä, että kun yksilö ei hallitse taidon suorittamista, ei hän osaa myöskään arvioida osaamistasoa. Kyse on siis metakognitiivisesta vajavuudesta eli kyvyttömyydestä arvioida oikein omaa taitotasoaan. Aihetta tutkineen David Dunningin mukaan palautteen puute on eräs merkittävimmistä vääriin luuloihin johtavista tekijöistä.
Erityisesti tiedollisia taitoja koskeva ylivertaisuusvinouma tunnetaan myös nimellä Dunning–Kruger-vaikutus sitä tutkineiden psykologien David Dunningin ja Justin Krugerin mukaan. Dunning ja Kruger testasivat ihmisten käsitystä omasta huumorintajustaan, kielioppiosaamisestaan ja loogisesta päättelykyvystään. 
== Katso myös ==
* Hybris
* Megalomania
* Narsismi
* Ylpeys
==Lähteet==
== Kirjallisuutta ==
* Kruger, Justin & Dunning, David: Unskilled and Unaware of It: How Difficulties in Recognizing One's Own Incompetence Lead to Inflated Self-Assessments. Journal of Personality and Social Psychology 1999, Vol. 77, No. 6, s. 1121–1134.
* Uschanov, Tommi: Suuri kaalihuijaus: Kirjoituksia yhteiskunnallisesta tietämättömyydestä. Teos 2010. ISBN 978-951-851-315-8.
Luokka:Kognitiiviset vinoumat
Ylpeys

Ylpeys on yksi ihmisen tunteista. Ylpeä henkilö voi tuntea onnellista tyytyväisyyttä esimerkiksi omia suorituksiaan ja ominaisuuksiaan kohtaan. Ylpeys on läheisesti yhteydessä muinaiskreikan Hybris-käsitteeseen. Ylpeys voi siis tarkoittaa myös korostunutta itsetietoisuutta, kopeutta, korskeutta tai pöyhkeyttä. Ylpeä henkilö voi siis teeskennellä hienompaa kuin hän todellisuudessa onkaan. Perinteisen näkemyksen mukaan ylpeys on pahin kristillisen opin seitsemästä kuolemansynnistä.
== Katso myös ==
* Dunning–Kruger-efekti
* Hybris
* Megalomania
* Narsismi
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Tunteet
Yläsaksa

Yläsaksa () on nimitys, jota käytetään yhtäältä saksan kirjakielestä ja toisaalta murteista joihin tämä pääosin pohjautuu.
Kielihistoriallisesti puhutaan yläsaksan kielistä (Hochdeutsche Sprachen) tai murteista (Hochdeutsche Mundarten / Dialekte), jotka kehittyivät saksankielisen Euroopan eteläisissä osissa – Saksin, Baijerin, Sveitsin, Liechtensteinin ja Itävallan alueilla. Vastaavasti puhutaan alasaksan murteista (Plattdeutsch, Niederdeutsch), jotka kehittyivät nykyisen Saksan pohjoisosien alangoilla ja rannikkoalueilla (Ala-Saksi, Nordrhein-Westfalen, Hampuri jne). Tässä merkityksessä etuliite ”ylä” viittaa murrealueen maantieteelliseen sijaintiin korkealla merenpinnasta, ylängöillä ja vuoristoissa.
Yläsaksa tarkoittaa myös standardisoitua Saksan yleiskieltä (Standarddeutsch), joka pohjautuu yläsaksan murteisiin. Sitä käytetään kirjakielenä, virallisissa yhteyksissä sekä eri murrealueiden välisessä yhteydenpidossa. Yläsaksaa opetetaan sekä ulkomaalaisille että saksaa äidinkielenään puhuville kaikilla saksankielisillä alueilla, joten kaikkien saksaa puhuvien oletetaan ymmärtävän sitä. Silloin kun yläsaksalla tarkoitetaan saksan yleiskieltä, ylä-etuliitteen voidaan katsoa viittaavan kielimuodon asemaan sivistyneenä, ”korkeampana” kielimuotona.
Luokka:Germaaniset kielet
Luokka:Itävallan kielet
Luokka:Saksan kielet
Luokka:Sveitsin kielet
Ympäristön pääosasto

Ympäristön pääosasto (DG-ENV) on Euroopan komission pääosasto, joka vastaa toimintapolitiikasta ympäristön alaan liittyvissä asioissa. Pääosasto ehdottaa ja toteuttaa toimia, joilla varmistetaan ympäristönsuojelun korkea taso ja turvataan EU:n kansalaisten elämänlaatu.
Pääosaston poliittisena johtajana toimii Euroopan komission ympäristö-, meri- ja kalastusasioista vastaava komissaari Karmenu Vella. Pääosaston pääjohtajana toimii espanjalainen Daniel Calleja Crespo ja varapääjohtajana maltalainen Joanna Drake.
== Lähteet ==
Luokka:Euroopan komission pääosastot
Ympäristöneuvos

Ympäristöneuvos on Suomessa sekä virkanimike valtionhallinnon virkamiehelle että valtiovallan myöntämä arvonimi.
== Ympäristöneuvoksen virkanimi ==
Ympäristöneuvokset ovat virkamiehiä Suomen ympäristöministeriössä ja aluehallintovirastoissa.
== Ympäristöneuvoksen arvonimi ==
Ympäristöneuvos on tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 7. ryhmään.
Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko ja riippuu siitä, onko arvonimen saaja ollut virka- tai työsuhteessa valtioon tai kuntaan.
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 2006. Vuosien 1918–2013 aikana ympäristöneuvoksen arvonimi on myönnetty 11 henkilölle. 
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähde
 1.  	1.12.2006  	Olavi Parpala 	apulaisjohtaja, diplomi-insinööri 	Rovaniemi  	
 2.  	15.6.2007  	Timo Helle 	erikoistutkija, filosofian tohtori, dosentti 	Rovaniemi  	
 3.  	15.6.2007  	Matti Lappalainen	toimitusjohtaja, MML 	Kuopio  	
 4.  	15.6.2007  	Esa Tommila 	toimitusjohtaja, filosofian lisensiaatti 	Helsinki  	
 5.  	11.6.2010  	Seppo Hiekkaranta	toimitusjohtaja, autonasentaja 	Helsinki  	
 6.  	11.6.2010  	Eero Merilä 	osastopäällikkö, tekniikan lisensiaatti 	Kempele  	
 7.  	26.11.2010 	Pekka Vuononvirta	ympäristöjohtaja, diplomi-insinööri, fil. maist. 	Oulu  	
 8.  	25.5.2012  	Eero Kaakinen 	luonnonsuojelupäällikkö, fil. lis. 	Oulu  	
 9.  	30.11.2012 	Markku Lehtokari 	toimitusjohtaja, FK, MBA 	Turku  	
 10.  	13.12.2013 	Stig Lönnqvist 	toimitusjohtaja, diplomi-insinööri 	Lohja  	
 11.  	13.12.2013 	Pentti Rantala 	toimitusjohtaja, diplomi-insinööri 	Tampere  	
 	 	 	 	 	
   	11.12.2015 	Alec Estlander 	yli-insinööri, tekniikan lisensiaatti 	Espoo 	
   	17.6.2016  	Juhani Koivu 	entinen erikoisluokan toimiupseeri, kapteeni 	Hämeenlinna 	
== Lähteet ==
Luokka:Valtionhallinto
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Yrittäjäneuvos

Yrittäjäneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 3. ryhmään. Arvonimestä on maksettava veroa joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1990, jolloin sen saivat toimitusjohtaja Eino Rajamäki Seinäjoelta ja talousneuvos Antti Wettervik Tampereelta. Vuosien 1990–2013 aikana yrittäjäneuvoksen arvonimi on myönnetty 37 henkilölle. 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Yritys-Sanomat

Yritys-Sanomat (YS) eli (Yrityssanomat) on vuonna 2017 perustettu uutisyhtiö, joka pohjautuu yritys- ja liiketoimintaan ja liiketalouteen. Yhtiö perustettiin, ja toimitusjohtajana on toiminut vuodesta 2019 lähtien Anton Ehrola, vuodesta 2017 vuoteen 2019 tammikuu, toimitusjohtajana on toiminut Juha Nurmi.
Yritys-Sanomat kuulee satoja yrittäjiä, ja julkaisee juttuja lähinnä paperille. Yritys-Sanomat julkaisee ja lähettää joka viikon maanantai ja torstai lehden Suomelle.
==Vieraana==
Yritys-Sanomilla käy tunnettuja yrittäjiä usein. Yksi tunnetuimmista on Jari Sarasvuo, joka vieraili YS:llä helmikuussa 2018. 
Nykyinen toimitusjohtaja Anton Ehrola on myös ollut vieraana, joulukuussa 2017. Silloin Ehrolasta painettiin lehti.
==Lehti==
Yritys-Sanomien lehti on irtolehtenä 6.70 euroa, ja sitä jakaa esimerkiksi Jakelujunnut. Lehden tilaus (kestotilaus) on 19.50 euroa kuukaudessa, ja silloin lehti tulee kahdeksi vuodeksi.
Lehti painetaan joka maanantai ja torstai. Lehden sivumäärä vaihtelee, mutta useimmiten lehden sivumäärä heittelee lukuihin 80 ja 120 välillä.
Lehteä tilataan Suomessa nyt noin 74 000 kappaletta, joka tarkoittaa noin 74 000 lukijaa kuukaudessa.
Lehti painetaan Helsingissä, ja lehden kustannus on Antsamedia Kustannus.
==Työtehtävät==
Yritys-Sanomilla työskentelee parhaillaan lehtipuolella noin 1500 henkilöä, ja internet, digi- puolella 3800 henkilöä. Johtotehtävissä noin 30.
Muissa YS:n tehtävissä työskentelee 350 henkilöä.
Lehtipuolen johtaja (lehtijohtaja) on Ilari Mäkinen, joka on toiminut tittelissä koko Yritys-Sanomien ajan.
Vuodessa Yritys-Sanomat menettää 500 työntekijää, ja samalla saa noin 480 uutta.
Hakijoita monenlaisiin työtehtäviin kuukausittain on 360. YS hakee noin kahden - viiden kuukauden välein uusia työntekijöitä.
==Liiketoiminta==
Yritys-Sanomat perusti vuonna 2018 tytäryhtiön, Yritys-Pörssi Lite. YP Lite on digitaalisena luettava ja ilmaislehtenä jaettava ilmainen lehti, missä on Lite- luokan yritysluettavaa.
Yritys-Sanomilla puolestaan on VIP- luokan yrityslukemista.
Yritys-Pörssi Liten toimitusjohtaja on Salla Hurme, vuodesta 2018 lähtien. Tätä lehteä jaetaan ainoastaan Uudellamaalla, ei jaeta eteenpäin.
Yritys-Pörssi Litellä työskentelee noin 40 omaa henkilöä, mutta muut työntekijät ovat Yritys-Sanomilta.
Yritys-Sanomat tekevät yhteistyötä Ilta-Sanomien ja Antsan Pörssin kanssa. Nämä kaksi yritystä näyttävät Yrityssanomille mallia, ja toimii apuna.
==Median näkyvyys==
Yritys-Sanomat ei omista verkkosivuja, mutta Antsamedian virallinen verkkosivu on luonut oman sivun Yritys-Sanomille. Täten myöskään Yritys-Sanomien median näkyvyys ei ole 100 prosenttista, koska Yritys-Sanomat eivät itsessään ole ladannut internettiin mitään.
==Katso myös==
*Antsan Pörssi
*Antsamedia News
==Antsadata-kohde==
Luokka:Uutisyhtiöt
Luokka:Antsamedia
Luokka:Liiketoiminta
Luokka:Anton Ehrola
Yritys- ja yhteisötietojärjestelmä

Yritys- ja yhteisötietojärjestelmä (lyhenne YTJ) on Patentti- ja rekisterihallituksen sekä verohallinnon yhteisesti omistama ja ylläpitämä tietojärjestelmä Suomessa, jolla hallinnoidaan rekisteriä Y-tunnuksista ja näihin liittyvistä tiedoista.
Yritys- ja yhteisötietojärjestelmässä ovat yritykset ja yhteisöt, jotka on merkitty
*kaupparekisteriin, 
*säätiörekisteriin, 
*arvonlisäverovelvollisten rekisteriin, 
*ennakkoperintärekisteriin, 
*työnantajarekisteriin tai 
*verohallinnon asiakasrekisteriin (Verohallinnon perustiedot).
Lisäksi tietojärjestelmässä on yritykset ja yhteisöt, joista on annettu perustamisilmoitus, mutta joiden merkitseminen rekisteriin on asianomaiselta viranomaiselta vielä tekemättä.
==Aiheesta muualla==
* YTJ:n tietopalvelu
* Yritys- ja yhteisötietolaki
Luokka:Hallinto
Yrjö Juhani Renvall

Yrjö Juhani Renvall (s. 23. toukokuuta 1946, Tampere) on professori ja teatterivaikuttaja. Hän toimii teatterityön professorina Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitoksella. Renvall on myös työskennellyt sekä näyttelijänä, ohjaajana, käsikirjoittajana että dramaturgina. Vuosina 1990–1993 Renvall toimi Oulun kaupunginteatterin johtajana. Professorina Renvall on painottanut etenkin opetuksen, tutkimuksen ja taiteellisen toiminnan yhteyttä.
1980-luvun alussa Renvall teki yhteistyötä elokuvaohjaaja Tapio Suomisen kanssa. Yhdessä he kirjoittivat Suomisen ohjaamat elokuvat Täältä tullaan elämä! (1980) sekä Syöksykierre (1981). Näistä ensiksi mainittu oli elokuvateattereissa vuoden 1980 katsotuin kotimainen elokuva. Dramaturgina hän on toiminut muun muassa Markus Nummen esikoiselokuvassa Hyvän tekijät (1997). Hän on myös näytellyt pikkuosia eri elokuvissa, kuten Mona ja palavan rakkauden aika (1983) sekä Talvisota (1989). Renvall toimi Lahden Kansanopiston teatterilinjan vetäjänä ja ohjaajana ja oli teatterilinjan ideoitsija ja isä usean vuoden ajan, vuodesta 1983 alkaen.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* 
*
*
Luokka:Tampereen yliopiston professorit
Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat
Luokka:Suomalaiset elokuvakäsikirjoittajat
Luokka:Suomalaiset elokuvanäyttelijät
Luokka:Oulun kaupunginteatterin johtajat
Luokka:Vuonna 1946 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luokka:Suomalaiset professorit
Yrjö Melasniemi

Yrjö Arthur Melasniemi (ent. Hellén; 1. heinäkuuta 1888 Kuorevesi – 18. elokuuta 1979 Salo) oli suomalainen yritysjohtaja ja maanviljelijä, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen vuonna 1948. Hän teki elämäntyönsä sokerijuurikkaan viljelyn ja jalostamisen parissa Salon Sokeritehtaan toimitusjohtajana 1933–1959.Helsingin Sanomat. 30.08.1979. Kuolleita.
Melasniemin vanhemmat olivat kanttori-urkuri, torppari Samuel Hellén (aiemmin Niemelä) ja Helena Mathilda Lindholm ja puoliso vuodesta 1929 konttoriapulainen Aili-Tellervo Jokela. Yrjö Melasniemi pääsi ylioppilaaksi Heinolan yhteiskoulusta vuonnna 1909 ja suoritti Helsingin yliopistossa agronomin tutkinnon pääaineenaan kotieläinoppi vuonna 1913. Valmistuttuaan hän toimi opettajana Länsi-Uudenmaan kansanopistossa. Melasniemi siirtyi Uudenmaan läänin maanviljelysseuran karjatalouskonsulentiksi ja vuonna 1917 Hämeen-Satakunnan maanviljelysseuraan samaan tehtävään. Vuonna 1919 Melasniemi siirtyi Suomen Raakasokeritehdas Oy:n Salon tehtaan palvelukseen juurikassokerin valmistamiseen. Melasniemi nimitettiin vuonna 1933 yhtiön toimitusjohtajaksi, ja hän toimi Salon Sokeritehtaaksi vuonna 1956 nimensä muuttaneen yrityksen johtana yli neljännesvuosisadan. 
Melasniemi viljeli 1929–1945 omistamaansa Heikkilän tilaa Vihdissä ja toimi Uskelassa sijainneen ja Kärkän tilan hoitajana 1940–1952. Hän toimi useiden sokeritehtaiden johtoelimissä ja oli valtioneuvoston sokerikomitean jäsen 1947–1951.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Maanviljelysneuvokset
Luokka:Vuonna 1888 syntyneet
Luokka:Vuonna 1979 kuolleet
Yykeänperänjoki

Yykeänperänjoki (myös Yykeänväylä, , ) on joki Norjassa Tromssan läänin Omasvuonon () kunnassa. Joki on 73,7 km pitkä ja se laskee Yykeänvuonoon () Yykeänperän () taajaman luona. Joki virtaa Yykeänperänvankan ( laaksossa, ja sen vesistöalue ulottuu latvoiltaan hieman myös Suomen puolelle Enontekiön kunnan luoteisimmassa kärjessä, Suomen käsivarren "peukalon" tyvessä.
==Lähteet==
Luokka:Omasvuono
Luokka:Norjan joet
Yöllinen siemensyöksy

Yöllisessä siemensyöksyssä () mies kokee siemensyöksyn tahattomasti yöllä nukkuessaan. Yölliset siemensyöksyt ovat yleisiä varsinkin nuorilla miehillä, mutta niitä voi kuitenkin esiintyä vanhempanakin. Usein miehen ensimmäinen siemensyöksy tapahtuu yöllä. Yöllistä siemensyöksyä voivat edeltää seksuaalisuuteen liittyvät unet eli niin sanotut märät unet.
==Lähteet==
Luokka:Seksuaalisuus
Luokka:Siemenneste
Luokka:Uni
Z/OS

z/OS, aiemmin MVS (Multiple Virtual Storage) ja OS/390, on IBM:n käyttöjärjestelmä System z -sarjan suurtietokoneille. Ohjelma on 1964 julkaistun S/360-koneen käyttöjärjestelmän perillinen. Käyttöjärjestelmää kehitettiin nimellä MVS 1970-, 1980- ja 1990-luvuilla, kunnes se vaihtoi nimekseen OS/390 vuonna 1995. Vuonna 2001 ohjelman nimeksi tuli z/OS. z/OS on suoraan yhteensopiva vanhoille versioilleen tehdyille ohjelmille. 
z/OS tukee myös UNIX-ohjelmia ja sillä on virallinen Unix-sertifiointi Single UNIX Specification -standardin mukaisesti.
==Historia==
IBM S/360 tullessa markkinoille vuonna 1964, sitä varten oli kehitetty useita käyttöjärjestelmiä, joista edistynein oli nimeltä OS/360. OS/360 jakaantui kahteen rinnakkaisversion OS/MFT ja OS/MVT. Näistä MFT oli yleinen Suomessa 1960-luvun lopulla ja 1970-luvun alussa. Vuonna 1972 tuli OS/VS1 ja OS/VS2, jotka korvasivat MFT:n ja MVT:n. OS/VS2 versio 1 tunnettiin myös nimellä SVS. OS/VS2 versio 2 eli MVS julkaistiin vuonna 1974. 
Näitä seurasivat MVS/SE, MVS/SP, MVS/XA, MVS/ESA ja OS/390, jotka kaikki olivat yhteensopivia siten, että aiemmille tehdyt ohjelmat toimivat myös uudemmissa käyttöjärjestelmän versioissa ilman muutoksia.
==Ominaisuuksia==
Monet z/OS:n ominaisuuksista periytyvät aiemmilta vuosikymmeniltä. Alaspäin yhteensopivuudesta tullaan IBM:n mukaan pitämään huolta jatkossakin. Tämä tarkoittaa sitä, että aiemmin (jopa 1960-luvulla) käännetyt ohjelmat toimivat edelleen.
Tämän vuosikymmenen uutuuksia on muun muassa Java-tuki. Unix-tuki z/OS:ssä on ollut jo pitkään.
===Resurssien käyttö===
z/OS parantaa Z9-sarjan koneen resurssienjakohallintaa tekniikalla, joka yhdistää koneeseen sisäänrakennetun resurssienjako-ohjelman ja osioinnin ja klusterien hallinnan. z/OS voi siis mitoittaa prosessorin ja kanavien käytön yhdessä muiden, samassa koneessa tai samassa klusterissa olevien käyttöjärjestelmien kanssa.
===Muistinhallinta===
Vuodesta 2001 z/OS on tukenut 64-bittistä muistiavaruutta. Yhteensopivuuden takaamiseksi myös 31- ja 24-bittiset muistiavaruudet voidaan osoittaa. Käyttöjärjestelmän ydin sijaitsee aina 24-bittisessä muistiavaruudessa, jolloin sitä voivat käyttää kaikissa muistitiloissa toimivat sovellukset. IBM otti muistinsivutustoiminnon käyttöön 1970-luvulla. Nykyisellään z/OS voi osoittaa 16 eksatavua muistia. Usean käyttöjärjestelmän ympäristöissä z/OS pitää muistiavaruuden suojattuna, jolloin muut, samoja resursseja käyttävät käyttöjärjestelmät eivät voi lukea vieraan järjestelmän muistia.
===Tiedostojärjestelmä===
Z/OS:n tiedostojärjestelmä on nimeltään zFS. zFS voidaan käyttää HFS-tiedostojärjestelmän ohella.
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
* Käyttöjärjestelmän viralliset sivut 
* VM and the VM Community: Past, Present, and Future (PDF) 
Luokka:IBM:n käyttöjärjestelmät
Zeev Sternhell

Zeev Sternhell (1935 Przemyśl, Puola – 21. kesäkuuta 2020 Jerusalem) oli puolalaissyntyinen israelilainen historioitsija ja politiikantutkija. Sternhell oli politologian professori Heprealaisessa yliopistossa. Sternhellin kirjoitti kolme kirjaa: The Founding Myths of Israel, Neither Right nor Left ja The Birth of Fascist Ideology.
Sternhell katsoi eurooppalaista fasismia laajalta aatehistorialliselta kannalta. Siten hän kartoitti fasismin ja nationalismin aatehistorian suuria linjoja.
== Elämänkulku ==
Sternhell syntyi vuonna 1935 Przemyślissä Puolassa. Sternhell menetti koko perheensä silloin käynnissä olleen toisen maailmansodan aikana. Sternhellin isä taisteli aluksi Puolan joukkojen rintamassa, mutta menehtyi myöhemmin luonnollisen syyn seurauksena. Sternhellin äidin ja sisaren tappoivat natsit.
Vuonna 1946 Sternhell otti uuden henkilöllisyyden Ranskaan muutettuaan. 13-vuotiaana Sternhell päätti muuttaa juuri perustettuun Israelin valtioon.
Sternhell palveli Israelin puolustusvoimissa ja osallistui jopa kuuden päivän sotaan ennen akateemista uraansa. 
== Lähteet ==
Luokka:Israelilaiset historioitsijat
Luokka:Politiikan tutkijat
Luokka:Professorit
Luokka:Vuonna 1935 syntyneet
Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Zeniitti

Zeniitti [tseniitti] (ar|سمت الرأس}} 'pään suunta' > m.ransk. zénith > tarkoittaa tähtitieteessä taivaan ylintä pistettä eli kohtaa, joka on suoraan katsojan pään yläpuolella.
Päiväntasaajan ympäristössä Aurinko näkyy keskipäivällä zeniitin lähellä. Tarkalleen zeniitissä Aurinko voi käydä kääntöpiirillä vain kerran vuodessa: Kravun kääntöpiirillä kesäpäivänseisauksen aikaan ja Kauriin kääntöpiirillä talvipäivänseisauksen aikaan. Kravun kääntöpiirin pohjoispuolella ja Kauriin kääntöpiirin eteläpuolella Aurinko ei voi ikinä käydä zeniitissä saakka. Kääntöpiirien välisellä alueella Aurinko on zeniitissä kaksi kertaa vuodessa, leveyspiiristä riippuen eri aikaan vuotta.
Zeniitin vastakohta on nadiiri, taivaanpallon piste, joka on suoraan katsojan alapuolella.
== Katso myös ==
*Taivaanpallo
== Aiheesta muualla ==
*Turun yliopisto: Zeniitti
Z
Z
Zsigmond Justh

Zsigmond Justh (1863–1894) oli unkarilainen kirjailija, jonka ensimmäisissä teoksissa, esimerkiksi romaanissa Müvész-szerelem ('Taiteilijarakkautta', 1888), on huomattavissa ranskalaisten naturalistien vaikutus. Myöhemmin hän kääntyi käsittelemään kotoista Alföldin kansaa, esimerkiksi teoksissaan A puszta könyve ('Kirja pustasta', 1891) ja Gányó Julcsa (1893), joissa hän varsin omaperäisellä herkkätuntoisuudella erittelee maalaiskansan sielunelämää. Ne lienevätkin Justhin parhaimmat teokset. Hänen muista teoksistaan ovat huomattavia Pénz legendája ('Rahan legenda', 1893), jossa kuvaillaan unkarilaista aristokratiaa, sekä Fuimus (1894).Justh, Zsigmond, Tietosanakirja osa 3, palsta 1521, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1911
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
Luokka:Unkarilaiset kirjailijat
Luokka:Vuonna 1863 syntyneet
Luokka:Vuonna 1894 kuolleet
Áile Aikio

Áile Ingá Aikio (s. 8. kesäkuuta 1979 Utsjoki) on saamelainen toimittaja. Hän työskenteli Yle Sápmin toimituksessa vuosina 2012–2015. Sitä ennen hän oli amanuenssina 2005–2013 saamelaismuseo Siidassa. Aikio palasi museoon kesällä 2016.
Aikio on valmistunut vuonna 2012 filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta, pääaineenaan kansatiede. Hänet valittiin valmistuttuaan Siidan amanuenssiksi vastuullaan museon valokuva-, esine- ja arkistokokoelmat. Vuonna 2013 hän siirtyi Inariin Yle Sápmin toimitukseen ja palasi Siidan amanuenssiksi 2016 vastuualueenaan näyttelyt ja museopedagogiikka.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset toimittajat
Luokka:Saamelaiset henkilöt
Luokka:Vuonna 1979 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Äidinkieli

Äidinkieli on kieli, jonka ihminen oppii ensimmäisenä kielenään vuorovaikutuksessa toisten ihmisten kanssa. Äidinkielen oppiminen tapahtuu samanaikaisesti ympäristöön ja kulttuuriin sosiaalistumisen kanssa. Yleisen käsityksen mukaan ihminen oppii normaalisti äidinkielensä muoto- ja lauserakenteen neljänteen ikävuoteen mennessä. Toisaalta ihminen oppii käyttämään äidinkieltään uusissa tehtävissä ja tilanteissa, samoin kuin uusia sanoja, koko elämänsä ajan.Sajavaara s. 73. Samassa merkityksessä voidaan käyttää myös termiä ensikieli, joka on täsmällisempi siinä mielessä, että ihmisen ensimmäisenä oppima kieli ei välttämättä ole hänen äitinsä kieli.Karlsson s. 2.
Äidinkieli ei ole käsitteenä täysin yksiselitteinen, sillä ihminen voi kasvaa kaksikielisessä ympäristössä ja oppia jo varhaislapsuudessaan rinnakkain kaksi kieltä. Yleensä kuitenkin kaksikielisillä ihmisillä kielet ovat toiminnallisesti eri asemissa, eli jompaakumpaa käytetään enemmän tietyissä tilanteissa tai ympäristöissä.Sajavaara s. 73 alav. 1. Äidinkielen omaksumisen voidaan katsoa alkavan jo ennen syntymää, kun sikiön aivot ja kuulo ovat kehittyneet riittävästi. Eräiden kaksikielisyyden tutkijoiden mukaan lapsen tulisikin kuulla kahta kieltä viimeistään ensimmäisistä elinviikoista lähtien, jotta kielet olisivat täysin samanarvoisia. Kaksivuotiaasta alkaen opittu kieli on jo selvästi toinen kieli.Toivainen s. 140.
== Katso myös ==
* Lapsuus
* Oppiminen
* Äidinkielen opetuksen historia
== Lähteet ==
*
*
*
== Aiheesta muualla ==
Ei muualla.
=== Viitteet ===
==Antsadata-kohde==
Luokka:Kielenoppiminen
Luokka:Kielet