nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Vammaispalvelut

Vammaispalvelut ovat valtion, kuntien tai vammaisjärjestöjen tarjoamia palveluita, joiden tarkoituksena on edistää vammaisen henkilön edellytyksiä elää ja toimia muiden kanssa yhdenvertaisena yhteiskunnan jäsenenä sekä ehkäistä ja poistaa vammaisuuden aiheuttamia haittoja ja esteitä. 
Suomessa vammaispalveluiden toteuttamisesta vastaavat vammaispalvelulain mukaisesti pääosin kunnat. Tarvittavien palvelujen ja tukitoimien selvittämiseksi kunnan sosiaalityöntekijä laatii vammaiselle henkilökohtaisen palvelusuunnitelman yhdessä asiakkaan ja hänen perheensä kanssa.
Keskeisiä vammaispalvelujen muotoja ovat muun muassa erilaiset apuvälineet, kuljetuspavelut, tulkkipalvelut, kuntoutus, asunnon muutostyöt, opaskoirat, henkilökohtaiset avustajat, omaishoidon tuki ja palveluasuminen.
==Lähteet==
* Vammaispalvelut ja tukitoimet. Sosiaali- ja terveysministeriö
==Aiheesta muualla==
*Vammaispalvelujen käsikirja
Luokka:Vammaisuus
Van Horn

Van Horn on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
* Buddy Van Horn (1928–2021), yhdysvaltalainen sijaisnäyttelijä ja elokuvaohjaaja
* Keith Van Horn (s. 1975), yhdysvaltalainen koripalloilija
* Noel Van Horn (s. 1968), yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä, William Van Hornin poika
* William Van Horn (s. 1939), yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä
Vanhempainvapaa

Vanhempainvapaa on vanhemmalle vauvan hoidosta johtuvasta töissä poissaolosta maksettava korvaus. 
==Suomi==
Vanhempainvapaat uudistuivat Suomessa elokuun alussa 2022. Siitä tuli sukupuolineutraali ja tukien uusiksi nimiksi tuli nimet ovat erityisraskausraha, raskausraha ja vanhempainraha, kun taas äitiysraha ja isyysraha jäivät nimityksinä historiaan.YLE: Tasa-arvoon tähtäävä perhevapaauudistus tulee tänään voimaan – tämä kaikki muuttuu
Tätän ennen vanhempainvapaa oli Suomessa 158 arkipäivää kestävä vapaa, jonka aikana kotiin jäävälle vanhemmalle maksetaan tulosidonnaista vanhempainrahaa. Tätä ennen on 105 arkipäivää kestävä äitiysvapaa. Vanhemmat saavat itse päättää, kumpi heistä jää vanhempainvapaalle. Isyysvapaa kestää 1-54 arkipäivää, joista 1-18 arkipäivää voi pitää samaan aikaan äitiysvapaan kanssa ja loput vanhempainvapaan päätyttyä. Tämän jälkeen on myös mahdollista jäädä hoitovapaalle, kunnes lapsi täyttää kolme vuotta. Tämän aikana on mahdollista saada kotihoidontukea, jota maksetaan perheelle, jossa lapset hoidetaan kotona. Työntekijä saa pitää nämä kaikki vapaat menettämättä työpaikkaansa.
== Katso myös ==
* Kansaneläkelaitos (KELA)
== Lähteet ==
Luokka:Lastenhoito
Luokka:Sosiaaliturva
Luokka:Perhepolitiikka
Vanheneminen (materiaalin)

Vanheneminen tarkoittaa materiaalitekniikassa rakenneaineiden mekaanisten ominaisuuksien heikkenemistä iän myötä. Vanhenemisilmiöitä ovat muun muassa lämpöhaurastuminen ja säteilyhaurastuminen.
== Lämpöhaurastuminen ==
Austeniittiset teräkset voivat tietyissä olosuhteissa haurastua iän myötä. Lämpöhaurastumisen tapauksessa ilmiön fysikaalinen mekanismi liittyy teräksen rakenteen atomitason muutoksiin. Teräksen raerajojen keskialueilla esiintyy tiheästi kidehilan vääristyneitä yksikkökoppeja, joissa monien seosaineiden atomien energia on alhaisempi kuin ehjässä hilassa. Luonnollisesti atomit kertyvät hanakasti alueille, joissa niiden energia on alhaisempi. Siksi seosaineet muodostavat herkästi noin yhden atomin paksuisen vyöhykkeen teräksen raerajalle. Tällä kasautumisella on monia vaikutuksia, se esimerkiksi selittää herkistymistä.
Kasautumista tapahtuu lämpötilan laskiessa teräksessä, voimakkaimmin alueella 400–550 °C. Tämä johtuu atomien energian vähenemisestä, mikä saa ne hakeutumaan matalaenergiaisempiin sijainteihin aineen rakenteessa. Hitaat jäähtymiset edistävät kasautumista, nopeissa jäähtymisissä ilmiötä ei tavallisesti ilmene. Haurastumisen syitä ei täysin tyhjentävästi ymmärretä, mutta ilmiö on muuten hyvin tunnettu ja sitä koskevaa kokeellista tietoa on laajalti saatavissa.
== Säteilyhaurastuminen ==
Säteilyhaurastuminen on materiaalin, yleensä teräksen, kovuuden ja haurauden kasvua sen altistuessa neutronisäteilylle. Säteilyhaurastumista ilmenee ydinvoimalaitoksissa, erityisesti ydinreaktorissa ja siihen liittyvissä laitteissa. Säteilyhaurastumisen seuraaminen ja korjaaminen tarvittaessa esimerkiksi hehkuttamalla ovat ydinturvallisuuden kannalta tärkeitä tehtäviä.
== Lähteet ==
* Guttman, M.: Interfacial Segregation and Temper Embrittlement, Encyclopedia of Materials, Elsevier, Oxford, 2001.
Luokka:Materiaalitekniikka
Luokka:Raaka-aineet
Vankilavirkailijain Liitto

Vuonna 1895 perustettu Vankilavirkailijain Liitto VVL r.y. on oikeusministeriön hallinnonalan suurin ammattiliitto ja SAK:n toiseksi vanhin jäsenliitto. Liitto kuuluu myös Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL:ään. Liittoon kuuluu 2/3 rikosseuraamusalan henkilöstöstä. JHL toimii yhtenä valtion henkilöstöä edustavana pääsopijajärjestönä ja solmii valtion palkansaajakenttää koskevat virkaehtosopimukset. Liiton jäseneksi voi liittyä työpaikan jäsenosastoon kaikissa suuremmissa vankiloissa, joita on 22.
== Lähteet ==
Luokka:SAK:n jäsenjärjestöt
Vapaa assosiaatio

Vapaa assosiaatio (saks. Methode der freien Einfälle) on Sigmund Freudin kehittämä psykoterapiamenetelmä, jota käytetään psykoanalyysissa. Potilasta pyydetään noudattamaan hoitotilanteessa psykoanalyysin ”perussääntöä” ja kertomaan varauksitta kaikki, mitä hänen mieleensä tulee. Huomaamattaan potilas välttelee puhumasta vaikeimmista asioista tai hänen mielijohteensa kiertyvät tietyn aiheen ympärille, ja psykoanalyytikko kiinnittää potilaan huomiota tähän ja näin kasvattaa potilaan itsehavainnon alaa. Tämä auttaa potilasta käsittelemään ja havainnoimaan mielensisältöjään vapaasti, ilman pakonomaisuutta. Analyytikko tarkkailee mielijohteiden etenemistä eikä vain niiden väitesisältöä, ja hän välttää tuomasta terapiakeskusteluun uutta sisältöä; tulkinta kokoaa yhteen sen, mitä potilas on sanonut. Asianmukaisesti suoritetussa analyysissa analyytikko ei ohjaile potilaan mielijohteita.
Ilmaus "vapaa assosiaatio" perustuu yhdysvaltalaisen psykoanalyytikon A. A. Brillin virheelliseen käännökseen. Freudin menetelmän täsmällinen nimi on vapaiden mielijohteiden menetelmä. Vapaiden assosiaatioiden menetelmässä potilaalle annetaan ohje: ”Kerro, mitä sinulle tulee mieleen tästä!” Vapaiden mielijohteiden menetelmässä potilaalle sanotaan: ”Kerro, mitä sinulle tulee mieleen!”
Vapaiden mielijohteiden menetelmän vastakohtana on ohjattu assosiaatio -menetelmä C. G. Jungin analyyttisesta psykologiasta.
== Lähteet ==
Luokka:Psykoanalyyttinen teoria
Vapaa koulu

Vapaa koulu tai avoin koulu on epäyhtenäinen kouluverkosto, joka pyrkii entistä paremmin huomioimaan yksilöiden väliset erot ja mahdollistamaan opiskelijoille valinnan ja liikkumisen vapauden koulussa. Vapaissa kouluissa kehitetään taitoja, tietoja ja tietämystä ilman hierarkista tai vakiintuneen koulujärjestelmän mallin mukaista koulua. Vapaan koulun avoin rakenne kannustaa itseluottamukseen, kriittiseen tietoisuuteen ja oman persoonan kehittymiseen.
Vapaiden koulujen juuret ovat 1800–1900-luvun vaihteen Espanjan modernissa koulussa. Sitä sivuava tapa järjestää opetus on demokraattinen koulu -suuntaus. Periaatteessa se karttaa virallisia koulujärjestelmiä ja viranomaisia. Sen ideana on omiin ponnistuksiin, yhteistyöhön ja itsenäiseen työskentelyyn perustuva toiminta, jolla pyritään luomaan oppimisedellytykset.
Vapaat koulut toimivat usein markkinatalouden ulkopuolella. Sana "vapaa" viittaa siinä sananvapauteen ja oppilaskeskeiseen opetukseen.
==Katso myös==
*Demokraattinen koulu
*Lastenkasvatus
*Feeniks-koulu
*Beacon Hill School
*Summerhill
==Lähteet==
*Harri Vainio, ”Koulu on päässyt vankilasta”, Pro gradu-työ, pdf
===Viitteet===
==Aiheesta muualla==
*Halmeniemen vapaa kyläkoulu 
*Tampereen Vapaaopisto 
*Koulu unohti päivittää itsensä. Helsingin Sanomat, 26.11.2012. Arkistoitu 29.11.2012 (Archive.org).
*Pienten pelaajanörttien heimoelämää. Helsingin Sanomat, 29.10.2012. Arkistoitu 31.10.2012 (Archive.org).
Luokka:Koulujärjestelmät
Luokka:Suomen koulutus
Vapaa tahto

Vapaa tahto on ihmisen kyky tehdä harkittuja valintoja. Käsitetään, että vapaata tahtoa ei ole deterministisessä, täysin sitovien lainalaisuuksien määräämässä maailmassa, tai pelkän sattuman seurauksena syntyneissä valinnoissa. Vapaan tahdon olemassaoloa on filosofiassa pohdittu jo antiikin ajoista lähtien, ja sitä pohditaan filosofian lisäksi psykologiassa ja neurotieteissä edelleen.
== Katso myös ==
* Fatalismi
* Inkompatibilismi
* Kompatibilismi
* Prohairesis
==Lähteet==
== Kirjallisuutta ==
* 
* 
* 
* 
== Aiheesta muualla ==
* Koskensilta, Risto Luonnonlakien merkityksettömyydestä tahdon vapauden kannalta. Paatos 2/2007.
* 
* 
* 
* 
Luokka:Etiikka
Luokka:Uskonnonfilosofia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vapaaehtoissektori

Vapaaehtoissektori (myös kolmas sektori tai nk. järjestökenttä) on yksityisen sektorin, julkisen sektorin ja perheiden väliin jäävä yhteiskunnallinen sektori, jonka tunnuspiirteitä ovat voittoa tavoittelematon talous ja organisaatioiden tai ryhmien sosiaaliset tavoitteet. 
Vapaaehtoissektorin toimijoita ovat muun muassa yhdistykset, osuuskunnat ja säätiöt. 
Vapaaehtoissektorin talous eroaa yksityisestä (yritys)taloudesta siinä, että toimijat eivät tavoittele voittoa (non-profit). Jos vuotuista voittoa tulee, se sijoitetaan takaisin toimintaan. Verotuskohtelu on myös erilainen kuin yksityisillä yrityksillä.
Vapaaehtoissektorin organisaatioiden perustana ovat yhteiskunnallinen tai eettinen tavoite ja demokraattisuus (jäsen/ääni-periaate, ei omistajuuteen perustuva äänivalta). Organisaation tavoitteet lausutaan sen säännöissä.
== Kolmas sektori Suomessa ==
Suomessa kolmannen sektorin pääasiallisia toimijoita ovat yhdistykset. Suomalaisista osuuskunnista suuri osa on siirtynyt pääpiirteiltään yksityiselle sektorille.
Kolmannen sektorin osuus suomalaisten ajankäytöstä ja bruttokansantuotteesta on 3–7 %.
==Katso myös==
* Yhteiskunta
* Yksityinen sektori
* Julkinen sektori
* Kansalaisjärjestö
* Sosiaalinen pääoma
* Yhteisötalous
* Matalan kynnyksen palvelut
== Lähteet ==
* Helander, Voitto: Kolmas sektori: Käsitteistöstä, ulottuvuuksista ja tulkinnoista. Gaudeamus, Helsinki 1998. ISBN 9516627358
* Helander, Voitto ja Laaksonen Harri: Suomalainen kolmas sektori: Rakenteellinen erittely ja kansainvälinen vertailu. Sosiaali- ja terveysturvan keskusliitto, Helsinki 1999. ISBN 9517471244
* Vertaansa vailla: ajankohtaiskuva sosiaali- ja terveysjärjestöistä. Toim. Marja Vuorinen ym. Sosiaali- ja terveysturvan keskusliitto, Helsinki 2005. ISBN 9517471645
== Aiheesta muualla ==
* Esa Konttinen: Kolmas sektori. Jyväskylän yliopiston Kansalaisyhteiskunnan tutkimusportaali 15.8.2008.
Luokka:Talous
Luokka:Yhteiskuntatieteet
Luokka:Yhteiskunnan sektorit
Luokka:Vapaaehtoissektori
Vapaakirkko

Vapaakirkolla voidaan tarkoittaa
# Kristillistä tunnustuskuntaa, joka ei ole valtionkirkko tai kansan suuren enemmistön perinteinen kirkkokunta. Tässä merkityksessä vapaakirkollisia suuntauksia ovat esimerkiksi ns. vapaat suunnat sekä erilaiset luterilaiset ja katoliset vapaakirkot.
# Kapeammassa merkityksessä vapaakirkolla voidaan tarkoittaa tiettyä teologista perinnettä, jota kuvaa evankelikaalinen ja matalakirkollinen toiminta sekä henkilökohtaisen uskonratkaisun painotus. Tällaista vapaakirkollisuutta edustaa Suomessa mm. Suomen Vapaakirkko.
== Katso myös ==
* Vapaakirkollisuus Suomessa
* Vapaakirkollisuus Ruotsissa
Luokka:Vapaakirkot
Vapaakirkollisuus Ruotsissa

Ruotsalainen vapaakirkollisuus sai alkunsa 1800-luvun alkupuolella, kun protestanttiset yhteisöt saapuivat Ruotsiin siirtolaisuuden myötä. Ensimmäisen aallon siirtolaiset olivat usein uskonnollisia toisinajattelijoita ja he kiinnittyivät erilaisiin kirkollisiin yhteisöihin, jotka saivat jalan sijaa paluumuuttajien kautta myös Pohjoismaissa.Hentilä, Krötzl & Pulma 2002, s. 213–215 Vapaakirkollisuus syntyi Ruotsissa George Scottin metodistisen ja C. O. Roseniuksen uusevankelisen herätyksen pohjalta. Heidän aloittamansa työn kautta Ruotsiin syntyi 1900-luvun vaihteeseen yli kymmenen vapaakirkkoliikettä. Vapaakirkkoliikkeellä oli yhteyksiä vastaaviin eurooppalaisiin ja amerikkalaisiin herätyksiin. Vapaakirkot kasvoivat aina jatkuvasti 1900-luvun puoliväliin saakka.
== Historia ==
=== Tausta ===
Vapaakirkollisuuden taustalla vaikutti luterilaisen kirkon pietistiset herätykset. Maallikkosaarnaaja C. O. Roseniuksen kautta levisi uusevankelinen herätys, jonka piirissä syntyi kiertävien kirjakauppiaiden ja maallikkosaarnaajien herätys. Roseniolaista evankelista liikettä yhdisti Pietisten-lehti.
=== Vapaakirkollisten liikkeiden synty ===
Metodismi (1830) ja baptismi (1848) saapuivat Ruotsiin 1800-luvun alkupuolella. Uudet uskonnolliset ryhmät olivat herätysliikkeiden tavoin yhteiskunnallisesti konservatiivisia, mutta edistävät merkittävästi kirkko- ja uskontopolitiikan liberalisoimista. Liikkeet painottivat erityisesti yksilöllistä kokemusta ja vapaaehtoista yhteenliittymistä. Samalla ne haastoivat vanhaa, kollektiivista ja hierarkista järjestystä. Vapaakirkollisten liikkeiden nousulle on ominaista selkeät vaheet. 1850-luvulla perustettiin yhdistyksiä ja baptismi saapui Ruotsiin, 1860-luku oli metodismin aikaa ja 1870-luvulla perustettiin Ruotsin lähetysliitto. 1880-luvulla vapaakirkollisten liikkeiden määrä kasvoi.
== Katso myös ==
* Vapaat suunnat
* Ekumeniakirkko
* Metodismi Ruotsissa
== Lähteet ==
* 
=== Viitteet ===
*
Vapaakirkollisuus Suomessa

Suomalainen vapaakirkollisuus syntyi 1860-luvun lopulla baptistisen ja metodistisen herätyksen alettua. Varsinaisesta vapaakirkollisesta liikkeestä voidan puhua 1880-luvulta lähtien. Suomalaiseen vapaakirkollisuuteen on vaikuttanut erityisesti lähetys-, pyhitys- ja allianssiherätyksen vaikutukset.Seppo 1983, s. 21–23
== Historia ==
=== Vapaakirkollisuuden saapuminen ===
Ensimmäisenä vapaakirkollisena liikkeenä Suomeen saapui baptistit, jotka korostivat uskon perustamista Raamatutun ja apostoliseen uskontunnustukseen. Oleellisin ero valtionkirkkoon oli baptistinen kastekäsitys. Baptistit korostivat myös seurakuntien itsenäisyyteen ja vapauteen perustuvaa järjestysmuotoa. Suomeen baptismi saapui Ruotsista, jossa oli jo 1860-luvun lopulla tuhansia jäseniä ja kasvoi vuosisadan loppuun eurooppalaisittain laajaksi yhteisöksi. Baptismi saapui Suomeen Ahvenanmaan kautta ja sen varsinaiseksi tukialueeksi muodostui pian Etelä-Pohjanmaan ruotsinkielinen rannikkoseutu.Seppo 1983, s. 15–17
=== Allianssikristillinen ja vapaakirkollinen liike ===
Varsinaisesta vapaakirkollisesta liikkeestä puhutaan 1880-luvun alkupuolelta lähtien. Merkittävä käänne oli lordi G. A. W. Radstockin Suomen matka vuonna 1879 sekä 1880-luvun alun puhujavieraat. Tunnetuimpia puhujia olivat H. G. Guiness sekä F. B. Meyer. Suomalaisia vaapaakirkollisia osallistui Guinessin lähetyksen koulutus- ja kenttätyöhön Englannissa, jossa he tutustuivat Dwight L. Moodyn ja Ira D. Sankeyn kaupunkiläheyts- ja evankeliointikampanjaan. Moodyn työtä jatkoivat Suomessa mm. Edvard Björkenheim ja Antti Mäkinen.
Toinen merkittävä alkuvaiheen tekijä oli allianssihenkinen kristillisyys, jonka kannattajat tukivat vuonna 1846 perustettua Evankelista Allianssia. Allianssihenkisyys pyrki ylittämään kirkkokuntarajat ja suuntaamaan toiminnan laaja-alaiseen herätys- ja lähetystyöhön. Alkuvaiheessa suomalaisen vapaakirkollisen liikkeen piirissä allianssihakuisuus oli niin voimakasta, että liikettä on luonnehdittu vapaakirkon sijasta allianssiyhteisöksi.
== Vapaakirkollisia yhdyskuntia ==
* Suomen Vapaakirkko
* Missionskyrkan i Finland
== Katso myös ==
* Suomen Vapaakirkon historia
* Baptismi Suomessa
* Metodismi Suomessa
* Adventismi Suomessa
* Helluntaiherätys Suomessa
* Evankeliset ystävät
== Lähteet ==
* 
=== Viitteet ===
*
Vapaat taidot

Vapaat taidot tai vapaat taiteet () käsittävät antiikin aikana ja sittemmin yleensä koulutuksen historiassa ja erityisesti keskiaikaisissa yliopistoissa opetetut tärkeimmät oppiaineet. Yleensä puhuttiin seitsemästä vapaasta taidosta. Ne jaettiin kahteen ryhmään, trivium ja quadrivium. Triviumiin kuuluivat kielioppi, retoriikka ja dialektiikka (tai logiikka). Quadrivium koostui aritmetiikan, geometrian, tähtitieteen ja musiikin teorian opinnoista. Nämä taidot muodostivat keskiaikaisen yliopiston opintojen rungon.
Yleisemmin vapaat taidot merkitsevät yleissivistyksen ydintä, niitä oppiaineita, jotka on tarkoitettu tarjoamaan paremminkin yleistiedollisia ja älyllisiä kuin ammatillisia kykyjä. Yhteiskunnan kehityksen myötä vapaisiin taitoihin kuuluvien oppiaineiden joukko on muuttunut.
Nimitys vapaa tarkoitti alun perin vapaille miehille sopivaa, toisin sanoen antiikin ajan tasavaltaisen yhteiskunnan eliitille hyväksi katsottua, yleistä koulutusta. Eliitin ei tarvinnut tehdä varsinaista työtä, minkä takia esimerkiksi arkkitehtuuri ja lääketiede joutuivat pois sen piiristä, sillä ne edellyttivät enemmän ammatillista, suorastaan käsityöläismäistä työskentelyä. Tämän vuoksi vapaiden taiteiden opinnot sisälsivät läpi keskiajan lähinnä antiikin klassikkoja, ja niissä kartettiin johonkin tiettyyn ammattiin valmistavia opintoja. Myöhemmin vapaisiin taiteisiin alettiin lukea humanistisia aineita yleisemminkin.
Nykyään vapaa ymmärretään tässä yhteydessä monesti valistusajalla syntyneessä merkityksessä. Tällöin näiden taitojen ajateltiin vapauttavan mielen poistamalla ennakkoluulot ja epäoikeutetut oletukset. Yhdysvaltalaisissa yliopistoissa vastaava nimitys liberal arts tarkoittaa humanistisia ja yleissivistäviä tieteenaloja.
Dante yhdisti teoksissaan Jumalainen näytelmä ja Il Convivio seitsemän vapaata taitoa seitsemään tunnettuun astrologiseen planeettaan.
== Katso myös ==
* Paideia
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Antiikki
Luokka:Koulutus
Luokka:Kuvataidealan koulutus
Vapauden aika

Vapauden aika eli säätyvallan aika on Ruotsin ja Suomen yhteisessä historiassa aikakaudesta 1719–1772 käytetty nimitys. Kaarle XII:n vuonna 1718 tapahtuneen kuoleman jälkeen vuoden 1719 valtiopäivät lopettivat kuninkaan yksinvallan ja lähes kaikki valta keskitettiin valtiopäiville. Toimeenpanovaltaa käytti valtaneuvosto, joka oli vastuussa toimistaan valtiopäiville. Valtaneuvostossa kuninkaalla oli kaksi ääntä ja hänen äänensä ratkaisi, jos äänet menivät tasan. Kuninkaalle jäi kuitenkin itsenäistä päätösvaltaa eräissä nimitysasioissa. Vuoden 1720 hallitusmuoto lisäsi valtaneuvoston riippumattomuutta valtiopäivistä. Kustaa III, joka nousi valtaistuimelle 1771, teki 1772 vallankaappauksen, joka päätti vapauden ajan. Kustaa III:n hallintokautta kutsutaan kustavilaiseksi ajaksi. Vapauden aika -nimitystä käytettiin jo aikakauden aikana, painettuna sen ensiesiintyminen tapahtui vuonna 1755.
==Katso myös==
* Vuoden 1772 hallitusmuoto
==Lähteet==
* Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja Oy 1966
== Kirjallisuutta ==
* 
Luokka:Ruotsin historia
*
Varakonsuli (arvonimi)

Varakonsulin nimi ja arvo () on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 11. ryhmään. 
Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko . 
Arvonimi myönnettiin itsenäisessä Suomessa ensimmäisen kerran vuonna 1935. Vuosien 1918–2013 aikana varakonsulin arvonimi on myönnetty 15 henkilölle.  
== Arvonimen saajat ==
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähde
 1.  	7.6.1935  	Claes Munsterhjelm 	konsuliviraston sihteeri 	  	
 2.  	7.6.1935  	Kauko Supinen 	konsuliviraston sihteeri 	  	
 3.  	4.9.1936  	Kaarlo Mäkelä 	kanslia-apulainen 	  	
 4.  	2.10.1936  	Ernest Haltia 	kanslia-apulainen 	  	
 5.  	30.6.1939  	Aate Koivistoinen 	pääkonsulinviraston siht. 	  	
 6.  	10.11.1939 	Olavi Jokinen 	Pireuksen pääkonsuliviraston sihteeri 	  	
 7.  	3.2.1940  	Martin Dahlström 	Suomen Bogotan kunniakonsulinviraston sihteeri 	  	
 8.  	11.10.1940 	Lasse Syrén 	Suomen Berliinin lähetystön kanslia-apulainen 	  	
 9.  	5.12.1947  	Niilo Haahtela 	  	  	
 10. 	5.12.1947  	Tuure Mentula 	  	  	
 11. 	31.10.1958 	Olof Malm 	ekonomi 	Frankfurt am Main 	
 12. 	3.4.1970  	Lauri Korolainen 	toimitusjohtaja 	Valkeala  	
 13. 	5.6.1981  	Vetseslaf Goltz 	vientipäällikkö 	Espoo 	
 14. 	14.6.1985  	Sakari Kulhia 	fil. maisteri 	Helsinki  	
 15. 	25.11.2005 	Pentti Vuorinen 	toimittaja 	Oulu 	
== Katso myös ==
* Pääkonsuli, 7. ryhmän arvonimi Suomessa
* Konsuli, 10. ryhmän arvonimi Suomessa
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Varallisuuteen vetoaminen

Argumentointi varallisuudella, eli argumentum ad crumenam () on keskustelussa esitetty argumentaatiovirhe, joka tarkoittaa väitteen perustelemista henkilön varallisuuteen vedoten. Tämä argumentaatio perustuu siihen, että kyvykkyyden ja varallisuuden välille ajatellaan riippuvan toisistaan. Niiden välillä ei kuitenkaan tarvitse olla syy–seuraus-suhdetta eli kausaatiota (ks. cum hoc ergo propter hoc -virhe).
Argumentin yleinen kaava on:
# Henkilö X esittää argumentin A
# X on varakas
# siispä A on tosi.
Tyyppiesimerkki tästä virheestä on lause: Jos olet niin hirveän fiksu, niin mikset ole jo miljonääri? Samaan hengenvetoon voisi toki kysyä, että jos olet miljonääri, niin mikset ole fiksu? 
Toinen esimerkki tästä on vaikkapa lause:Sinun pitäisi ottaa Jaakko-enosta mallia. Hän oli jo kaksikymppisenä miljonääri.
Asterix-sarjakuvassa päällikkö Aladobixin vaimo Smirgeline elättelee jatkuvasti "argumentum ad crumenam" -toiveita verratessaan puolisoaan varakkaaseen Homeopatix-veljeensä.
Viulunsoittaja katolla -musikaalin laulussa Rikas mies jos oisim köyhä maitomies Tevje toteaa: "Rikkaan miehen sanaa uskotaan." 
Luokka:Argumentaatiovirheet
Varapresidentti (arvonimi)

Varapresidentin nimi ja arvo oli Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka on myönnetty vain yhden kerran itsenäisyyden aikana (vuonna 1928) ja jota ei ole koskaan ollut arvonimien luettelossa.
Tässä yhteydessä varapresidentillä tarkoitetaan asemaa suhteessa hovioikeuden presidenttiin, ei tasavallan presidenttiin.
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähde
 1. 	2.10.1928 	Hjalmar Bronikowsky 	hovioikeudenneuvos (Turun hovioikeus) 	Helsinki 	 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Luokka:Suomalaiset arvonimet jotka on myönnetty vain kerran