nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Kauppaoikeus

Kauppaoikeus on siviilioikeuden ala, jonka keskeisimpiä alueita ovat yhteisöoikeus, kuluttajaoikeus, kansainvälistä kaupankäyntiä koskevat säännöt (UNIDROIT, CISG) sekä markkinaoikeus. Nykyisin kauppaoikeuteen luetaan vakiintuneesti myös aineettomia oikeuksia käsittelevä immateriaalioikeus, joka aikaisemmin on yleensä mielletty varallisuusoikeuden osaksi. Kauppaoikeuden tehtävänä on myös tutkia yritys- ja elinkeinotoimintaa koskevia lainkäyttö- ja täytäntöönpanonormeja.
Kaiken kaikkiaan kauppaoikeus muodostaa oikeudenalana melko heterogeenisen kokonaisuuden, jonka eri osa-alueiden keskinäiset yhteydet eivät aina ole ilmeiset.
== Yhteisöoikeus ==
Kauppaoikeuden oikeudenaloista yhteisöoikeus tutkii yritys- ja elinkeinotoiminnan oikeussäännösten sisältöä ja systematiosi niitä. Keskeisimmät ovat säännökset yritys- ja elinkeinomuodoista kuten avoin yhtiö (ay), kommandiittiyhtiö (ky), osakeyhtiö (oy/oyj) ja osuuskunta. Yhteisöoikeuden kannalta mielenkiintoisimpia uudistuksia on valmisteilla oleva osakeyhtiölain uudistus, jonka myötä nykyistä osakeyhtiölakia pyritään selkeyttämään. Yhteisöoikeuden piiriin kuuluvat myös esimerkiksi kirjanpito- ja tilintarkastuslain säännökset.
== Kuluttajaoikeus ==
Nykyään myös useimmat kuluttajansuojalakia koskevat säännökset kuuluvat kauppaoikeuden alaan. Valitusti systematisointiperusteesta riippuen ainakin niin sanotusta kollektiivista kuluttajaoikeutta käsittelevät kysymykset kuuluvat kauppaoikeuden piiriin. Sen sijaan kuluttajakauppaa käsittelevät oikeussäännöt (erityisesti kuluttajansuojalain 5 luku) on saatettu lukea vaihtoehtoisesti velvoiteoikeuteen. 
Kuluttajaoikeuden tarkoituksena on tarkastella kuluttajan ja elinkeinonharjoittajan välisiä suhteita, jolloin lähtökohtana on suojata heikommaksi osapuoleksi katsottavan kuluttajan etuja ja asemaa. Kuluttajansuojalaki on pakottavaa oikeutta, eli elinkeinonharjoittaja ei voi sopimusehdoilla tms. vapauttaa itseään lain säännöksistä. Esimerkiksi takuuajan rajoittaminen ei näin ollen ole mahdollista, vaan kuluttajalla on oikeus vedota tavaran virheeseen kohtuullisen ajan kuluessa ostohetkestä lukien. Tämä oikeus kuluttajalla on riippumatta siitä, minkäpituisen takuun myyjä olisi tuotteelle antanut. Kuluttaja voi myös virheen sattuessa vedota mm. kuluttajariitalautakuntaan, jonka käsittely on maksuton ja jossa kuluttaja voi helposti edustaa itse itseään.
== Markkinaoikeus ==
Markkinaoikeus tutkii terveitä ja toimivia markkinoita häiritseviä ilmiöitä, joista merkittävimpinä ovat kilpailua rajoittavat toimenpiteet sekä määräävän markkina-aseman väärinkäyttö. EU-oikeuden harmonisointi on vaikuttanut myös Suomessa kansallisen kilpailunrajoituslainsäädännön uudistamiseen, joka astui voimaan uusien jäsenmaiden liityttyä jäseniksi 1.5.2004. Uusien säännösten mukaan muun muassa kilpailuviraston tulee soveltaa mahdollisuuksien mukaan Rooman sopimuksen 81 ja 82 artikloissa säädeltyjä Euroopan kilpailusäännöksiä. Markkinaoikeuteen kuuluu myös tavaroiden vapaan liikkuvuuden turvaaminen EU-maiden välillä.
==Kirjallisuutta==
* 
*
Kauppapolitiikan pääosasto

Kauppapolitiikan pääosasto (DG-TRADE) on Euroopan komission pääosasto, joka vastaa Euroopan unionin toimintapolitiikasta liittyen ulkomaankauppaan.
Pääosaston poliittisena johtajana toimii Von der Leyenin komission kauppapolitiikasta vastaava komissaari Phil Hogan. Pääosaston pääjohtajana toimii saksalainen Sabine Weyand ja varapääjohtajina ruotsalainen Helena König sekä italialainen Sandra Gallina.
== Lähteet ==
Luokka:Euroopan komission pääosastot
Kauppatapa

Kauppatapa on liiketoiminnassa käytössä oleva ja ajan myötä vakiintunut menettelytapa, jota pidetään kohtuullisena ja tarkoituksenmukaisena sekä oikeusjärjestyksen mukaisena. Kauppatapa on liike-elämän piirissä noudatettavaa tapaoikeutta. Sen synonyymeja ovat liiketapa sekä vanhahtavat nimitykset kauppiastapa, (kauppa)usanssi ja (kauppa)kutyymi. Kauppatavat täydentävät lainsäädäntöä ja niitä noudatetaan, kun sovitaan tavaran laadusta, määrästä, pakkauksesta, hinnasta, maksutavasta , toimitusajasta ja toimitustavasta.Spectrum, WSOY 1976Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966 Kauppatapa voi syrjäyttää tahdonvaltaiset oikeussäännökset, mutta ei pakottavia oikeussäännöksiä.
Jotkin kauppatavat ovat peräisin 1500-luvulta, mutta useimmat on luotu vasta 1900-luvulla. Kansainvälinen kauppakamari ja kansalliset toimielimet, kuten Suomessa Keskuskauppakamari, rekisteröivät, tulkitsevat ja vahvistavat kaupan menettelytapoja. Kauppatavan vahvistaminen on toimenpide, jolla sen olemassaolo ja vakiintuneisuus todetaan sellaiseksi, että sitä voidaan pitää velvoittavana. Kauppatapalausuntoja antavat kauppakamarit ja Keskuskauppakamarin liiketapalautakunta, joka ylläpitää rekisteriä annetuista lausunnoista.
Kaupankäynnissä on lähtökohtana vallitseva kauppatapa ja vain poikkeuksellinen menettely on mainittava sopimuksessa. Kauppatapa ei välttämättä ole kohtuullisin ja tarkoituksenmukaisin menettelytapa, mutta se ei kuitenkaan saa olla kohtuuton ja epätarkoituksenmukainen. Tyypillisimmät kauppatavat liittyvät tavaroiden kauppaan, jossa niistä käytetään vakiintuneita toimituslausekkeita ja lyhenteitä.
==Hyvä liiketapa==
Hyvä liiketapa on tunnollisen ja rehellisen elinkeinonharjoittajan tai yrityksen taloudellisessa toiminnassa noudattama hyvä tapa, jonka asiakkaat ja kilpailijat hyväksyvät. Liiketoimi saattaa olla hyvän liiketavan vastainen, vaikka se ei ole aiheuttanut kenellekään konkreettista vahinkoa. Käsite on keskeisessä asemassa arvioitaessa vilpillistä kilpailua, josta on säädetty laki sopimattomasta menettelystä elinkeinotoiminnassa (1061/1978). Lainsäädännössä ei määritellä hyvää liiketapaa yksiselitteisesti, vaan tulkinta-apua on etsittävä elinkeinoelämän itsesääntelystä. Itsesääntelyn muotoja ovat muun muassa Kansainvälisen kauppakamarin hyväksymät säännöt, kuten mainonnan kansainväliset perussäännöt, ja Keskuskauppakamarin liiketapalautakunnan lausunnot. Viime kädessä hyvää liiketapaa tulkitsee tuomioistuin, varsinkin markkinatuomioistuin.Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa I palstat 184–185.
Hyvän liiketavan perusta on elinkeinoelämän yleisesti hyväksytyissä toimintatavoissa, eikä niinkään lainsäädännössä, joka ei sisällä säännöksiä uusien markkinointikeinojen aikaansaamista tilanteista. Lisäksi arvostusten muuttuminen saattaa tehdä aiemmin hyväksytystä toimesta hyvän liiketavan vastaisen tai aiemmin vailla hyväksyntää olleesta toimesta hyväksytyn.
==Lähteet==
Luokka:Kauppaoikeus
Kauppatorin Apteekki

Kauppatorin Apteekki eli Turun 1. apteekki on Turussa toiminut apteekki, joka perustettiin 2. kesäkuuta 1689. Se oli Suomen ensimmäinen ja vanhin apteekki, jonka perusti apteekkari Relau.Kauppatorin apteekki viitattu 20. helmikuuta 2012
1800-luvulla apteekin omistajia olivat Johan Julin ja sitten hänen poikaansa Erik Julin. Carénin perhe omisti apteekin lähes koko 1900-luvun ajan aina vuoteen 1985 asti. Sen jälkeen apteekkariksi tuli apulaisprofessori Hannu Turakka ja sitten Pirjo Mäkitalo vuodesta 2003.
Apteekki toimi viimeksi käytössä olleissa tiloissaan Kauppatorin laidalla vuodesta 1866.
Apteekin toimilupa peruttiin kesällä 2011, ja hallinto-oikeus vahvisti perumisen oikeellisuuden. Syy perumiseen oli, että apteekissa ei ollut riittävästi lääkkeitä.Turun sanomat viitattu 20. helmikuuta 2012 Apteekilla oli ollut ongelmia pitemmän aikaa. Vakuutusyhtiö Fennia haki apteekkia yrityssaneeraukseen syksyllä 2011Turun sanomat viitattu 20. helmikuuta 2012, mutta sitä ei hyväksytty.Turun kauppatorin apteekin hakema yrityssaneeraus hylättiin Turun sanomat viitattu 20. helmikuuta 2012 Tämän jälkeen koko henkilökunta irtisanoi työsuhteensa.Kauppatorin apteekin koko henkilökunta otti lopputilin viitattu 20. helmikuuta 2012 Apteekki suljettiin 27.6.2012.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset apteekit
Luokka:Turku
Luokka:Entiset suomalaiset yritykset
Kaupunginjohtaja (arvonimi)

Kaupunginjohtajan nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 4. ryhmään. Arvonimestä maksettava vero on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1948 Viipurin kaupunginjohtaja Arno Tuurnalle. Vuosien 1918–2014 aikana kaupunginjohtajan arvonimi on myönnetty 20 henkilölle.
== Arvonimen saajat ==
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähde
 1.  	23.12.1948 	Arno Tuurna 	kaupunginjohtaja, varatuomari 	  	
 2.  	17.12.1954 	Erik von Frenckell 	apulaiskaupunginjohtaja, diplomi-insinööri	Helsinki  	
 3.  	27.4.1956  	A. B. Tammivaara 	kaupunginjohtaja, diplomi-insinööri 	Rauma 	
 4.  	29.6.1962  	Eino Jalmari Leino 	ent. kaupunginjohtaja, varatuomari 	Oulu 	
 5.  	31.1.1964  	Eino Waronen 	apulaiskaupunginjohtaja, fil. maist. 	Helsinki  	
 6.  	26.11.1976 	Pertti Viljanen 	apulaiskaupunginjohtaja, FI 	Hämeenlinna 	
 7.  	16.6.1978  	A. K. Loimaranta 	apulaiskaupunginjohtaja, FM 	Helsinki  	
 8.  	5.12.1980  	Osmo Leino 	apulaiskaupunginjohtaja 	Kotka 	
 9.  	1.7.1988  	Pentti Halonen 	ent. apulaiskaupunginjohtaja, LL 	Tampere 	
 10. 	1.7.1988  	Gunnar Smeds 	ent. apulaiskaupunginjohtaja, DI 	Helsinki  	
 11. 	4.2.1992  	Mikko Sävelä 	apulaiskaupunginjohtaja, varatuomari 	Pori 	
 12. 	1.12.1995  	Erkki Veräjänkorva 	apulaiskaupunginjohtaja, HOK 	Vantaa 	
 13. 	15.11.1996 	Seppo Suuripää 	ent. toimialajohtaja, TTM 	Tampere 	
 14. 	30.5.1997  	Nils Forsell 	ent. kaupunginjohtaja, varatuomari 	Tammisaari 	
 15. 	1.12.2000  	Antti Moisio 	apulaiskaupunginjohtaja, ekonomi, VTK 	Espoo 	
 16. 	23.5.2001  	Seppo Surakka 	yhteistoimintajohtaja, DI 	Joensuu 	
 17. 	25.11.2002 	Reijo Hautala 	apulaiskaupunginjohtaja, YTM 	Tampere 	
 18. 	30.11.2007 	Bengt Strandin 	apulaiskaupunginjohtaja, VTM 	Vaasa 	
 19. 	26.11.2010 	Jorma Auvinen 	toimitusjohtaja, luonnontiet. kand. 	Savonlinna  	
 20. 	19.12.2014 	Kalervo Ukkola 	edunvalvontapäällikkö, diplomi-insinööri 	Oulu 	 Oulun edunvalvontapäällikkö (eläkkeellä) Kalervo Ukkolalle kaupunginjohtajan arvonimi. Ouka.fi 10.2.2015.
== Katso myös ==
* Kunnanjohtaja Suomessa
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Kaupunginviskaali

Kaupunginviskaali oli virallisten syyttäjien virkanimike Suomen niin sanotuissa vanhoissa kaupungeissa, joissa toimi raastuvanoikeus. Aluksi kaupunginviskaali oli kunnan virkamies, mutta vuonna 1978 myös vanhojen kaupunkien oikeudenhoito valtiollistettiin. Sittemmin 1990-luvulla kaupunginviskaaleista tuli kihlakunnansyyttäjiä.
Luokka:Oikeuslaitos
Luokka:Oikeushistoria
Kaupunkineuvos

Kaupunkineuvos () on Suomen tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 4. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1939 Eetu Kekomäelle, joka oli ammatiltaan nuorempi lehtori. 
Vuosien 1918–2013 aikana kaupunkineuvoksen arvonimi on myönnetty 119 henkilölle.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Kaupunkiverkko

Kaupunkiverkko eli MAN () on yhden tai useamman kaupungin alueella toimiva datasiirtoverkko. Esimerkiksi jonkin kaupungin ja sen pienemmät lähikunnat tai muut yhteen kasvaneet lähekkäin olevat kaupungit voivat muodostaa tällaisen. Myös yliopistoilla on tällaisia. Tämä muodostuu useasta lähiverkosta. 
==Tekniikka==
Kaupunkiverkoissa käytetään runkona 1-10 Gbit/s ethernet- tai valokuituyhteyksiä. Joskus voidaan käyttää myös useampaa rinnakkaista yhteyttä kahden pisteen välillä pullonkaulojen välttämiseksi. Näihin yhdistetään lähiverkkoja kapeammilla yhteyksillä kuten 10 Mbit/s ethernet-yhteyksillä jottei yksi lähiverkko tuki koko kaupunkiverkon runkoa.
== Katso myös ==
* Henkilökohtainen verkko
* Laajaverkko
* Lähiverkkotopologiat
* panOULU
Luokka:Dataliikenne
Kaurakiisseli

Kaurakiisseli on eteläkarjalainen hivenen hapan perinnejälkiruoka, joka keitetään kaurahiutaleista tai kaurajauhosta ja vedestä. Se syödään joko lämpimänä maidon ja voisilmän kanssa tai kylmänä maidon tai marjamehun kanssa. Virossa samankaltaisesta ruoasta käytetään nimitystä kearakile.Lehmusoksa s. 91.Turtia s. 237.
Kiisselin valmistus aloitetaan sekoittamalla litraan kädenlämpöistä vettä 5 desilitraa kaurajauhoja tai 6 desilitraa kaurahiutaleita. Seoksen hapattamiseksi siihen lisätään tilkka piimää tai pieni määrä hiivaa tai ruisleipäpalanen, ja annetaan sen liota reilu vuorokausi. Seos siivilöidään ja siihen lisätään teelusikallinen ruokasuolaa. Liemen rakenteen kiinteyttämiseksi siihen voi lisätä hivenen perunajauhoa, ja sitten seosta kuumennetaan koko ajan sekoittaen kunnes se kiehuu. Kiisseliä voi ohentaa lisäämällä siihen kiehuvaa vettä, jotta siitä saadaan hieman venyvää.
==Lähteet==
* 
* 
===Viitteet===
==Antsadata-kohde==
Luokka:Jälkiruoat
Kausaali

Kausaali-finaali on unkarin kielessä käytettävä sijamuoto, joka ilmaisee syytä () tai päämäärää (). Kausaali-finaalin pääte on -ért. Suomessa sitä vastaa yleensä elatiivi tai tapaa ilmaiseva postpositio (takia, tähden, vuoksi).
* miért? 'miksi?'
* ő megharagszik ezért 'hän suuttuu tästä'
* pénzért házasodik 'mennä naimisiin rahan vuoksi'
* elmegy a boltba kenyérért 'hän menee kauppaan hakemaan leipää'
Luokka:Sijamuodot
Kausisarja

Kausisarja on nimi Yle TV1:n Kotikatsomo-ohjelmapaikalla esitettävälle 6–12-osaiselle draamalliselle televisiosarjalle,Kotikatsomon draamat, Yle Vintti 9.9.2009. Viitattu 24.5.2016. jota esitetään viikoittain kevät- tai syyskauden ajan, esimerkiksi tammikuusta huhtikuuhun tai syyskuusta joulukuuhun. Joskus sarjat ovat pidempiäkin: esimerkiksi Tuliportaat-sarjaan kuului 16 jaksoa.
Vuonna 2009 Yle ilmoitti tavoittelevansa kausisarjoilla suurta yleisöä (800 000 katsojaa). Kunkin jakson pituudeksi haluttiin 50 minuuttia, ja sarjan tyylilajiksi ihmissuhdedraamaa, draamakomediaa, koko perhettä houkuttelevaa katsottavaa tai rikosdraamaa, kunhan erityispiirteenä on kosketus suomalaiseen todellisuuteen. Kausisarja voi olla myös menneisyyteen sijoittuva niin sanottu epookkisarja.
== Kausisarjoja ==
* Vuoroin vieraissa (1997)
* Tuliportaat (1998)
* Angela ja ajan tuulet (1999)
* Raid (2000)
* Seitsemän (2001)
* Yhteinen huone (2002)
* Venny (2003)
* Pelkovaara (2004)
* Tahdon asia (2005)
* Uudisraivaaja (2006)
* Poikkeustila (2007)
* Harvoin tarjolla (2008)
* Uutishuone (2009)
* Alamaailma (2010)
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* YLE: Kotikatsomo
Luokka:Yleisradio
Kaustisen kunnankirjasto

Kaustisen kunnankirjasto on Keski-Pohjanmaan Kaustisella toimiva yleinen kirjasto. Kunnankirjastolla on runsaan 400 neliömetrin laajuinen toimitila Kaustisen keskustassa, Kaustisen kunnantalon yhteydessä. 
Kaustisen kirjasto kuuluu Keski-Pohjanmaan kunnankirjastoja yhdistävään Anders-kirjastokimppaan, jonka kokoelmia jäsenkuntien asukkaat voivat hyödyntää. Tarjontaan kuuluu niin fyysisiä teoksia kuin sähköisiä aineistojakin (esimerkiksi e-kirjoja, e-äänikirjoja, musiikkiäänitteitä, suoratoistoelokuvia sekä laulun ja musiikki-instrumenttien soiton oppikursseja). Verkkokirjaston aineisto on käytössä vuorokauden ympäri, kaikkina viikonpäivinä.
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
* 
Luokka:Kaustisen rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot
Kave

Kapeet (yksikkö kave) ovat suomalaisen kansanrunouden tuntemia ilmaan ja taivaaseen liittyviä olentoja.
 
Kapeiden (vaihtoehtoinen taivutus kaveiden) on kerrottu muun muassa kasvattavan kuun vaiheita tai poistavan kuunpimennyksen.
:Kapeet päästi päivän paistamaan
:Päästi kuun kumottamahan.
:Kave kuun kehältä päästi
:Riihen rautaisen sisästä.
Mikael Agricolan ja Sigfridus Aronus Forsiuksen 1500- ja 1600-lukujen runomittaisten merkintöjen mukaan kapeet olivat hämäläisiä henkiolentoja, jotka kavensivat kuuta aiheuttaen kuunpimennyksen. 
Luonnotar ja Ilmatar rinnastetaan toisinaan kapeeseen kalevalaisessa runoudessa. Kapeiden ulkomuodosta mainitaan joissain yhteyksissä, että ne olisivat lintuja, tosin tämä lienee vertauskuvallista.
==Kave ukko Pohjan herra==
Kave ukko on Christfried Gananderin eräässä Pohjanmaalta keräämässä runokatkelmassa esiintyvä olento, Pohjan herra ja Väinämöisen isä. Hän on Meritursas tai Iku-Turilas, sama olento kuin muiden tarujen Iku-Turso. Kave kasvoi kolmekymmentä vuotta äitinsä kohdussa ja syntyi lopulta äitinsä kupeelta miekkoineen sekä satuloituine hevosineen.
Kave esiintyy eräkautisissa paikannimissä kuten Kavelahti Päijänteellä Vaajakosken korkeudella sekä Keiteleen alapuolinen Kapeenkoski Äänekoskella. Isojakokartoissa Kapeenkoskella on veneheitto (veneiden siirto kosken ohi) sekä uhrilähde. Kustaa Vilkuna yhdisti kaveen muinaissuomalaisten jumalaan (vrt. Agricolan luettelo suomalaisten jumalista).
== Lähteet ==
* Christfrid Ganander: Mythologia Fennica
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Luokka:Suomalaiset taruhenkilöt
Kehvo

Kehvon kylä sijaitsee Pohjois-Savossa Siilinjärvellä. Kehvo kuului vuoteen 1969 Kuopion maalaiskuntaan, jolloin se liitettiin Siilinjärven kuntaanTalvikylän jälkeläinen aloitti itsenäisyystaistelunsa jo vuonna 1780 . Savon Sanomat. Kehvolla toimii myös koulu ja päiväkoti. Kehvon kylän suurin elinkeino on maanviljely.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Kehvon kyläsuunnitelma 2004
Luokka:Siilinjärven kylät ja alueet
Kehäpäätelmä

Kehäpäätelmä on virheellinen päättely, jonka premissin merkitys on sama kuin johtopäätöksen merkitys. Päätelmän pätevyys perustuu oletukseen johtopäätöksen totuudesta. Toisin sanoen kehäpäätelmä on hyväksyttävä vain siinä tapauksessa, että johtopäätös sattuu olemaan tosi. Kehäpäättely ei osoita mitään syitä, miksi kyseistä väitettä olisi pidettävä totena.Hurley s. 161
== Yleinen muoto ==
Yksinkertaisimmillaan kehäpäätelmä kuuluu: Koska asia on näin, asia on näin. Kehäpäätelmän yleinen kaava on seuraava:
# A on B:n premissi
# Todisteeksi B:lle esitetään A
# Alkuehdoksi (premissiksi) A:lle esitetään B
Tavallisesti kehäpäätelmät piiloutuvat monimutkaisen esitystavan taakse eikä kehäpäätelmästä ole siksi helppoa antaa selkeää esimerkkiä. Kehäpäätelmässä voi olla myös useampia termejä kuin vain kaksi. Esimerkiksi seuraava päättely on kehämäistä:
* Jos suurin osa ihmisistä pitää jotakin väitettä totena, niin se on tosi.
* Koska suurin osa ihmisistä pitää edellistä väitettä totena, on sen oltava tosi.
* Siis: Jos suurin osa ihmisistä pitää jotakin väitettä totena, niin se on tosi.
Kehäpäätelmä tunnetaan myös latinankielisillä nimillä petitio principii, circulus in probando ja circulus vitiosus. 
== Esimerkkejä ==
Kehäpäätelmiä:
* Tykkään vaniljajäätelöstä, koska se on suosikkimakuni.
* Syytteet ruumiillisen koskemattomuuden loukkauksista ovat varmasti vääriä, koska poliisi ei koskaan tekisi niin.
* Ralph Nader oli paras presidenttiehdokas, koska hän oli selkeästi muita parempi.
Pätevä päätelmä:
* He kiinnittivät Arnold Schwarzeneggerin näyttelemään pääosaa, koska Hollywoodissa ei voida tehdä toimintaelokuvaa ilman suurta tähteä.
== Katso myös ==
* Ääretön regressio
== Lähteet ==
* 
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
* Skepdic 
* An academic example 
* Dictionary.com 
* Common Errors in English Usage 
* BegTheQuestion.info 
* Petitio Principii 
* 
Luokka:Argumentaatiovirheet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Keinumäen koulu

Keinumäen koulu on Espoon kaupungin erityiskoulu. Se on sairaalakoulu, joka vastaa Jorvin sairaalan lastenosastojen ja Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin sekä Espoon kaupungin lasten- ja nuorten psykiatrian oppivelvollisuusikäisten perusopetuksesta. Koulu sijaitsee Vanhan Turuntien varrella Jorvin sairaalan läheisyydessä. Koulussa annetaan opetusta luokilla 1–9.
Koulussa on vieraillut myös Sauli Niinistö vuonna 2017, kun oli Suomen lasten metsäretkipäivä. Niinistö toimi silloin tapahtuman suojelijana.
Koulun rehtorina toimii Seppo Salminen.
== Lähteet ==
Luokka:Espoon peruskoulut
Luokka:Vanha-Espoo
Keiteleen kirjasto

Keiteleen kirjasto on Keiteleen kirkonkylässä toimiva yleinen kirjasto. Se kuuluu Ylä-Savon kirjastoverkko Rutakkoon, jonka tarjontaa jäsenkuntien asukkaat voivat hyödyntää.
Keiteleen ensimmäinen kirjasto perustettiin vuonna 1881. Nykyinen kirjastorakennus on vuodelta 1985. Kirjastorakennuksessa sijaitsee myös Talligalleria-näyttelytila.
Kirjaston naapurustossa sijaitsee esimerkiksi Nilakan yhtenäiskoulu.
== Lähteet ==
Luokka:Keiteleen rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot
Kellon suuralue

Kellon suuralue on Oulun kaupungin suuralue. Se muodostettiin 1. tammikuuta 2013, kun Haukiputaan kunta lakkautettiin ja liitettiin osaksi Oulun kaupunkia. Suuralueen muodostaa lakkautetun Haukiputaan kunnan eteläosa ja se käsittää kaksi kaupunginosaa. Suuralueella asuu noin 6 000 ihmistä. Suuralue rajoittuu Haukiputaan, Pateniemen, Kaijonharjun, Korvensuoran, Jäälin ja Kiimingin suuralueisiin.
==Kaupunginosat Kellon suuralueella==
* Kalimenkylä
* Kello
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
Luokka:Oulun suuralueet
Keltasipuli

Keltasipuli (Allium cepa) eli kepasipuli tai tavallinen sipuli on tunnetuin ja yleisimmin käytetty Allium-suvun syötävä kasvi. Koko Allium-sukua kutsutaan sipuleiksi, ja tämäntyyppistä turvonnutta lehtityveä, johon kasvi (esimerkiksi tulppaanit) varastoi ravintoa seuraavalle vuodelle, sanotaan myös sipuliksi.
Sipulia on viljelty ainakin vuodesta 3500 eaa. Aasiassa. Muun muassa pyramidien rakentajat söivät ja viljelivät sipulia. Sipulia on helppo viljellä, kuljettaa ja varastoida. Sipulin syömisestä on merkkejä palestiinalaisissa pronssikauden jäänteissä jo 5000 eaa., mutta nämä ovat voineet olla villejä sipuleita. 
Sipulissa on raakana voimakas haju ja terävä maku, joka katoaa, jos sipuli kypsennetään.
Puutarhaliitto ja Kotimaiset Kasvikset ry valitsivat vuoden 2015 vihannekseksi sipulin.
== Lajikeryhmät ==
*Allium cepa Aggregatum-ryhmä - ryvässipuli 
*Allium cepa Ascalonium-ryhmä - salottisipuli 
*Allium cepa Cepa-ryhmä - kepasipuli eli ruokasipuli 
*Allium cepa Hillosipuli-ryhmä - hillosipuli
*Allium cepa Hopeasipuli-ryhmä - hopeasipuli
*Allium cepa Jättisipuli-ryhmä - jättisipuli
*Allium cepa Proliferum-ryhmä syn. Allium cepa var. viviparum - ilmasipuli 
*Allium cepa Punasipuli-ryhmä - punasipuli
*Allium cepa Vihersipuli-ryhmä - vihersipuli 
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Laji.fi: Sipuli (Allium cepa)
*Kasvikset.fi: Keltasipuli (Allium cepa)
*Coloria.net: Värjäys, Keltasipuli (Allium cepa)
*ITIS: Allium cepa 
*United States Department of Agriculture (USDA): Allium cepa 
*Flora of China: Allium cepa 
*Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Allium cepa 
Luokka:Sipulit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit