nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Johannes Alarik von Knorring

Johannes Alarik von Knorring (31. toukokuuta 1847 Valkeala – 14. maaliskuuta 1909 Helsinki) oli suomalainen hovioikeudenneuvos, vapaaherra ja moninkertainen valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Von Knorring Johannes Alarik Viitattu 18.5.2021. 
Von Knorringin vanhemmat olivat tuomari, vapaaherra Sebastian von Knorring ja Fredrika Ottiliana Finckenberg ja puolisot vuodesta 1875 Ina Johanna Ringbom (k. 1887) ja Jenny Nana Gustava Jägerskiöld. Von Knorring tuli ylioppilaaksi Turussa, suoritti tuomarintutkinnon 1870 ja sai varatuomarin arvon 1873. Hän oli pitkään Turun hovioikeuden palveluksessa, toimien hovioikeudenneuvoksena 1900–1903 ja uudelleen vuodesta 1907, sen jälkeen kun oli ollut välillä poliittisista syistä tehtävästä erotettu.
Von Knorring oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1885, 1891, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1885 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1885. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1886, ss. 1419-1424.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1891 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1891. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1891, ss. 1467-1472.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, ss. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, ss. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, ss. 207-215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, ss. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, ss. 795-804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset tuomarit
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1847 syntyneet
Luokka:Vuonna 1909 kuolleet
Johannes Linnankosken nuoruudenkoti

Johannes Linnankosken nuoruudenkoti on Vihtori Peltosen, kirjailija Johannes Linnankosken, museoitu nuoruudenkoti Niemenpelto Askolassa Vakkolan kylässä. Suuri osa sisustuksesta on Vakkolan kylästä, mutta esillä on myös Linnankoskelle kuulunutta esineistöä. Linnankosken tuotantoa ja valokuvia on myös esillä. Museo perustettiin vuonna 1938. 
== Lähteet ==
Luokka:Askolan historia
Luokka:Suomen kotimuseot
Luokka:Askolan rakennukset ja rakennelmat
Johannes Wilhelm von Nandelstadh

Johannes Wilhelm von Nandelstadh (17. lokakuuta 1863 – 16. marraskuuta 1931 Helsinki) oli suomalainen pankkivirkailija ja valtiopäivämies.
Von Nandelstadh toimi Helsingin Osakepankissa pankinkamreerina. Hänen vanhempansa olivat kruununvouti, kollegiasessori Sigismund von Nandelstadh ja Hilda Sofia von Nandelstadh. Arkkitehti Sigismund von Nandelstadh oli hänen veljensä, samoin kuin hammaslääkäri Oscar Alexander von Nandelstadh.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Von Nandelstadh Oscar Alexander Viitattu 2.6.2021. 
Johannes Wilhelm von Nandelstadh oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1900 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, s. 945-954.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1863 syntyneet
Luokka:Vuonna 1931 kuolleet
Johannes von Haartman

Carl Erik Johannes von Haartman (15. heinäkuuta 1869 Piikkiö – 20. heinäkuuta 1925 Helsinki) oli suomalainen asianajaja, valtiopäivämies ja Helsingin kunnallispormestari.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
Johannes von Haartmanin vanhemmat olivat professori, pääjohtaja, valtioneuvos Carl Daniel von Haartman ja Emilia Theodora Westzynthius. Hän oli naimisissa vuodesta 1919 Eugenie Helene Sabine Röslerin kanssa. Von Haartman pääsi ylioppilaaksi 1887 Turun ruotsalaisesta lyseosta, suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1893 ja sai varatuomarin arvon 1896. Hän toimi asianajajana Helsingissä 1895–1902. Hän oli Helsingissä kunnallisneuvosmiehenä 1907–1918 sekä kunnallispormestarina 1905 ja uudelleen 1918–1925.
Von Haartman oli aatelissäädyssä sukunsa edustaja valtiopäivillä 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* Kenraali Mannerheim tervehtii pormestari von Haartmania sisällissodan voitonparaatissa 16.5.1918, Museoviraston Kuvakokoelmat 
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Suomalaiset asianajajat
Luokka:Helsingin pormestarit ja kaupunginjohtajat
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1869 syntyneet
Luokka:Vuonna 1925 kuolleet
Johdannainen

Johdannainen (tai johdannaissopimus) on rahoitusinstrumentti, jonka taloudellinen arvo perustuu jonkin toisen arvopaperin, indeksin, valuutan, hyödykkeen tai oikeuden arvoon. Tämä muuttuja voi olla toisen instrumentin tai hyödykkeen (kohde-etuuden) kuten esimerkiksi Nokian osakkeen tai soijaöljyn hinta, mutta myös vaikkapa huhtikuun keskimääräinen lämpötila Osakassa tai muu mitattavissa oleva suure.
Johdannaisessa on kyse sopimuksesta, jonka osapuolet sopivat tulevaisuudessa toteutettavasta transaktiosta, esimerkiksi 1 000 raakaöljybarrelin kaupasta ensi syyskuun 15. päivänä hintaan 75,00 $ / barreli. Jos tämä transaktio toteutetaan eli myyjä todellakin toimittaa ostajalle sovitut 1 000 barrelia, on kyse johdannaisen fyysisestä toteutuksesta. Useimmiten johdannaiset kuitenkin toteutetaan rahallisella toteutuksella eli toimittamalla johdannaissopimuksen rahallinen arvo. Jos mainittu öljyjohdannainen toteutetaan rahassa ja öljybarrelin hinta syyskuun 15. päivänä on 82,30 $, myyjä suorittaa ostajalle tuhannen öljybarrelin nykyhinnan ja sovitun hinnan erotuksen eli 82 300,00 $ - 75 000,00 $ = 7 300,00 $.
== Kaupankäynti ==
Johdannaisilla käydään kauppaa johdannaispörsseissä, mutta johdannaissopimuksia voidaan solmia myös suoraan vastapuolen kanssa niin sanottuina OTC-sopimuksina. Julkisen kaupankäynnin kohteena olevien johdannaisten on oltava ehdoiltaan standardoituja, mutta OTC-johdannaisten ehdot voidaan räätälöidä osapuolten haluamiksi. Tärkeimpiä johdannaispörssejä ovat Eurex, LIFFE, CME, CBOT, NYMEX, LME ja ICE.
== Johdannaistyypit ==
Johdannaisia on kahta päätyyppiä: termiinejä ja optioita. Näiden lisäksi päätyypeiksi luetaan usein myös futuurit ja swapit; näistä ensiksi mainitulla tarkoitetaan sellaisia termiinejä, jotka on standardoitu ja jotka ovat julkisen kaupankäynnin kohteena, kun taas jälkimmäisissä on oikeastaan kyse termiinisopimusten muodostamista koreista.
Termiinin ja option keskeinen ero on niiden sitovuudessa. Termiinin osalta sopimuksen molemmat osapuolet (ostaja ja myyjä) sitoutuvat termiinin ehtojen mukaisen transaktion toteuttamiseen, kun taas option kohdalla vain myyjä (eli asettaja) antaa sitovan lupauksen; option haltija voi vapaasti päättää, toteutetaanko option ehtojen mukainen transaktio.
Johdannaisia ryhmitellään myös sen mukaan, mikä niiden kohde-etuus on. Tärkeimmät tällaiset ryhmät ovat osake-, korko- ja raaka-ainejohdannaiset.
== Käyttö ==
Johdannaisia käytetään joko olemassa olevan riskin pienentämiseen (suojaaminen eli hedgaus) tai riskin ottamiseen sijoitusmielessä. Esimerkiksi lentoyhtiö voi suojautua mahdolliselta polttoaineen hinnan nousulta ostamalla kerosiinifutuureja; teräsyhtiö taas voi suojautua teräksen hinnan laskulta myymällä teräsfutuureja. Sijoittaja, joka uskoo Allianzin osakkeen kurssin laskevan, voi hyötyä näkemyksestään ostamalla Allianzin myyntioptioita. Johdannaisten avulla voidaan myös rakentaa portfolioita, joiden tuottomahdollisuudet ovat monimutkaisemmat (kts. Johdannaisstrategia).
== Lähteet ==
* 
Luokka:Sijoittaminen
Luokka:Rahoitus
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
John Axel Henrik Wahren

John (Johan) Axel Henrik Wahren (3. toukokuuta 1867 Mäntsälä – 1. heinäkuuta 1930 Helsinki) oli suomalainen tilanomistaja ja valtiopäivämies.Geni: John Axel Henrik Wahren Viitattu 22.6.2021.
Wahrenin vanhemmat olivat Johan Wilhelm Wahren ja Hilda Antoinette Maria Sohlberg ja puolisot Sigrid Sofia Helena Wasastjerna ja Bertha Procopé. Agronomi, tilanomistaja Wahren oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1897, 1899 ja 1900.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, s. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, s. 207-215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1867 syntyneet
Luokka:Vuonna 1930 kuolleet
John Catani

John Giovanni Battista Catani (25. joulukuuta 1864 Helsinki – 13. toukokuuta 1931 Helsinki)Genea.net Viitattu 20.6.2013. oli sveitsiläistä retoromaanisukua ollut suomalainen ravintoloitsija. Hän toimi Suomen Palloliiton puheenjohtajana vuosina 1909–1910.Lautela, Yrjö & Wallén, Göran: Rakas jalkapallo. Sata vuotta suomalaista jalkapalloa (s. 334). Teos, 2007. ISBN 978-951-851-068-3
John Catanin isoisä oli sokerileipuri Florio Catani, joka saapui Suomeen Göteborgista vuonna 1825. Hän perusti aluksi konditorian Porvooseen ja avasi 1830-luvun alussa liikkeen Helsingin Pohjoisesplanadilla. John Catani peri veljensä kanssa liikkeen isältään Florio Anton Catanilta vuonna 1873 ja rakennutti myöhemmin sen tontille arvokkaan kivitalon. Pohjoisesplanadi 31:ssa sijaitseva rakennus tunnetaan nykyäänkin Catanin talona. Arkkitehti Theodor Höijern suunnitteleman rakennuksen valmistuttua vuonna 1890 Catani avasi siinä loisteliaan kahvilan, joka kilpaili Helsingin kulttuuriväen suosiosta yhdessä Hotelli Kämpin kanssa. Catanin ravintolan kanta-asiakkaisiin kuului muun muassa Eino Leino. Myös Suomen Palloliiton perustava kokous pidettiin kahvilassa vuoden 1907 toukokuussa. Catanin ravintola lopetti toimintansa vuonna 1917 ensimmäisen maailmansodan aiheuttaman säännöstelyn vuoksi.
John Catani tunnettiin innokkaana urheilumiehenä, joka kuului 1800-luvun loppupuolella Suomen parhaimpiin taitoluistelijoihin. Hän oli Nadja Franckin ja Rudolf Sundgrenin ohella ensimmäinen kansainväliseen taitoluistelukilpailuun osallistunut suomalainen.Helsingfors Skridskoklubbin historiaa Viitattu 20.6.2013. Catani voitti helmikuussa 1889 Tukholman taitoluistelukilpailuissa kolmannen palkinnon. Vuonna 1907 Catani valittiin Palloliiton ensimmäiseksi rahastonhoitajaksi ja maaliskuussa 1909 sen toiseksi puheenjohtajaksi uudelleenvalinnasta kieltäytyneen Walter Flanderin seuraajaksi.Lautela, Yrjö & Wallén, Göran: Rakas jalkapallo. Sata vuotta suomalaista jalkapalloa (s. 26–27). Teos, 2007. ISBN 978-951-851-068-3 Hän kyllästyi nopeasti liitossa vallinneisiin riitoihin sekä toimintansa arvosteluun ja oli valmis eroamaan jo saman vuoden marraskuussa, mutta suostui kuitenkin jatkamaan maaliskuussa 1910 pidettyyn vuosikokoukseen saakka.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset ravintoloitsijat
Luokka:Suomalaiset urheiluvaikuttajat
Luokka:Suomalaiset taitoluistelijat
Luokka:Suomensveitsiläiset henkilöt
Luokka:Vuonna 1864 syntyneet
Luokka:Vuonna 1931 kuolleet
John Ngugi

John Ngugi (s. 10. toukokuuta 1962 Nyahururu, Kenia) on aktiiviuransa päättänyt kenialainen kestävyysjuoksija.John Ngugi
Ngugi voitti maastojuoksun MM-kisoissa vuosina 1986–1989 neljä kertaa peräkkäin pitkän matkan maailmanmestaruuden ja viidennen kerran 1992. 1988 Soulin olympiakisoissa hän selviytyi 5 000 metrillä finaaliin. Kahden rauhallisen kierroksen jälkeen Ngugi lähti jonon hänniltä, juosten muiden ohi ja karkuun. Liian myöhään Domingos Castro lähti yrittämään kiinniottoa, mutta ei onnistunut yksin, muiden jättäessä ratkaisun loppukirin varaan. Dieter Baumann ja Hansjörg Kunze ehtivät lopussa ohittaa Castron, mutta Ngugi voitti 30 metrin erolla toiseksi tulleeseen. 1990 Kansainyhteisön kisoissa Ngugi yritti 5 000 metrillä samaa kuin olympialaisissa, mutta jäi toiseksi 0,08 sekunnin erolla kun Andrew Lloyd ohitti hänet viime metreillä. Ngugi lopetti uransa vuonna 1992.
== Lähteet ==
Luokka:Kenialaiset olympiavoittajat
Luokka:Kenialaiset kestävyysjuoksijat
Luokka:Kenialaiset maastojuoksijat
Luokka:Vuonna 1962 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
John Nurminen

Johan (John) Viktor Nurminen (10. elokuuta 1877 Rauma – 26. kesäkuuta 1951 Helsinki) oli merenkulkuneuvoksen arvonimen saanut suomalainen liikemies ja laivanvarustaja, joka loi nimeään kantavan John Nurminen Oy:n.
John Nurmisen isä Johan (John) Nurminen (1851–1914) oli myös raumalainen laivanvarustaja, jonka kauppahuone rakennutti ja omisti purjelaivoja. John Nurminen oli kauppahuoneen johdossa vuodesta 1897 ja osti sen isältään vuonna 1913, vuosi ennen tämän kuolemaa. Jo ennen ensimmäistä maailmansotaa hänet tunnettiin "Suomen parrukuninkaana" menestyksekkään parrukaupan ansiosta. Vuonna 1918 Nurminen oli senaatin valtuuttamana Suomen kaupallisena edustajana Berliinissä.
Nurminen muutti kauppahuoneensa osakeyhtiöksi vuonna 1919, laajensi toimintaa ja siirsi pääkonttorin Helsinkiin. Hän oli kaksi vuotta toimitusjohtajana, mutta taloudellisten vaikeuksien vuoksi yritys joutui 1920-luvun alussa pankin holhoukseen ja vuodesta 1923 perustajaosakkaisiin kuuluneen Antti Wihurin omistukseen. Kun Wihuri vuonna 1932 muutti yrityksen nimen Merihuolto Oy:ksi, Nurminen perusti omansa uudelleen vapautuneella alkuperäisellä nimellä. Hän jatkoi uuden John Nurminen Oy:n toimitusjohtajana vuoteen 1946 asti.
Nurminen oli vuonna 1935 myös perustamassa matkatoimisto Kalevaa. Hän sai merenkulkuneuvoksen arvonimen vuonna 1943. John Nurmisen jälkeen perheyritystä johti hänen poikansa Matti Nurminen ja sittemmin tämän poika Juha Nurminen.
John Nurmiselle on vuonna 1971 pystytetty Raumalle Yrjö Liipolan veistämä muistomerkki. Nurmisen mukaan on nimetty myös vuonna 1992 perustettu John Nurmisen säätiö.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset liikemiehet
Luokka:Suomalaiset laivanvarustajat
Luokka:Vuonna 1877 syntyneet
Luokka:Vuonna 1951 kuolleet
John Rafael Uggla

John (Johan) Rafael Uggla (2. toukokuuta 1870 Nurmijärvi – 8. tammikuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen laki- ja valtiopäivämies, joka toimi Ahvenanmaan komission jäsenenä, Pariisin rauhanvaltuuskunnan sihteerinä ja pitkäaikaisena Ahvenanmaan valtuuskunnan sihteerinä.
Ugglan vanhemmat olivat liikennetirehtööri August Uggla ja Alma Elvira Tollander. Ugglasta tuli hovioikeuden auskultantti 1891 ja prokuraattorin toimituskunnan kanslisti 1902 ja sihteeri 1906. Hän kuitenkin erosi viimeksi mainitusta tehtävästä 1912 jouduttuaan neljäksi kuukaudeksi viralta pannuksi kieltäydyttyään varmentamasta laitonta määräystä. Hän siirtyi ensin Helsingin kaupunginvaltuuston apulaiskanslistiksi ja 1919 lainvalmistelukunnan vanhemmaksi sihteeriksi, mitä tehtävää hän hoiti vuoteen 1949 saakka osallistuen varsinkin kunnallislainsäädäntöön kuuluvien lakien valmisteluun. Uggla oli 1918 Ahvenanmaan komission jäsen, 1919 Suomen rauhanvaltuuskunnan asiantuntija ja sihteeri Pariisissa sekä kolmekymmentä vuotta eli 1923–1953 Ahvenanmaan valtuuskunnan sihteeri, samoin kuin Ahvenanmaan itsehallintolain tarkastusta varten asetettujen komiteoiden sihteeri. Uggla edusti sukuaan aatelissäädyssä valtiopäivillä 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906. Hän julkaisi A. Tolletin kanssa käsikirjan Lagstiftningen angående självstyrelse för Åland (1930) ja E. H. I. Tammion kanssa asemakaavalain ja rakennussääntöjen selitysteoksen (1932). Uggla sai laamannin arvonimen 1924. Viitattu 15.11.2020.Kuka kukin on 1934, s. 699. Viitattu 15.11.2020.
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
* John Uggla: The Åland Question (1919)
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1864 syntyneet
Luokka:Vuonna 1954 kuolleet
Johtamismalli

Johtamismalli on tapa johtaa. Johtamismalli on teoriaa siitä, miten yritystä voidaan johtaa. Malli ei kerro, mitä pitää vastata tiettyyn kysymykseen. Eri johtamismalleilla on erilainen peruslähtökohta: laatujohtamisessa lähdetään siitä, että asiat tehdään kerralla oikein aina, teknologiajohtamisessa luotetaan sopivan teknologian ylivertaisuuteen jne.
== Erilaisia johtamismalleja ==
* Laatujohtaminen
* Prosessijohtaminen
* Teknologiajohtaminen
* Henkilöstöjohtaminen
* Strategiajohtaminen
* Operatiivinen johtaminen
Luokka:Johtaminen
Luokka:Systeemit
Jorma Juhani Miettinen

Jorma Juhani Miettinen (s. 16. syyskuuta 1947 Kokemäki) on suomalainen mediavaikuttaja, päätoimittaja ja viestintäneuvos. Hän on koulutukseltaan valtiotieteen tohtori Helsingin yliopistostaKohti uutta suunnistava viestintämies. Helsingin Sanomat, 16.9.1997. Artikkelin verkkoversio..
Työuransa Miettinen aloitti Aamulehdessä, ensin aluetoimituksessa Parkanossa ja sitten keskustoimituksessa Tampereella (1968–1972). Hän oli Tampereen yliopiston ensimmäinen tiedotussihteeri 1972–1974 ja lehdistöopin lehtori 1974–1977 sekä tiedotusopin vs. professori 1978. Viestintäalan työt jatkuivat Valtion teknillisen tutkimuskeskuksen tiedottajana 1978–1979 ja Helsingin yliopiston vs. apulaisprofessorina 1979–1980. Pisimmän uran Miettinen teki Mainos-TV-Reklam Ab:n (myöhemmin MTV Oy:n) palveluksessa, missä hän toimi viestintäasiantuntijana 1980–1981, Kymmenen Uutisten ensimmäisenä päätoimittajana 1981–1988 ja apulaisjohtajana 1988–1997Kuka kukin on 1988. Otava 1988 sekä johtajana ja johtoryhmän jäsenenä MTV Oy:n emoyhtiöissä Alma Media Oyj:ssä ja Nordic Broadcasting Oy:ssä 1997–2008Sanomalehtitutkijasta tuli television vahva mies. Keskisuomalainen 15.9.2007. Työrukkanen sopii moneen käteen. Helsingin Sanomat 13.9.2007. Artikkelin verkkoversio.. Tästä tehtävästä hän jäi eläkkeelle 2008. Tasavallan presidentti myönsi hänelle viestintäneuvoksen arvon 2.12.2011https://ilkkapohjalainen.fi/polopoly_fs/1.1475585.1380885155!/menu/standard/file/My%C3%B6nnetyt%20arvonimet%20vuodesta%201993.pdf.
Miettisen väitöskirja käsitteli sanomalehtien lukemista.Sanomalehtien lukeminen. Maakuntien ykköslehtien lukijoiden kiinnostus sekä väline- ja sisältökäyttö. Viestintätutkimuksen seuran julkaisusarja n:o 2. Weilin & Göös 1980 Tutkimuksessa yhdistettiin lukijoiden kiinnostusta koskevat tiedot obsläs-tekniikalla hankittuihin maakuntalehtien lukemistietoihin Risto Sinkko: Lukemalla lukien. Kirja-arvioita. Journal.fi. . Miettinen on tiedotusopin dosentti Helsingin yliopistossa (1982)Suomen valtiokalenteri 1983. Hän oli Euroopan kaupallisten televisioiden liiton (Association of Commercial Television in Europe, ACT) hallituksen jäsen 1995–2008 sekä Julkisen sanan neuvoston kannatusyhdistyksen puheenjohtaja 1995 ja 2005–2007.
Miettisen työurassa keskeistä oli MTV:n uutistoiminnan käynnistäminen ja vakiinnuttaminenKaupallisella kanavalla uutislähetystenkin on oltava myyviä. Nykypäivä 12.9.1997Jatkolupa varmistumassa. MTV:n uutiset vakiinnutti vuodessa oman asemansa. Kouvolan Sanomat 29.8.1982., vaikuttaminen MTV:n oman kanavan ja toimiluvan saamiseen, televisiotoiminnan digitalisoinnin edistämiseen sekä kaupallisia televisioyhtiöitä rasittaneen toimilupamaksun poistamiseen.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset toimittajat
Luokka:Vuonna 1947 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Jorma K. Meller

Jorma Kalevi Meller (31. elokuuta 1952 Helsinki – 22. lokakuuta 2016 HelsinkiKuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 13.11.2019 s. C 14) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija.
==Teokset==
* Arto Noras, sello, WSOY 1988 ISBN 951-0-13085-0
* Mistä tyyli? Bror Bäckström ja miehen elämää, toimittanut Jorma K. Meller. WSOY, 2004 ISBN 951-0-29409-8
* Parturin tuolista: tarinoita lööppijulkisuuden takaa, Bror Bäckström, toimittanut Jorma K. Meller. Minerva, 2011 ISBN 978-952-492-470-2
* Miehen tyylikirja, Bror Bäckström, Jorma K. Meller. Tammi, 2013 ISBN 978-951-31-7327-2
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset toimittajat
Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Luokka:Vuonna 1952 syntyneet
Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Jorma Latvus

Jorma Heikki Latvus (s. 22. marraskuuta 1940 Tampere) on suomalainen yritys- ja järjestöjohtaja, joka on saanut matkailuneuvoksen arvonimen. Viitattu 17.6.2022.
==Henkilöhistoria==
Latvuksen vanhemmat olivat kamreeri Karl Jouko Henrik Latvus ja Meeri Mirjam Latvus. Jorma Latvus tuli ylioppilaaksi Tampereen lyseosta 1959 ja valmistui merkonomiksi Tampereen kauppaoppilaitoksesta 1960 ja yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi Tampereen yliopistosta 1965. Hän oli Finlayson-Forssan sosiaalijohtajan apulainen 1962–1963, Opiskelijatuen ja Asuntolasäätiön talouspäällikkö Tampereella 1963–1964, Yhtyneet Paperitehtaat -yhtiön sosiaalipäällikkö Valkeakoskella 1965–1967, Kahvilaravintolaliiton toimitusjohtaja 1967–1977 ja Hotelli- ja ravintolaneuvoston toimitusjohtaja 1977–1997. Latvus toimi myös Lotilan ammattikoulun tuntiopettajana 1966–1967 ja oli Kahvilaravintola-lehden päätoimittaja 1967–1977. Hänellä oli uransa aikana lisäksi useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Matkailuneuvoksen arvonimen Latvus sai vuonna 1998. Hän on sotilasarvoltaan reservin yliluutnantti. 
==Julkaisuja==
* Kansalaiskoulu entisten oppilaidensa arvostelemana, 1965 (pro gradu -tutkielma)
* Kahvilaravintolaliitto ry., 1968
* Kahvilatoiminta vakauttamiskautena maassamme, 1971
* Ehdonalaisen elinkeinon viisi vuosikymmentä: Hotelli- ja ravintolaneuvosto ry. 1946–1996, 1996
* Haaga Instituutti kolmekymppiseksi: alkuvaikeuksista kohti menestystarinaa, 1999
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset päätoimittajat
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Suomalaiset järjestöjohtajat
Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat
Luokka:Vuonna 1940 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt