nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Yle Radio Suomi Kuopio

Yle Radio Suomi Kuopio (aiemmin Radio Savo ) on yksi Yle Radio Suomen maakuntaradioista. Sen kuuluvuusalueena on Pohjois-Savo toimituksen sijaitessa Kuopiossa. Kanava kuuluu Kuopiossa taajuudella 98,1 MHz ja Iisalmessa taajuudella 96,5 MHz. Radiokanavan päällikkö on Johanna Raatikainen.
Yle Radio Suomi Kuopio tunnettiin vuoteen 1996 asti murteellisella nimellä Kuopion iänj () ja sitten vuoteen 2016 asti nimellä Radio Savo.Väinämö, Rauni: Yle uusii radioitaan: Kuopion iänjestä Radio Savo, Helsingin Sanomat 1.10.1996. Viitattu 5.6.2017. (vaatii tilauksen)
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Yle Uutiset Kuopion kotisivut
Luokka:Ylen paikallisradiot
Luokka:Kuopio
Luokka:Pohjois-Savo
Yle Radio Suomi Oulu

Yle Radio Suomi Oulu (aiemmin Oulu Radio ) on yksi Yle Radio Suomen maakuntaradioista. Sen kuuluvuusalueena on Pohjois-Pohjanmaa toimituksen sijaitessa Oulussa. Maakuntaradion päällikkönä toimii Aki Karjalainen, joka siirtyi tehtävään Eila Honkavaaran siirtyessä eläkkeelle.
Karjalaisen vastuulla ovat aluetoimitukset Oulussa ja Kajaanissa (Yle Radio Suomi Kajaani).
== Taajuudet ==
*Haapavesi 98,4 MHz
*Oulu 97,3 MHz (kaapelissa 92,8 MHz)
*Raahe 102,5 MHz
*Ruka 95,1 MHz
*Taivalkoski 99,2 MHz
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Yle Uutiset Oulun kotisivut
Luokka:Ylen paikallisradiot
Luokka:Oulu
Luokka:Pohjois-Pohjanmaa
Yleisen turvallisuuden valiokunta

Yleisen turvallisuuden valiokunta () oli Ranskan suuren vallankumouksen aikana toiminut toimikunta, joka yhteishyvän valiokunnan ohella oli paljolti vastuussa niin sanotusta terrorin ajasta vuosina 1793–1794. Kansalliskonventti asetti yleisen turvallisuuden valiokunnan vuonna 1792. Sen tehtävänä oli ohjata valtiollista poliisia sekä vallankumoustuomioistuinta.Committee of General Security Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 13.4.2013.
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Ranskan suuri vallankumous
Yleiskaava

Yleiskaava on kunnan koko maantieteellisen alueen maankäytön suunnitelma. Yleiskaava sijaitsee kaavoituksen tasoissa maakuntakaavan ja asemakaavan välissä. Yleiskaava sovittaa yhteen ja ohjaa yksityiskohtaisempien asemakaavojen laatimista. Yleiskaavalla ohjataan kaava-alueen käyttöä yleispiirteisesti määrittelemällä ja sovittamalla yhteen esimerkiksi asuin- ja virkistysalueiden, työpaikkojen, palvelujen ja liikenneväylien sijaintiYmpäristö.fi. http://www.ymparisto.fi/fi-FI/Elinymparisto_ja_kaavoitus/Maankayton_suunnittelujarjestelma/Yleiskaavoitus (Luettu 15.2.2014).
Yleiskaavassa voidaan myös merkitä ennallaan säilyvät alueet ja ne alueet, joihin tulee joko pienempiä tai suurempia muutoksia.Ympäristö.fi: Kaavamerkinnät Tampereen kaupunki Koko kuntaa käsittelevää kaavaa kutsutaan yleiskaavaksi ja rajattua aluetta koskevaa kaavaa taas osayleiskaavaksi. Osayleiskaava voidaan tehdä vaikkapa ranta-alueille ja se voi olla tarkempi kuin yleiskaava muuten.
Yleiskaava ohjaa asemakaavoitusta. Asemakaavaa laadittaessa siis tarkistetaan, minkälaisia ohjeita yleiskaavassa annetaan maankäytölle. Jos asemakaavaa ei ole, rakennetaan yleiskaavan mukaan. Yleiskaavan vahvistaa kunnanvaltuusto.
Yleiskaavan sisältövaatimukset määritellään Maankäyttö- ja rakennuslain pykälässä 39.FINLEX. Maankäyttö- ja rakennuslaki 5.2.1999/132. 39 §, http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990132#a132-1999
==Katso myös==
*Maakuntakaava
*Asemakaava
==Lähteet==
==Antsadata-kohde==
== Aiheesta muualla ==
* Yleiskaavatyö Lahdessa (video)
Luokka:Kaavoitus
Luokka:Kaupunkisuunnittelu
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Yleismaantiede

Yleismaantiede on maantieteen toinen päähaara erotuksena aluemaantieteestä. Yleismaantiede tutkii laajassa mittakaavassa maantieteellisiä ilmiöitä sekä luonnossa, että ihmisen toiminnassa ja kiinnittää huomiota erityisesti syy-seuraussuhteisiin ja niiden ilmenemiseen. Toinen maantieteen päähaara on aluemaantiede, joka tutkii tietyllä alueella tapahtuvia ilmiöitä eikä niinkään keskity syy-seuraussuhteiden etsimiseen. Tutkimuskohteittensa perusteella yleismaantiede jaetaan edelleen useammiksi haaroiksi.
== Yleismaantieteen jako ==
Luonnonmaantiede keskittyy tutkimaan maapallon luontoa ja avaruutta ihmisen toiminnasta riippumattomana kokonaisuutena. Luonnonmaantiede käyttää hyväkseen aluemaantieteessä saatuja havaintoja ja pyrkii selittämään niitä ja luonnonilmiöiden syy-yhteyksiä. Huolimatta luontoon ilman ihmistä keskittyvästä lähtökohdasta, ihminen on otettava huomioon mm. eroosiovoimana ja viime aikoina on alettu selvitellä yhä enemmän myös ihmisen ja luonnon välisiä vuorovaikutuksia. 
Kulttuurimaantiede taas tutkii maapalloa ja sen pintaa ihmisen toiminnan kenttänä. Tutkimuskohteittensa perusteella kulttuurimaantiedekin jakaantuu lukuisiin osiin, joita ovat
väestömaantiede, terveysmaantiede, asutusmaantiede, kaupunkimaantiede, talousmaantiede, sosiaalimaantiede ja poliittinen maantiede. Kulttuurimaantieteen haarat liittyvät toisiinsa hyvin läheisesti, ja sillä on liittymäkohtia myös sosiaalitieteisiin. Kulttuurimaantiede käsittää kaiken sen, mikä on aiemmin kuulunut antropogeografiaan. Monimutkaisten vuorovaikutussuhteidenkin selvittäminen on tullut mahdolliseksi tietokoneiden ja tilastollisten menetelmien kehittymisen ansiosta.
== Yleismaantieteen yhteydet muihin tieteisiin ==
Kulttuurimaantiedettä voidaan soveltaa myös yhteiskunnan tarpeisiin, kuten alueellisia järjestelmiä koskevan päätöksenteon valmisteluun ja aluesuunnitteluun. Tämä maantieteen haara on suunnittelumaantiedettä. Sen alaan kuuluu niin kunnan kuin väliportaan ja koko valtakunnankin aluesuunnittelu.
Luonnonmaantiede on yhteistyössä biologian, geologian, meteorologian ja geofysiikan sekä maatalous- ja metsätieteiden kanssa. Kulttuurimaantiede taas liittyy etenkin taloustieteeseen, sosiologiaan, historiaan ja psykologiaan.
Y
Ylhäisi

Ylhäisi on Salon kaupunginosa Alhaisten kaupunginosan ja Rautatien vieressä Ylhäistentien molemmin puolinSalon kaupungin kartta, johon on merkitty kaupunginosien rajat ja numerot; lisäksi erillinen luettelo kaupunginosien nimistä.. Alueella on paljon omakotitaloasutusta.
==Palvelut==
Alueella sijaitsee Sirkkulan koulu.
==Historiaa==
Ylhäisissä on sijainnut muun muassa Ylhäisten näkkileipätehdas. Nykyisin samassa kiinteistössä toimii Ylhäisten Sisustustehdas Oy.
==Lähteet==
Luokka:Salon kaupunginosat
Yli-Iin suuralue

Yli-Iin suuralue on Oulun kaupungin suuralue. Se muodostettiin 1. tammikuuta 2013, kun Yli-Iin kunta lakkautettiin ja liitettiin osaksi Oulun kaupunkia. Suuralue muodostuu entisen Yli-Iin kunnan alueesta. Suuralueella asuu noin 2 100 ihmistä. Yli-Ii on Oulun suuralueista pohjoisin.
==Kaupunginosat Yli-Iin suuralueella==
* Pahkala
* Tannila
* Yli-Ii
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
Luokka:Oulun suuralueet
Yli-insinööri

Yli-insinööri on Suomessa ansioituneelle insinöörille myönnettävä arvonimi. Se on myös eräiden julkishallinnon insinöörien virkanimike.
== Yli-insinöörin arvonimi ==
Yli-insinööri on tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 9. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1937 kanavapäällikkö Albert Wulffille. Vuosien 1918–2013 aikana yli-insinöörin arvonimi on myönnetty 371 henkilölle.  
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Yli-intendentti

Yli-intendentti on Suomessa sekä virkanimike että arvonimi.
== Yli-intendentin virkanimi ==
Yli-intendentit työskentevät esimerkiksi Museovirastossa, jossa he toimivat vastuuhenkilöinä.
== Yli-intendentin arvonimi ==
Yli-intendentti on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 9. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1974. Vuosien 1918–2013 aikana yli-intendentin arvonimi on myönnetty vain kahdelle henkilölle. 
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka	Lähteet
 1. 	6.6.1974 	Bengt Broms 	Finlandia-talon johtaja (vuosina 1971–1982)	Helsinki 	
 2. 	8.7.1983 	Carl Öhman  	Finlandia-talon johtaja (vuosina 1982–1988)	Helsinki 	
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Yliagronomi

Yliagronomi on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 9. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1977. Vuosien 1918–2013 aikana yliagronomin arvonimi on myönnetty 42 henkilölle.  
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Yliarkkitehti

Yliarkkitehti on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 9. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1919 arkkitehti Hugo Lindbergille. Vuosien 1918–2013 aikana yliarkkitehdin arvonimi on myönnetty 29 henkilölle. 
Arvonimen saajat ovat poikkeuksetta olleet ammatiltaan arkkitehteja.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Ylijohtaja

Ylijohtaja on eräiden virastojen ja laitosten ylin tai pääjohtajan jälkeen seuraavaksi ylin johtaja.
 Ylijohtaja on myös eräiden ministeriön osastopäälliköiden virkanimike. 
Ylijohtajan arvonimi on myönnetty Suomessa kerran.
== Lähteet ==
Luokka:Hallinnon ammatit
Ylijohtaja (arvonimi)

Ylijohtajan nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka on myönnetty vain yhden kerran itsenäisyyden aikana (vuonna 1933) ja jota ei ole lueteltu tällä hetkellä voimassa olevassa arvonimistä annetussa tasavallan presidentin asetuksessa.
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	22.9.1933 	Karl Reinhold von Willebrand 	yli-insinööri, filosofian tohtori 	Helsinki 	 
==Katso myös==
* Ylijohtaja
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Luokka:Suomalaiset arvonimet jotka on myönnetty vain kerran
Ylikamreeri

Ylikamreeri on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 10. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1979 kaupunginkamreeri Lauri Itämiehelle. Vuosien 1918–2013 aikana ylikamreerin arvonimi on myönnetty 10 henkilölle.  
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Ylikirjastonhoitaja

Ylikirjastonhoitaja on Suomessa sekä suuren kirjaston johtajan virkanimike että arvonimi.
== Ylikirjastonhoitajan virkanimi ==
Esimerkiksi yliopistollisten kirjastojen johtajien virkanimikkeenä on ylikirjastonhoitaja. 
Kansalliskirjastoa johtaa vuodesta 2019 alkaen ylikirjastonhoitaja Cecilia af Forselles. Häntä ennen ylikirjastonhoitajana toimi Kai Ekholm.
== Ylikirjastonhoitajan arvonimi ==
Ylikirjastonhoitaja on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka on myönnetty vain kaksi kertaa itsenäisyyden aikana ja jota ei ole lueteltu tällä hetkellä voimassa olevassa arvonimistä annetussa tasavallan presidentin asetuksessa.
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	6.11.1964 	Marjatta Myrberg 	kirjastonhoitaja (Teknillisen korkeakoulun kirjasto), filosofian maisteri 	Helsinki 	 
 2. 	8.6.1979  	Arvo Seppälä  	kirjastonhoitaja 	Tampere  	 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Ylikonservaattori

Ylikonservaattori on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka on myönnetty vain yhden kerran (vuonna 1957) ja jota ei ole lueteltu tällä hetkellä voimassa olevassa arvonimistä annetussa tasavallan presidentin asetuksessa.
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	11.1.1957 	Oskari Niemi 	konservaattori, taidemaalari 	Helsinki 	
== Katso myös ==
* Konservaattori
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Luokka:Suomalaiset arvonimet jotka on myönnetty vain kerran
Ylilehtori

Ylilehtori on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka on myönnetty vain yhden kerran (vuonna 1957) ja jota ei ole lueteltu tällä hetkellä voimassa olevassa arvonimistä annetussa tasavallan presidentin asetuksessa.
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	11.1.1957 	Laina Vehanen 	agronomi, lehtori 	Järvenpää 	 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Luokka:Suomalaiset arvonimet jotka on myönnetty vain kerran
Yliluonnollinen

Yliluonnollinen tarkoittaa luonnonlakeja noudattamatonta, luonnontieteellistä selitystä vailla olevaa, normaalin tai luonnollisen rajat ylittävää. Sillä tarkoitetaan toisaalta myös selittämätöntä, outoa tai paranormaalia. 
Yliluonnollisten asioiden ajatellaan usein tapahtuvan henkimaailman tai muun "tuonpuoleisuuden", eli yliluonnollisen todellisuuden vaikutuksesta.
== Yliluonnollinen todellisuuskäsitys ==
Supernaturalismi eli supranaturalismi ( = yläpuolella, supra = yläpuolella, yli-) tarkoittaa todellisuuskäsitystä, jonka mukaan todellisuus jakaantuu kahteen osaan, toiseen kuuluvat luonnolliset tapahtumat ja ilmiöt, toiseen yliluonnolliset.
== Yliluonnollisen olemassaolo ==
Yrityksiä todistaa yliluonnollisen olemassaolo ovat muun muassa jumalatodistukset.
== Yliluonnollisen arvostelua ==
Dosentti Marjaana Lindemanin johtaman tutkimuksen ”Taikauskon vetovoima” mukaan käsitykset, joita on nimitetty joko taikauskoksi, paranormaaliksi, yliluonnolliseksi tai maagiseksi eli taikuudeksi, ovat kaikki yksi ja sama asia. Yliluonnollisia uskomuksia voidaan parhaiten selittää yksilön taipumuksella nojautua lapsuudenaikaisiin, eritytymättömiin käsityksiin todellisuudesta. Näissä käsityksissä sekoitetaan elottomien, elollisten ja mielellisten asioiden keskeiset ominaisuudet. Aikuisilla nämä sekaannukset voivat toimia tieteellisen tiedon rinnalla. Voidaan puhua joidenkin ihmisten yleisestä taipumuksesta uskoa yliluonnollisiin ilmiöihin. 
Tutkimukseen osallistui suuri määrä eri koulutustasojen opiskelijoita ympäri Suomea. Tutkimuksen mukaan yliopisto-opiskelijoilla on vain vähän yliluonnollisia uskomuksia, vähemmän kuin alemman asteen koulutuksen opiskelijoilla. Jos yliopisto-opiskelijoilla on yliluonnollisia uskomuksia, koulutustaso ei vähennä niitä. 
Lindeman kysyy: ”Löytyykö tieteen historiasta esimerkkiä, jossa taikausko olisi osoittautunut todeksi tai yliluonnollinen tieteelliseksi?" Ei löydy. Uusi tieto ei koskaan ole vienyt meitä lähemmäs yliluonnollista vaan aina poispäin siitä.”.
== Lähteet ==
== Kirjallisuutta ==
* Richard Wiseman: Yliluonnollinen ilmiö: Totuus on jossain sisällämme. 2012. ISBN 9789517968744. Atena.
* 
* 
* 
== Aiheesta muualla ==
* Raimo Tuomela: Tieteellinen maailmankäsitys ja kuoleman ongelma. Teoksessa 
* Usko yliluonnolliseen peräisin lapsuudesta . Suomen Akatemian viestintä 29.11.2006.}
* Heikki Ervasti: Suomalaisten yliluonnolliset uskomukset. Yhteiskuntapolitiikka 3/2006. (PDF)
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ylimetsänhoitaja

Ylimetsänhoitaja on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 9. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1934. Vuosien 1918–2013 aikana ylimetsänhoitajan arvonimi on myönnetty 190 henkilölle. 
== Katso myös ==
* Metsänhoitaja
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Ylimääräinen professori (arvonimi)

Ylimääräisen professorin nimi ja arvo oli Suomessa arvonimi, joka on myönnetty vain yhden kerran itsenäisyyden aikana (vuonna 1918) ja jota ei ole koskaan ollut arvonimien luettelossa.
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	17.7.1918 	Woldemar Backman 	lääketieteen ja kirurgian tohtori,Vaasan kaupunginlääkäri (1917–1923) 	Vaasa 	 
Ennen itsenäisyyden aikaa ylimääräisen professorin arvonimi myönnettiin esimerkiksi kirjastonhoitaja Sven Gabriel Elmgrenille (1873)https://ylioppilasmatrikkeli.helsinki.fi/henkilo.php?id=15429 ja lääkäri, anatomian tutkija Thure Möllerille (1914).
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Ylimääräiset harjoitukset

Ylimääräiset harjoitukset, YH tai ylimääräiset kertausharjoitukset olivat Suomessa vuoden 1939 lokakuussa aloitettu sotilastoimenpide. Muodoltaan YH oli armeijan kertausharjoitukset.Klefström 1999, 72-73
Kyseessä oli toisen maailmansodan syttymiseen syyskuussa 1939 liittynyt varotoimenpide ja toisaalta sillä pyrittiin myös osoittamaan Neuvostoliiton johdolle suomalaisten olevan tarvittaessa valmiita puolustamaan maataan aseellisesti. 5. lokakuuta olivat alkamassa neuvottelut Moskovassa ”konkreettisista poliittisista kysymyksistä” Neuvostoliiton johdon aloitteesta. Käytännössä neuvotteluiden sisältö tuli koskemaan muun muassa Neuvostoliiton Suomelle esittämiä aluevaatimuksia Leningradin turvallisuuden takaamiseksi. Samalla päivämäärällä Suomen puolustusministeri Juho Niukkanen hyväksyi Mannerheimin ehdotuksen suojajoukkokokoonpanoon siirtymisestä.Kronlund 1988, 550
YH toteutettiin kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa 9. lokakuuta 1939 alkaen perustettiin muun muassa suojajoukot ja eräät Venäjän-rajan lähialueiden divisioonat.Kronlund 1988, 551 Toisessa vaiheessa perustettiin ja keskitettiin loput kenttäarmeijasta 14. lokakuuta 1939 alkaen. Tätä päivää kutsutaan ensimmäiseksi varsinaiseksi YH-päiväksi.Kronlund 1988, 552 Joukkojen pääosat saatiin puolustusryhmitykseen pääosin 20. lokakuuta mennessä.
Joukkojen kannalta yli kuukauden kestäneet harjoitukset tarjosivat sotilaille mahdollisuuden tutustua sota-ajan joukko-osastoonsa, tehtäviinsä ja toimintamaastoon. Harjoitusten kuluessa myös varustettiin puolustusasemia.
Jälkikäteen toiminnan nimittämistä ylimääräisiksi kertausharjoituksiksi on pidetty Suomen poliittisen ja sodanjohdon valitsemana sanamuotona, jonka tarkoitus olisi ollut peitellä lähes täydellinen liikekannallepano ja häivyttää välittömän sodanuhan vaikutelmaa.
== Lähteet ==
* 
* 
* 
* 
===Viitteet===
Luokka:Suomi 1939–1945
Luokka:Talvisota
Luokka:Sotaharjoitukset
Luokka:Talvisodan suomalaiset maavoimat
Yliopettaja (arvonimi)

Yliopettajan nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 12. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1947 lehtori Albert Gyllenbögelille. Vuosien 1918–2013 aikana yliopettajan arvonimi on myönnetty 40 henkilölle. 
== Katso myös ==
* Yliopettaja
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Ylipormestari

Ylipormestari on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi. Se kuuluu arvonimien 2. ryhmään ja siitä on maksettava veroa joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1934. Vuosien 1918–2013 aikana ylipormestarin arvonimi on myönnetty kahdeksalle henkilölle. 
== Arvonimen saajat ==
Kaikille Helsingin kaupunginjohtajille Antti Tulenheimosta alkaen on jossakin uran vaiheessa myönnetty tämä arvonimi.
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	17.8.1934  	Antti Tulenheimo 	kaupunginjohtaja, lakitiet. tri 	Helsinki 	
 2. 	29.7.1949  	Eero Rydman 	kaupunginjohtaja, lakitiet. lis. 	Helsinki 	
 3. 	25.5.1960  	Lauri Aho 	kaupunginjohtaja, fil. maist. 	Helsinki 	
 4. 	27.9.1968  	Teuvo Aura 	kaupunginjohtaja, lakitiet. lis. 	Helsinki 	
 5. 	6.6.1980  	Raimo Ilaskivi 	kaupunginjohtaja, valtiotiet. tri 	Helsinki 	
 6. 	21.11.1991 	Kari Rahkamo 	kaupunginjohtaja, dipl.ins. 	Helsinki 	
 7. 	30.5.1997  	Eva-Riitta Siitonen 	kaupunginjohtaja, ekonomi 	Helsinki 	
 8. 	2.6.2006  	Jussi Pajunen 	kaupunginjohtaja, kauppatiet. maist. 	Helsinki 	
== Ylipormestari ei ole pormestari ==
Helsingin kaupunginjohtaja ei kuitenkaan ole ollut varsinainen pormestari vaan oikeudelliselta asemaltaan kaupunginjohtaja. Helsinki siirtyi pormestarimalliin vuoden 2017 kuntavaalien myötä ja tuolloin valittu uusi valtuusto valitsi Helsingille pormestarin.
Suomessa Helsinkiä ennen vain Tampereella (vuodesta 2006) ja Pirkkalassa (vuodesta 2008) on ollut käytössä pormestarimalli.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Ylirakennusmestari

Ylirakennusmestari on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 10. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1978 piirirakennusmestari Birger Palonkoskelle. Vuosien 1918–2013 aikana ylirakennusmestarin arvonimi on myönnetty 65 henkilölle. 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Ylirehtori

Ylirehtorin nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka on myönnetty vain kahdelle henkilölle (vuosina 1957–1958) ja jota ei ole lueteltu tällä hetkellä voimassa olevassa arvonimistä annetussa tasavallan presidentin asetuksessa.
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähde
 1. 	11.1.1957  	Henrik Halme 	rehtori  	Turku 	 
 2. 	vuonna 1958 	Selma Patajoki 	entinen rehtori, fil. maisteri 	Oulunkylä 	 
== Katso myös ==
* Rehtorin arvonimi
* Ylilehtorin arvonimi
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Yliskylä (Perniö)

Yliskylä on kylä ja kyläkeskus Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Perniön pohjoisosassa Perniönjoen varrella.
Yliskylä on ollut Perniön vanhinta asutusseutua. Yliskylästä on löytynyt kivikautisia asuinpaikkoja. Tuolloin Yliskylä on ollut rannikkoseutua ja Perniönjoki on laskenut mereen kylän kohdalla. Merkittävimmät esihistorialliset löydöt Yliskylästä ovat rautakautinen kalmisto sekä Yliskylän venehauta. Perniön alueen ensimmäinen kirkko on rakennettu 1200-luvulla Yliskylään. Nykyinen Yliskylän kirkko on rakennettu 1750-luvulla.
Yliskylän tila mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvulla. Tilasta kehittyi merkittävä kartano 1600-luvun aikana. Yliskylän kartanosta tuli Yliskylän keskus ja kartano, sen työväenrakennukset ja torpat ovat olleet aikanaan merkittävä asutuskeskittymä. Kartanon mailla on ollut myös viinapolttimo, meijeri ja kalkkiuuni. Lähikylät Arpalahti, Kuusto, Kieronperä ja Kuhminen ovat osa kulmakunnan kokonaisuutta. Alueen kansakoulu sijaitsi Kieronperässä.
Suuri rantatie kulki Yliskylän kautta. Rantarata rakennettiin kylän läpi 1800-luvulla, mutta lähin rautatieasema rakennettiin kolmen kilometrin päähän Paarskylään. Useampi tila on liitetty 1800- ja 1900-luvuilla Yliskylän kartanoon. Kartanon torpista kaksi itsenäistyi torpparilain myötä ja siirtoväelle lohkottiin kylään hieman tontteja sotien jälkeen.
Varsinainen Yliskylän kyläalue ulottuu Perniönjoelta länteen Pajajärvelle. Alueen pohjoislaidalla sijaitsee kuivattu Pohjanjärvi. Perniönjoen sekä Arpalahtea halkovan puron laaksot ovat viljelykäytössä. Muutoin Yliskylä on kallioista metsämaata, jonka laaksoihin on muodostunut suoalueita ja lampia, suurimpana Pitkäjärvi.
==Lähteet==
Luokka:Perniön kylät
Yliskylän kirkko

Yliskylän kirkko on Salon seurakunnalle kuuluva kirkko Yliskylässä Perniössä Salossa. Kirkon paikalla on ollut rautakautinen kalmisto ja vanhin kirkko paikalla on ollut olemassa jo keskiajalla. Nykyisen puurakenteisen kirkon, joka on paikallaan kolmas, rakennutti Teijon ruukin patruuna Johan Jacob Kijk vuosina 1753–1756.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* 
Luokka:Salon kirkkorakennukset
Luokka:Perniö
Luokka:Suomen puiset pitkäkirkot
Luokka:Suomen 1700-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Ylisosiaalineuvos

Ylisosiaalineuvos () on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 5. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 2012. Arvonimi voi olla kerrallaan vain yhdellä henkilöllä.
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	27.1.2012 	Aulikki Kananoja 	entinen toimitusjohtaja ja sosiaalijohtaja, yhteiskuntatieteiden maisteri 	Helsinki 	
== Arvonimen erityispiirteitä ==
Ylisosiaalineuvoksen arvonimi voi Suomessa olla samanaikaisesti vain yhdellä henkilöllä, ja se vertautuu lääkäreillä käytössä olevaan arkkiatrin arvonimeen. Kyseessä on sosiaalialan korkein arvonannon osoitus.
==Katso myös==
* Sosiaalineuvos
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Luokka:Suomalaiset arvonimet jotka on myönnetty vain kerran
Ylitarkastaja (arvonimi)

Ylitarkastajan nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka on myönnetty vain kahdelle henkilölle (vuosina 1954 ja 1961) ja jota ei ole lueteltu tällä hetkellä voimassa olevassa arvonimistä annetussa tasavallan presidentin asetuksessa.
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	19.3.1954 	Väinö Valorinta 	Jyväskylän piirin kansakouluntarkastaja 	Jyväskylä 	
 2. 	15.6.1961 	Arvo Emil Greis 	tarkastaja  	Helsinki 	
== Katso myös ==
* Ylitarkastaja
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet