nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Brukdǯin:Mylkarhu

Já, alǯin! Je-un Mylkarhu Čisaj, awen funbreaker. Jeun zamisaliǯin, tulladan Viossadiskordserver na Neomuai 2022. Awen hanún Anglossa, Espaňossa aw Dojčossa.
== Hanutro ==
=== zamtro ===
==== mitzam ====
 	rjoholepa	lepahammas	hammas-alveol	alveolhira	paľjatsi 	glossahira - kryša	seori
Hana 	m 	 	n 	 	ɲ 	ŋ 	
Bamba 	b p 	b p 	t d 	 	c[shirutel 1] Brukun al zam likk afto apardajtíd ɟ	k g 	ʔ
Bamfendo 	 	 	ts dz 	tʃ dʒ 	 	 	
Fendo 	f v 	f v 	θ ð 	ç 	x 	h 	
Ciš fendo 	 	 	s z 	ʃ ʒ 	 	 	
Sebjanen 	(w) 	 	 	 	j 	w 	
Slak 	 	 	ɾ 	 	 	 	
Flanka sebj.	 	 	l 	 	ʎ 	 	
 	 	 	 	 	 	 	
==== Sebjazam ====
 	fura 	fura 	mellan	hina
 	kraisenanaj	kraisena	 	
Oba 	i(ː) 	 	ɨ(ː) 	u(ː)
mellan	e(ː) 	ø(ː) 	 	o(ː)
unna 	ɛ~æ(ː) 	 	a(ː) 	ɔ~ɑ(ː)
=== Kakutro ===
==== Latinkaku ====
Kirajn 	Zam 	Kirajn 	Zam
A a 	/a/ 	M m 	/m/
Ɛ ɛ 	/æ/ 	N n 	/n/
Ɔ ɔ 	/ɔ/ [ɔ~ɑ]	Ŋ ŋ / Ñ ñ	/ŋ/
B b 	/b/ 	Ň ň 	/ɲ/
C c 	/ts/ 	O o 	/o/
Č č 	/tʃ/ 	Ø ø 	/ø/
D d 	/d/ 	P p 	/p/
Ð ð 	/ð/ 	Q q/Ɂ ɂ 	/ʔ/
Ď ď 	/ɟ/ 	R r 	/ɾ/
Ʒ ʒ 	/dz/ 	S s 	/s/
Ǯ ǯ 	/dʒ/ 	Š š 	/ʃ/
E e 	/e/ 	T t 	/t/
F f 	/f/ 	Þ þ 	/θ/
G g 	/g/ 	Ť ť 	/c/
H h 	/h/ 	U u 	/u/
Ȟ ȟ/Hj hj/Ȝ ȝ	/ç/ 	V v 	/v/
I i 	/i/ 	W w 	/w/
J j 	/j/ 	X x 	/x/
K k 	/k/ 	Y y 	/ɨ/
L l 	/l/ 	Z z 	/z/
Ľ ľ 	/ʎ/ 	Ž ž 	/ʒ/
==== Ťirilkaku ====
Kirajn 	Zam 	Kirajn 	Zam
А а 	/a/ 	М м 	/m/
Э э 	/æ/ 	Н н 	/n/
Ѡ ѡ 	/ɔ/ [ɔ~ɑ]	Ҥ ҥ 	/ŋ/
Б б 	/b/ 	Њ њ 	/ɲ/
Ц ц 	/ts/ 	О о 	/o/
Ч ч 	/tʃ/ 	Ъ ъ 	/ø/
Д д 	/d/ 	П п 	/p/
Ԁ ԁ/ Ҙ ҙ	/ð/ 	Ӏ ӏ 	/ʔ/
Ђ ђ 	/ɟ/ 	Р р 	/ɾ/
Ѕ ѕ 	/dz/ 	С с 	/s/
Џ џ 	/dʒ/ 	Ш ш 	/ʃ/
Е е 	/e/ 	Т т 	/t/
Ф ф 	/f/ 	Ѳ ѳ/Ҫ ҫ	/θ/
Г г 	/g/ 	Ћ ћ 	/c/
Һ һ 	/h/ 	У у 	/u/
Ј ј 	/ç/ 	В в 	/v/
И и 	/i/ 	Ў ў 	/w/
Й й 	/j/ 	Х х 	/x/
К к 	/k/ 	Ы Ы 	/ɨ/
Л л 	/l/ 	З з 	/z/
Љ љ 	/ʎ/ 	Ж ж 	/ʒ/
==== Kakupik (MAHAIMA) ====
Jam ni fal fu kakupik, iňepik aw beŋapik.
===== Iňepik =====
. - fraspik
, - rofajpik
; - frasrofajpik
: - tumampik
===== Beŋapik =====
¿ ? - spørpik
¡ ! - ǯoŋpik
« » - korvapik
( ) - krungutpik
Brukdǯin:Mylkarhu/Ejnena Lantnen Fu Amerikalant

(DEUFNE)
(Bruk un namaj fu ejnsvonadžinno glossa en afto lehtihttps://decolonialatlas.wordpress.com/turtle-island-decolonized/)
Je te Ejnena Lantnen fu Amerika ejn lant iňe Nordamerikalantdaj. 
== Lantih==
Caption text
Namaj fu Lantih 	Pašataihttps://www2.census.gov/programs-surveys/decennial/2020/data/apportionment/apportionment-2020-table02.pdf	Atamapolis 	Lestedaj polis
Albaamaɂih 	5.024.279 	Inhaanihomma	Høntspolis
Alaskih 	733.391 	Ʒantikpolis 	Trɛjajtnu
Arlišonakih 	7.151.502 	Vakpaľ 	Vakpaľ
Arkansaɂih 	3.011.524 	Iɂižanka 	Iɂižanka
Kalifornih 	39.128.186 	Nisympiwynan	Jáŋa
Koloradih 	5.773.714 	Níneníníčie 	Níneníníčie
Dɛlawejrih 	989.948 	Duvyr 	Pakehakink
Biminíh/Floriðih	21.538.187 	Tøløhasse 	Wakøpiløtkø
Ʒiorďih 	10.711.208 	Pøkønhwere 	Pøkønhwere
Hawaiɂíh 	1.455.271 	Honolulu 	Honolulu
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
Example 	Example 	Example 	Example
==Širukrán==
Al širukran na anglossa.
Circas

Circas (os kirkas) mahena rasciva fu zeveht; zeus au imang rassjcœi oba au unna pr ce maha volna. Hei bidesjcœici speis, sjcoi na 3×108 metro tont sjo, hotja micacavaa rasazma fu volna.
Circas ce seejenaci me fu djin mono ain tjiisai tel fu hel zeimangfeeri, grun letsteatai circas seejenacinai.
== toaiimtropos ==
=== melon ===
Circas pƿang pic via joc acer cara crosec au melon via sama acer.
=== perpana ===
Al mitsjtof hirasots circas, sit hei har perpanalascu (n). Tac Snell, perpanalascu cnveht lidpa fu perpanaacer. Sit li gelena bides mitsjtof fu plusatai perpanalascu, crungut made crosec.
==== seejena idaunzma ====
Cosce mulaahica see vazca na mitsjtof ce har andər perpanalascu, idaunzma seejena tjgau na gvir idaunzma, grun sore see vazca na ce je via perpagelena.
Cjesu

Cjesu /tɕesu/ (os chesu, tšesu...) – nidjin-stolspil, hadji eskujena na 7s hjakutotji, mage tjirena imatid.
== Namae fu pasjun ==
Riso 	Riso	Namae… 	Namae… 	Namae… 	Namae…
tjiro	kuro	hobitt*	na waktjidjin	na madjikdjin 	na alvindjin
♔ 	♚ 	K 	atama(djin) 	kyning 	jevalt
♕ 	♛ 	Q 	apu(djin) 	kyning-ona, dronèt	ferz
♖ 	♜ 	R 	tumam(djin) 	tumamdžinn 	tsaryjaqh
♗ 	♝ 	B 	strela(djin) 	streladžinn 	jalakana
♘ 	♞ 	N 	hegest(djin) 	hengèstdžinn 	xengesht
♙ 	♟ 	— 	skjoi(djin) 	skëidžinn, eurèd 	krygzcin
* grun agelossa
== Dan spil fu viossaklani ==
* Madjik na waktji, 2020-12-05
jam plus men pasj razvent
Denva (ting)

Denva (os denwa) einn dwaibmating brukéna per hanu, koske ni os plus peršúnn vilti hanu mitt riogho men hei tatsu igne chigau plas, au melan hei obamange prapana sit nai deki hanu mitt riogho kau-na-kau. Denva bidra zam, šnano au letstesimper koi fu peršúnn, en plas kara andraplas made. Koske pashun hanu mitrjoho naprapa na sama tid, haissa to "ring".
Na dantid (joku 1900–1990), komsa tolka tropos nake brukena dan denva. A bi joku 2000t-ngoro, bli dan auen šnano tasta na denva, au na 2010-2020 bli hi dan bystradai plus dekilik, tato mit dekizma per tsunaga zerjet, trag plusdjong ergobma, høre lid, se zeriso, ufne riso, au na ring hanu "kau-na-kau" mit (shkoi)risoring.
Deza

Deza har ni imi. Natsatain, deza je namae fu ishaika mit kundrbliznets kotoba de au za. Napaksu, "deza" deki al ishajka ka nasísebja konfuz inne hanuvirta os klaani.
== Kundrbliznets ==
Afto ni hadji na mono "de", ke mahklar parjad fu slucha.
Au aftokara, letstesimpel fal:
Mjetta dan ka træng kunder kotoba per kundr parjad fu slucha inne tid, de Nikomiko bidradan kotoba "za" russossa kara. Mange fu russossa imi spadjena, dekiti ima hanu kunder parjad fu slucha:
De nasama, au mitrjoho:
== Ishaikasintua ==
Mena, inne apar bruktropos fu de au za, bli fshtoishajka:
Nu her-- ka slucj? Ka imi fu 'de' inne her tatoeba, li nai ljevatsunaga joku? Zettai tsunagafraz simpel andr ting ka slucha inne mirai fu ens fraz, au deki erfantazo ka "de" har imi "pluskvellik", tatoeba. Bra poséjena--men her sintuadeki ishaika, grun li kaupa "de" na "za", ka slucha?
 
Klar her, ti to imi jesti: 'za -- plusmoralik'
Au de koske fantazo plustid oba, nosísebja:
Au deza slucha grun herjoku, _imi kundrbli_. Li aldjin suru afto mjettanaruga, dekiti bra, men nai aldjin shkoi samaatai inne rafoj fu mipje. A hur reforma?
== Reformaruuru ==
Per reforma ishaika her, letstesimpel tropos joku ni ruuru bruk:
# 1 de 2 de 3.
# 3 za 2 za 1.
## Her de tsatain kundr za, men mono li bruk naoba. Li bruk mono mellan ni fraztel, deza vrasjen de sintuadeki.
# De na "Abc. De, xyz." iskat da tsatain sama "Abc de xyz". Li afto, deza auen vrasjen. 
## Li viljen, deki ka simpel "De," na frazhadji, chigau kotoba hel, ka to inne 1.. De imi nai tsunaga au deki bli all ka viljena.
Djodjin

Djodjin (aven džodžin) namai fu fal fu viosadžin zamisalidžin kará. Džodžin hadži dan hanu mange mange igne ring au sitt hei lera dan mange der kará. Džodžin igne dantid al sama fal fu leradžin. Men hei sebja lera dan tšigau ktoba joktid grunn tidtšigau au ander grunn, men hei deki dan apu riogho koske jam jokdžin ka nai fištó dan einn ting/ktoba/glosaruru. Grunn afto, jam apár ting ka al os mange džodžin hannti ka gameldžin os ander neudžin širti nai.
==Hadži fu "džodžin"==
==Koinè impla fu džodžinhanu igne Viosa==
==Neuting džodžinhanu kará==
* "mama nif'un" au "papa nif'un" brukéna au nai "gamelmama" au "gamelpapa"
* monli os limonli per "(li) mono li"
==Tainósa==
Tainósa glosa ka einn tšisai klani fu džodžin hadži dan mah. Men nai mange ting maghéna dan igne tainósa, au afto tainaprojékt śinu dan. Men jam apár ktoba igne Viosa tainósa kará ka imamven brukéna, ttb "tšad" per "tol, mojósa".
==Al džodžin==
Dvandva

Dvandva (sanskritossa द्वंद्व niting karaa) – fal fu tsunako, ka har ni koranja ka rjoohoo antaa samavikti imi per heel kotoba. Jam mange tšigau fal fu dvandva, men viktitel altiid ka ein ranja nai jewaltjena os fanšuka grun andra ranja.
Viossa bruk apaar fal fu dvandva ine glossatropos, plus os minus fanšuka govoor.
== Viiskdvandva ==
Viiskdvandva fal fu dvandva ka bruk rjoohoo ranja per mahaklaar tsunagjena, rjet, os andra viiskjena fu he. Mangetiid deki fštojena liik harti kotoba ‘au’ (auen apaartiid ‘os’ os ‘men’) mellan tel.
Tatoeba, ‘mamapapa’ na apaar govoor sama »mama au papa«, sit »rjoošin«. Mit aftoo imi, tel ‘mama’ au tel ‘papa’ antaa samavikti imi. Koske brukena na dvandva, nai har imi fu »papa fu mama«, »papa ka pravda mama«, »papa ka tula dan mama kara« osos, grun ‘papa’ nai plusvikti tel. (Jam govoor ka bruk tšigau--na jokudžin, ‘mamapapa’ pravda har imi fu »papa fu mama«, au mit aftoo bruktropos, nai dvandva.)
Ander viiskdvandva ine viossa:
* ‘awenose’
* ‘obaine’
* ‘deza’
* ‘saadantaa’
* ‘kuupahok’
* ‘duaviha’
* ‘unamigi’
Samaliik slutša deki sejena mit apaar fras, asobjena mit keretel svinnurfras. Tatoeba, mit fras ‘sama šaisa tšigau varge’, frasnetopa apaarliik viiskdvandva awen: ‘sama šaisa’ tsunagjena mit ‘tšigau varge’, men rjoohoo tel samavikti. Antajena imi bli »gwirsama men chigausejena«. He viiskjena per maha kotoba mit imi ka ešku rjoohoo tel.
== Ataidvandva ==
Imi fu ataidvandva: kataitropos fu imisen ka melan ranjaimi. Nai bli rjoohoo imi viiskjena--bli jokuplas mellan ni tel. Slutša ine apaar viossagovoor, auen japanossa, džonguossa, auau.
Tatoeba, ‘pitkahobit’ sama »katai pitka« (jamauen ‘pitkatai’ = ‘pitka-atai’). Her melan ‘pitka’ au ‘hobit’ bli imisen (pitkating karaa hobitting made), ka heel aftoo har paksu imi fu atai. Koske spørjena ka pitkahobit fu jokuting, aftoo har imi, ka vil shirjena katai pitka os katai hobit aftoo, au deki svarjena mit lasku os andra mahaklaartropos.
Ine japanossa jam sama slutša mit gammelimi fu apaar kotoba: 長短 [tšootang], ka tel 長 ‘pitka’ au 短 ‘hobit’, imisuru »pitkatai« (= ka atai pitka jokuting). Aftoo koske brukjena na ataidvandva--men sama kotoba deki awen brukjena na viiskdvandva, mit prostaa imi »pitka ting au hobit ting« os »razjamliik ting mit mange pitkatai«.
Ander ataidvandva ine viossa:
* ‘sturtšisai’
* ‘vapasamui’
* ‘paksuhosoi’
* ‘vehtliiht’
Dyrdjin

Düürdźin implakto pravdawe? paśuunazmadüür. [aa, trengplustiiiiiiid]
Paś ka gust paśuunazmadüür awen haisajena na « düürdźin ». Jam mänge düürdźin fu ćigau düürtip.
==Düürdźin [vilenakto]==
Mänge düürdźin mah [vilenakto] au na mängetiid, vaha hjo os kaku vimi os andr iśu cui to.
==Harklea==
Joku düürdźin mah harklea (har, na vaska ova a’aama) na [vilenakto] fu hjo.
Elaða

Elaða (awen Helenlant os Elaðalant), pikta namai Elaða Ieuwaldklanilant, es ajn lant inne Europa. Pashatai f'sore es 10.482.481.https://www.statistics.gr/news-announcements/-/asset_publisher/oj6VK3PQ0oCe/content/nws_census_results_booklet_19072022_gr (inne Elaðaglossa)
== Namai ==
Namai fu Elaða inne Ellanossa "Ελλάδα" (Latinkaku: Elláda) es fu Hellen, pojk fu Deucalion au Pyrrha. Imaellanossa har naj /h/, men mange pashun pheszta /h/ inne namai f'Elaða, sitt Helenlant. 
== Myci ==
Hjerneklaani:Lant
Hjerneklaani:Ewropa
Faerie

Faerie os feri os MORAKA (mieszaju, onnazaju, rjozaju, alzaju, kwarikun, andr) — stuur namae per tropos fu dua, kun, au qi fu pashuun je. Faeriedjin chigau ka glavna miettana fu veltklaani.
== Imi ==
=== Mieszaju au onnazaju (samakunzaju) ===
Mieszaju imi mies ka zaju andr mies au onnazaju imi onna ka zaju andr onna. Afto awen haisajena « faerie / feri », hoćaa MORAKA ende haisajena na to.
=== Rjozaju au Alzaju ===
Rjozaju au Alzaju xar apar ćigau imi na ćigaudźin. Mängesejena imi fu rjodźin je paś ka zaju ni os plu kun au deki pluzaju ein kun na andr. Na afto imi, alzaju ti paś ka zaju al kun, kun egal je.
=== Kwarikun ===
Kwarikun imi paś ka netopakun ćigau śćalkun. Imi je, kun fu netopatel (netopakun) ćigau ka vilena na hjerne (śćalkun). Sjanetokunviha mänge kokrojena na kwarikundźin, men nai altiid.
Na tatoeba, paś ka xar mies netopatel (kar) au sejena mies na andrdźin mietta sor zolnai xar kar au zolnai sejena mies. Sor mietta sor zol onna, men netopa uslovanai. Sor je kwarikundźin au sor kokro sjakunviha.
Jam awen andrkun. Imi paś ka nai mies au awen nai onna. Lapsikun fu andrkun je utenkun. Utenkundźin kokro sor xarnai kun nagvir.
== Flakka fu Faerie ==
=== Viossajena Flakka ===
Jam inne ker fu al afto flakka jam riso fu viossa.
File:viossa_faerie.png|Faerie|alt=Flakka fu faerie au riso fu viossa inne ker
File:viossa_onaonadua.png|Onnadua|alt=Flakka fu onnadua au riso fu viossa inne ker
File:viossa_rjodua.png|Rjodua|alt=Flakka fu rjodua au riso fu viossa inne ker
File:viossa_kawarikun.png|Kawarikun|alt=Flakka fu kawarikun au riso fu viossa inne ker
File:viossa_chigaukun.png|Chigaukun/Andrakun/Treskun|alt=Flakka fu chigaukun au riso fu viossa inne ker
Fami

Fami — klaani fu paśuun ka rmakotesa, na vonaröö, matetun, os andrlik.
== Famikto ==
Ine afto riso, kto per mies na blau, kto per onna na roza, au kto per mikunva na shiro. Kto ine « ( » au « ) » awen deki per mikunva.
Per fami fu matetundźin, deki bruk « han- » na festakto. Tatoeba, mama fu matetundźin je hanmama.
Flireklupau

Flireklupau mange vikti fal fu klupau na zeryet. Yamti ein riso os flire osos de anderdzsin razkawarøze per neo flire.
== Riso ==
Zeting:6eci7e einëzma.jpg|fu Einëzma
Zeting:6ecim4 einëzma.jpg|fu Einëzma
Zeting:6ecj3h einëzma.jpeg|fu Einëzma
Zeting:6gw5c2 dana.jpeg|fu Dana
Zeting:6gx2mq dana.jpeg|fu Dana
Zeting:6gx3fc dana.jpeg|fu Dana
Zeting:unknown collissions.png|fu Collisions
Zeting:flire IMG 2351 glass.jpeg|fu Glass
Zeting:20220208 120253 hautszi.jpeg |fu Hauchidjin
Zeting:klupauhautszineo1.jpeg |fu Hauchidjin
Zeting:klupauhautszineo2.jpeg |fu Hauchidjin
Zeting:tteflireklupau.jpeg|fu Einëzma
Zeting:lozhbanossa.jpg|fu Nipan
Zeting:dekiwe_du_nam_ringo.png|fu Najmies (au Jiyo)
Zeting:Trelotropos velt.jpg|fu Izı
Zeting:Bitte_lera_viossa_Duo.png|fu Mika
Fraznetopa

Fraznetopa para parjad per kotoba au fraztel inne fraz.
== Fraznetopa na viossa ==
===Fraztel===
Inne Viossa, fraznetopa deki mjettena na tuo hjerneklaani, auen plus:
; Suruko (Sk)
: Tatoeba "shkoi"
; Tingko (Tk)
: Tatoeba "klingje"
; Likko (Lk)
: Tatoeba "hiidas"
; Mellanko (Nk)
: Tatoeba "au"
: Mus sluchá mellan ni fraztel mit sama tip.
; Mitko (Mk)
: 
: Deki mit ni chigau tip fu fraztel bruk, os mit mono en fraztel. Li mit mono en fraztel, brukjena tabun kawari tip fu mahjena fraztel.
=== Fraz au fraztel ===
Inne fraz, deki auen mange kotoba inne tel fu fraz, ka deki na ein kotoba brukjena:
; Fraz/Fras, Hèlfraz (H)
: Helfraz deki tel fu andr fraz, men zettai jam al trængjena tel per hanu mipje. Jam mange tropos fu mah netoparjet fu fraz, au na tatoeba deki bruk una:
: 
: 
H 	H 	H 	H 	H 	H 	H 	H
TT 	TT 	TT 	TT 	ST 	ST 	ST 	ST
TT 	Mk 	TT 	TT 	ST 	ST 	LT 	LT
Tk 	Mk 	Tk 	Lk 	Sk 	Tk 	Tk 	Mk
Un 	au 	mik 	fun 	ajaa 	auto 	huomi 	made
Un au mik fun ajaa auto huomi made.	Un au mik fun ajaa auto huomi made.	Un au mik fun ajaa auto huomi made.	Un au mik fun ajaa auto huomi made.	Un au mik fun ajaa auto huomi made.	Un au mik fun ajaa auto huomi made.	Un au mik fun ajaa auto huomi made.	Un au mik fun ajaa auto huomi made.
; Surutel, Surufraz (ST)
: 
; Tingtel, Tingfraz (TT)
: 
; Liktel, Likfraz (troposfraz) (LT)
: 
=== Suruko au trængjena fsore ===
Suruko mangetid træng ander ko per bli fshtojena. Shirja afto, deki mahklar ka jam klaani fu suruko nápol klaani fu ko ka deki bruk mit, au ka træng inne fraz.
==== tip fu suruko ====
Jam mange fal fu suruko. Hanu her ka jokuting "mus/træng", men tsatain hjerneklaani nai tak zettai inne pravda. Se da, ka ko deki kawari sewasfal mange simpel -- viossa vona. De afto fal nai impla nasebja fu suruko, men fsore bruktropos.
* 1-: lakika mono bruk en surudjin. Tatoeba: "(un) naku."
* 2-sewas: laki har surudjin au jenadjin. Tatoeba: "(un) se (du)"
* 3-sewas: laki har surududjin, jenadjin, auen mus nis jenadjin. Mangetid nis jenadjin deki surufraz, os likfraz. Tatoeba: "(un) antaa (gavat) ([per] du)
* 1-han-sewas: laki har mono surudjin au vikti men nai-trængjena likfraz. Tatoeba: "(Un) shkoi (jokuplas made)"
* Frazsewas: laki har surudjin au hel fraz na viktitel. "(un) hanu ([ka] du mus shkekso)"
; Surufal (SF)
: Tingtel os tingko fu fraz ka, inne slucha, suru suruko brukjen:
: 
: Oba, sore je na surufal.
; Enafal (EF)
: Tingtel os tingko fu fras ka surjena inne fraz:
: 
: Oba, gavat tingko, men gavat nai antaa – gavat antajena.
; Nis Enafal (2F)
: Tel ka surjena nisraz, os surjena inne chigau tropos ka ens. Mangetid, nis enafal træng mellanko per mahklar.
: 
=== Parjad fu kotobafal ===
Inne Viossa, parjad mangetid egal mit Surufal, Enafal, auau. Grun mange lik lik Deki har:
; SF Sk EF 
: 
; SF EF Sk
: 
; Sk SF EF
: 
; Sk EF SF
: 
; EF Sk SF
: 
; EF SF Sk
: 
=== Mellanko au mitko===
Fugel

Fugel (awenhaisa fogel os fugle) ­— ein fal fu düür ka xar ćjiibang au mah jeico (awenhaisa eg au webo, os glaubi ova). Hei vona ine alplaas fu Gaia. Jam tun den tuhat (10 000) vonajena fal fu fugel.
Fugel rupnedai protofugel kara. Hei mono śirujena protofugel ka vona imatiid.
Glossa

мини|Triglossa Kunejuform fuina inne Van Kalesi, Turklant.|235x235pksGlossa je fal f'hanu ka peršunn deki bruk na hanu mit tšigau peršunn. Glossa deki kaku, hanu mit kutši, hanu mit hant auau. Glossa har mange kotoba ka deki har mange imi. 
Peršunn mietta ka jam usp 5000 ~ 7000 glossa inne velt, men 70% na glossa mono har minus 100,000 hanudžin. 
Kunejuform je 1s širu tatoba na alfakrun, ka širu. Afto brukdan bi Bakurtoši pu hadži na Imatoši"Hittite Online" karaa Sara E. Kimball; Jonathan Slokum na šrift mange glossa vu Gamel EstDescriptive Grammar of Sumerian karaa Jagersma, Abraham Hendrik, 2010 t.. Haissa "Kunejuform" gruun al fal sejena lyk tel (Latinossa: Cuneus) ka maha hanušrift f'hei. 
== Tatoba par fal f'hanu ==
		
Hjerneklaani:Glossa
Glossaperpa au Andr Svinnurtrelofras

==Kaku kjako==
Kakukyka kjako ke kja ke dok ke kaku kjako kau kja
— Collisions
==Rrekas==
Haryn rrekas ke kerraz kerre gelt. Rrekas gha fun ker kara, nazej rrekas kerraz ker gelt? Ryr rrekas rorror, au gha gelt kara kerre raz. 
— Collisions
==Limon==
Li mon naj nam mun, men mono nam mons limon, au limon namena mono na mon mena, limon namena na mon monli mon vil nam.
— Khautshidzhinn
==Katanasakanazda==
Shireu'd ka katana na takk ka sakana na takk dek tscher ajnn katanasakana je? zda na takk jamm, katanasakana de, de naz da takk katanaka ka tscher sakana brhük soré? grunn zda na takk katanasakanazda je. 
— Khautshidzhinn
==Kja ku kaku==
Ka kaku ku ke kja kau har? ku ke kja kau har kaku ka ker kaku vil, ka ker kaku kja tuo ku.
— Khautshidzhinn
==Na "na"==
Na "na"tropos na "na" brukena na "na"djin plus nabliinhaaste "na"tropos na "na" brukena na "na"naidjin, da nai "na" na "na"djin "na", men "na" na "na"naidjin "na".
— Andreadjin
==Ko "koro" na "ronadai"==
ko "koro" na "ronadai" nai, 
a na kokoro na koske ker na neto djinsai; 
a koronadai kokoro tsa koronai 
a erkorokorodai kokoro koske na korona koronjena babai 
— Nikomiko
==Ni vi bli mi==
li ni vi mipi di ti ni mi-mipi bli, sit mipi na migi ka ti bli bi ni di? li migi-mipi f ni vi ti bli mi-migi, sit ti bli migi-mipi-mi di gid? ka ti imi-gi f vi li bli ni mipi-mi ni vi ti?
— Glassdzsin
==Stakar un==
Stakar un shtolp na stur stranëy stul au stol mit shtift au strila au sta au stifel obë.
— Murasakidjing
Govor fu viossa

Govor fu Viossa — ćigau tropos, ke paśuun hanu au kaku Viossa. Tatoeba, ein paś kaku “vargje” na “varie”, andr paś kaku afto na “faria”, au andr kaku afto na “vargje”. Au ein paś kaku “f̊˞” (frj). Govor nai mono kakutropos. Ćigau govor awen xar ćigau hanutropos. Tatoeba, per ktoba “huomi”, ein paś hanuti /'hwɔ:.mi/, men andr paś hanuti /ˈvo.mi/!
Joku govor deki mänge-mänge ćigau.
Afto zeting xar mänge plus tatoeba fu govor fu ćigau paś, Risskoli kara. Awn afto kotoli har joku tatoeba fu gavor.
== Tatoeba fu govortel ==
hotjá har mangedjin hosoi tropos nasebja, jam apar tropostela ke deki bruk per parjadoze klaanyra. tropostel jam na govor, os jamnai -- govor har, os harnai.
Tatobidzaunen
Tropostel 	plusnen 	mit tropos 	utn tropos
Migi-konen: tropos nake kotoba 'kara', 'made', au 'shang' na apardjin jam na migi fu kotoba mitke tsunaga. Utndjin bruk na ljeva fu tingko ke tsunaga. chigau 'kari/tera'-tropos. 	 	Un shkoi (na*) [huomi made]	Un shkoi [made huomi]
Tsamzma na kotel: tropos nake jam tsamzma fu kotel, asobja tatoeba "-ti" au "-tsa". na mangedjin, snjano brukjenati "-ti" au "-tsa" mit suruko, men jam azma fu bruk tuo-he tsunagja likko, tingko, auen surulikko. a hotjá jam tak utnfestazma, jam ende tropos nake hel tsamjena kotoba kara.	 	Tsa zdorva bli utnvent! 	[Zdorvatsa] bli utnvent!
Zdorva [blitsa] utnvent!
Padezh: tropos nake owari (os andrtel) fu tingko kawari per mahklar fraznetopa -- surudjin, jenadjin, madedjin, brukjenadjin auau. 
jam auen kotoba "tera" au "kari", ke he mit "u-" rmsuruhtella, na apardjin, au afto-he deki namjetta padezhko, tsamjena tingko kara. 	jenafal 	Un se [kota] 	Un se [kot]
Padezh: tropos nake owari (os andrtel) fu tingko kawari per mahklar fraznetopa -- surudjin, jenadjin, madedjin, brukjenadjin auau. 
jam auen kotoba "tera" au "kari", ke he mit "u-" rmsuruhtella, na apardjin, au afto-he deki namjetta padezhko, tsamjena tingko kara. 	brukjenafal 	Un kaku [penol] 	Un kaku [mit pen]
Padezh: tropos nake owari (os andrtel) fu tingko kawari per mahklar fraznetopa -- surudjin, jenadjin, madedjin, brukjenadjin auau. 
jam auen kotoba "tera" au "kari", ke he mit "u-" rmsuruhtella, na apardjin, au afto-he deki namjetta padezhko, tsamjena tingko kara. 	harjenafal 	Lehti [librea] 	Lehti [fu libre]
Padezh: tropos nake owari (os andrtel) fu tingko kawari per mahklar fraznetopa -- surudjin, jenadjin, madedjin, brukjenadjin auau. 
jam auen kotoba "tera" au "kari", ke he mit "u-" rmsuruhtella, na apardjin, au afto-he deki namjetta padezhko, tsamjena tingko kara. 	plasfal 	Un ima [ishkoli] 	Un ima [inne shkola]
Padezh: tropos nake owari (os andrtel) fu tingko kawari per mahklar fraznetopa -- surudjin, jenadjin, madedjin, brukjenadjin auau. 
jam auen kotoba "tera" au "kari", ke he mit "u-" rmsuruhtella, na apardjin, au afto-he deki namjetta padezhko, tsamjena tingko kara. 	surufal au jenafal klaryzjena na fraztel mit padezhko	[Un tera] se [du kari]
[Dvera kari] uauki	[Un] se [du]
Dvera aukjena; 
djin auki dvera
== Razbidzau fu tropostel ==
=== Na fraznetopa au kotobaparjad ===
==== Koparjad ====
ko(toba)parjad deki na apar tropos chigaujena.
=== Na konetopa ===
=== Na ranja ===
=== Na hanutropos ===
Hanossaklāni

Hanossaklāni os Xanossaklāni os Hanossa os Xanossa jes glossaklāni fu Hanpašūn. Jam ein'iptre-trehjakku-ipni pašūn hanu na Xanossa. Hanossaklāni hars ćiisaiglossaklāni mańie: Kuanossaklāni, Maiŋossaklāni, Wuŋossaklāni, Jütossaklāni, Ćinossaklāni, Konossaklāni, Hakkossaklāni, Sioŋossaklāni, Huiʒ̂ossaklāni os Phiŋossaklāni.
Hjerneklaani:Glossa
Hjerneklaani:Glossakláni