nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Tahdonilmaisu

Tahdonilmaisu on ihmisen sisäisen pyrkimyksen sanominen tai esittäminen julki niin, että toisetkin saavat siitä tietää.Kielitoimiston sanakirja, Kotimaisten kielten tutkimuskeskus 2006, ISBN 952-5446-20-4, hakusanat tahto ja ilmaista. Tahdonilmaisu voi tapahtua esimerkiksi äänestämällä. Eduskunnan tahdonilmaisu tapahtuu muun muassa lakeja säätämällä.Nykysuomen sanakirja, WSOY 1951–1961, hakusana tahdonilmaisu. Sellaista tahdonilmaisua, jolla perustetaan, muutetaan, siirretään tai kumotaan oikeuksia ja velvollisuuksia, nimitetään oikeustoimeksi.Lasse Nikkarinen: Lakitieto 4, Otava 1983, ISBN 951-1-06460-6. Henkilö, jolla on oikeustoimikelpoisuus, voi tahdonilmaisunsa nojalla ryhtyä oikeudellisesti vaikuttaviin toimiin.Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa III palsta 392. Edustaja voi antaa tahdonilmaisun toisen puolesta saamansa kelpuutuksen nojalla ja tämä tahdonilmaisu sitoo kelpuutuksen antajaa eli päämiestä.Encyclopædia iuridica fennica, osa I palstat 84–85. Jos tahdonilmaisu saapuu vastaanottajalleen antajansa tahtoa vastaamattomassa muodossa, on kyseessä erehdys. Tällainenkin tahdonilmaisu sitoo antajaansa, jos vastaanottaja ei tiedä erehdyksestä.Encyclopædia iuridica fennica, osa I palstat 121–122. Monissa tahdonilmaisuun liittyvissä oikeudellisissa tilanteissa on välttämätöntä todentaa henkilöllisyys luotettavasti ja saada tietää henkilön rooli kuten esimerkiksi onko hän edustaja tai viranomainen. Sähköisessä toimintaympäristössä tähän käytetään sähköistä identiteettiä.Encyclopædia iuridica fennica, osa VII palstat 1112–1113.
==Lähteet==
Luokka:Velvoiteoikeus
Taideyhdistys Harha

Taideyhdistys Harha ry on joensuulainen yhdistys, jonka tarkoitus on edistää pohjoiskarjalaisten, ennen kaikkea nuorten taiteilijoiden oloja ja taiteentekemisen mahdollisuuksia. Yhdistyksen perustivat Aleksi Martikainen, Antti Pesonen, Jyrki Pitkä ja Vesa Rahikainen vuonna 2004.
Taideyhdistys Harha ry perusti talkoovoimin vuonna 2007 Joensuuhun oman taidegallerian, Galleria Harhan. Gallerian tarkoitus oli tarjota huokeaa esittäytymistilaa niin ammattitaiteilijoille kuin taiteen harrastajille ja opiskelijoillekin. Yhdistys järjestää näyttelyitä Joensuun Teatteriravintolan tiloissa.
==Aiheesta muualla==
*Taideyhdistys Harhan ylläpitämä blogi ja tietoja yhdistyksestä
*KULTTUURITEKO 2007 tunnustuspalkinto myönnettiin Taideyhdistys Harha ry:lle
Luokka:Joensuun kulttuuri
Luokka:Suomalaiset taideyhdistykset
Taisto Tähkämaa

Taisto Toivo Johannes Tähkämaa (vuoteen 1935 Blomqvist) (s. 11. joulukuuta 1924 Parainen) on suomalainen agrologi sekä maanviljelysneuvos. Hän toiminut kansanedustajana (1970–1991), puolustusministerinä (1977–1979) sekä maa- ja metsätalousministerinä (1979–1983). Keskustapuolueen varapuheenjohtajana hän toimi (1980–1984). Maa- ja metsätalousministerinä Tähkämaa myötävaikutti munantuotantoon ja maataloustulon ohjaamiseen viljanviljelylle.
Tähkämaa on lähtöisin maanviljelijäperheestä. Hän osallistui jatkosotaan jalkaväkirykmentti 35:n riveissä taistellen muun muassa Maaselän kannaksella ja myöhemmin Tali-Ihantalassa. Tähkämaa sai koulutuksen panssaritykinampujaksi ja yleni sodan aikana korpraaliksi. Hän kävi maamieskoulun 1946 sekä suoritti kansanopisto-opintoja Alkio-opistossa 1949 ja maatalouden jatko-opintoja Högre svenska lantbruksläroverket i Åbo -opistossa 1953. Sen jälkeen hän toimi maatalouskonsulenttina ja maanviljelijänä Piikkiön Harvaluodossa.
Neuvostoliiton puolustusministeri marsalkka Dmitri Ustinov teki virallisen vierailun Suomeen kesällä 1978 Tähkämaan toimiessa puolustusministerinä. Ustinov esitti Suomen ja Neuvostoliiton yhteisiä sotaharjoituksia ensimmäiseksi juuri vierailua isännöineelle Tähkämaalle. Tähkämaa kuitenkin vastasi, ettei hänellä ollut valtuuksia tehdä päätöstä asiassa ja siirsi sen presidentti Urho Kekkosen ja puolustusvoimain komentajan kenraali Lauri Sutelan ratkaistavaksi. Nämä torjuivat Ustinovin ehdotuksen, jonka on vahvimmin epäilty olleen alun perin Neuvostoliiton silloisen Helsingin-suurlähettilään Vladimir Stepanovin idea.Jakobson, Max: Vallanvaihto, s. 201−207. Helsinki: Otava 1992.Korhonen, Keijo: Sattumakorpraali, s. 115. Helsinki: Otava 1999.
Vuoden 2006 presidentinvaalin toisella kierroksella Tähkämaa ilmoitti keskustan pää-äänenkannattaja Suomenmaassa kannattavansa Tarja Halosta sotilaallista liittoutumattomuutta tarkoittavan puoluekokouspäätöksen perusteella. Suomen Keskustan johto kannatti pääasiassa Sauli Niinistöä.
Presidentti on myöntänyt Tähkämaalle Suomen Leijonan ritarikunnan komentajamerkin vuonna 1983 ja Vapaudenristin ritarikunnan I luokan Vapaudenristin rintatähtineen vuonna 2006. Hän sai maanviljelysneuvoksen arvonimen vuonna 1991.
==Katso myös==
*Musta tusina
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
*Suomen Keskusta: Taisto Tähkämaa
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Suomen Keskustan poliitikot
Luokka:Suomen puolustusministerit
Luokka:Suomen maa- ja metsätalousministerit
Luokka:Piikkiön kunnanvaltuutetut
Luokka:Varsinais-Suomen vaalipiiri
Luokka:Musta tusina
Luokka:Vuonna 1924 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Taito

Taito on kyky jonkin asian tekemiseen ja erityisesti sen tekemiseen hyvin. Luontaisista kyvyistä eroten taito edellyttää opettelua. Esimerkkejä ovat pyörällä ajamisen taito, päässälaskutaito, leipomistaito ja lukutaito.
==Taitavaksi tuleminen==
Taidon oppiminen perustuu siihen, että mielen näkemys (skeema) tapahtumasta vastaa yksityiskohtaisesti todellista tapahtumaa. Mitä enemmän esimerkiksi polkupyörällä ajamista harjoittelee, sitä paremmin tiedostaa sen, missä pyörällä voi ajaa, kuinka rajusti ohjaustankoa on käännettävä jne. Kaikki taidon oppimiseen vaikuttava ei ole tiedostettua tietoa, sillä polkupyörän ajamisessa tarvitaan myös lihasten taitavaa yhteistoimintaa, jonka koordinoituminen ei usein ole kovin tiedostettua. Ennakointi on tärkeä osa taitoa: polkupyöräilijä osaa ennakoida pääseekö pyörällä kävelykäytävän reunakorotuksen yli vai joutuuko taluttamaan.
Taidon oppiminen voidaan nähdä kolmivaiheisena prosessina:
1. Kognitiivinen vaihe
*teorian ymmärtäminen ennen kokeilua
*esimerkiksi vanhempi selittää lapselle, kuinka pyörällä on tarkoitus ajaa ja lapsi seuraa muiden pyörälläajoa
2. Assosiatiivinen vaihe
*kokeilua
*yhdistetään osataidot toisiinsa
3. Autonominen vaihe
*taidon hallinta
*taitaja osaa ennakoida tilanteita ja ymmärtää jo pienistä vihjeistä miten tulee toimia
Taidon oppimiseen vaikuttaa henkilön oppimismotivaatio, aikaisemmat tiedot ja palaute. Taidon harjoittelu on välttämätöntä taitavaksi tulemiselle. Yksinkertaistenkin toimintojen äärimmäisen hyvä taitaminen vaatii paljon harjoittelua. Tämä on huomattu kokeilla, joissa ihmisten täytyy yksinkertaisesti painaa nappia tietyn ärsykkeen (esimerkiksi piip-äänen) kuullessaan: nopein reaktioaika ärsykkeestä napinpainamiseen saavutetaan vasta monien kymmenien harjoituskertojen jälkeen. Kun yksinkertaistenkin taitojen mestarillinen hallitseminen kestää kauan, on ymmärrettävää, että taitavaksi pianonsoittajaksikaan ei tulla hetkessä. 
Kokeilla on todistettu, että ahkeralla harjoituksella ihminen voi oppia suorittamaan useampaa taitoa yhtä aikaa esimerkiksi lukemaan ja kirjoittamaan saneltua tekstiä.
Savant-henkilöt ovat poikkeuslahjakkuuksia, jotka voivat saavuttaa miltei yli-inhimillisen taidon (esimerkiksi päässälaskutaidon) ilman normaali-ihmiseltä vaadittavaa harjoitteluaikaa.
==Taitaminen ja opettaminen==
Taitavalla ihmisellä suoritus automatisoituu. Taitava polkupyöräilijä ei ajattele pyöräilyä, vaan voi ajatella muita asioita. Vasta-alkaja sen sijaan joutuu vakaasti keskittymään ajamiseen.
Tästä seuraa, että taitava henkilö ei välttämättä osaa kuvata taitoaan muille. Esimerkiksi taitava matemaatikko saattaa olla kykenemätön selittämään, miten hän suorittaa laskutoimituksia mielessään. Vastaavasti taitava puuseppä saattaa kyllä voida näyttää, miten tuoli tehdään, mutta ei kykene selittämään sanallisesti asiaa. 
==Katso myös==
* Lahjakkuus
* Taitopankki
* Tekhne
==Lähteet==
Lehtinen E & Kuusinen J. (2001). Kasvatuspsykologia. Helsinki: WSOY.
Taivaanmekaniikka

Taivaanmekaniikka on tieteenala, joka tutkii taivaankappaleiden liikettä painovoimakentässä. Taivaanmekaniikka on vanhin fyysisen tähtitieteen haaroista. Varsinainen taivaanmekaniikka tieteenalana sai alkunsa Isaac Newtonin muotoiltua yleisen painovoimalain kirjassa Philosophiae Naturalis Principia Mathematica vuonna 1687. Tätä ennen taivaankappaleiden liikettä oli pyritty mallintamaan ja ennustamaan jo muinaisesta Babyloniasta lähtien. Nämä taivaankineettiset aurinkokuntamallit olivat pääasiassa maakeskisiä ennen Nikolaus Kopernikuksen aurinkokeskistä mallia. Johannes Kepler muotoili planeettojen ratojen muotoon ja kiertoaikaan liittyvät Keplerin lait 1609–1618. Ne pohjautuivat Tyko Brahen tekemiin mittauksiin.
Newtonin painovoimateoria antoi fysikaalisen selityksen Keplerin ratalaeille ja mahdollisti taivaankappaleiden ratojen ennustamisen yksinkertaisista fysikaalisista periaatteista. Taivaanmekaniikka kykenee tuottamaan täsmällisiä ennusteita taivaanilmiöistä, joten sillä oli suuri vaikutus tieteellisen todellisuuskäsityksen kehittymiseen.
 
Taivaanmekaniikka säilyi tähtitieteen merkittävimpänä osana Newtonista aina 1800-luvun puoliväliin asti, jolloin uudet menetelmät kuten spektroskopia mahdollistivat myös taivaankappaleiden fyysisten ominaisuuksien tutkimisen ja johtivat nykyaikaisen astrofysiikan syntyyn.
Taivaanmekaniikan perusongelma on kautta sen historian ollut taivaankappaleen radan määrittäminen Auringon (tai jonkin muun kappaleen) aiheuttamassa painovoimakentässä maanpäällisten havaintojen perusteella. Edelleen yleisimmin käytössä oleva menetelmä on Carl Friedrich Gaussin kehittämä Gaussin radanmääritysmenetelmä. Jos tarkasteltavassa järjestelmässä on enemmän kuin kaksi kappaletta (kolmen kappaleen probleema), ei kappaleiden liikeyhtälöitä voida ratkaista täydellisesti, vaan on turvauduttava numeerisiin menetelmiin.
Satelliittien tultua käyttöön samaa matemaattista teoriaa on käytetty satelliittien ratamekaniikan laskemiseen.
== Kirjallisuutta ==
* 
* 
==Aiheesta muualla==
* Scholarpedia: Celestial mechanics 
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Taivutus (kielioppi)

Taivutus tarkoittaa kieliopissa sanan muokkaamista tai merkitsemistä ilmaisemaan kieliopillista tietoa kuten sijaa, sukua, aikamuotoa, lukua ja persoonaa. Kielet, joissa esiintyy paljon taivutusta, luokitellaan synteettisiksi kieliksi.
Esimerkiksi suomen kielessä taivutettavan sanan vartalon loppuun tulee taivutuspäätteitä eli suffikseja. Nominatiivi kissa taipuu genetiiviin kissan − sanan loppuun lisätään -n-pääte. Lisäksi sanan vartalossa voi tapahtua astevaihtelua: nominativi kakku taipuu genetiiviin kakun - toinen k katoaa keskeltä sanaa. 
Kielen sanat ryhmitellään usein taivutusluokkiin sen mukaan, millaisia päätteitä taivutuksessa käytetään ja millaisia muutoksia taivutus aiheuttaa sanan muotoon. Latinan kieliopissa nominien taivutusluokkia kutsutaan deklinaatioiksi ja verbien taivutusluokkia konjugaatioiksi. Sama terminologia on periytynyt monien muidenkin kielten kielioppeihin.
== Lähteet ==
Luokka:Muoto-oppi
Tajunta

Tajunta tarkoittaa yleensä eliön tarkkaavaisuuden suuntautuneisuutta ympäristöön, omaan ruumiiseensa ja mielensä sisältöihin sekä niistä saamansa informaation tietoista käsittelyä. Tajuntaa on helpointa määritellä sen häiriöiden perusteella. Tajuton ei kykene havainnoimaan ympäristöään eikä mielensä sisältöjä. Hän ei myöskään kykene säätelemään kehoaan. Monet aineet, kuten alkoholi, päihteet tai myrkyt, vaikuttavat elimistöön joutuessaan tajuntaan esimerkiksi häiritsemällä aisteja tai kehon toimintojen tietoista säätelyä.
== Reflektiivinen tajunta ==
Reflektiivisellä tajunnalla tarkoitetaan tietoisuuden muotoa, joka toimii tarkkaavaisuuden ja työmuistin piirissä. Tämä refleksiivinen tajunta koetaan lähinnä sisäisenä puheena itselle, joka vertailee, nimeää, käsitteellistää ja arvioi subjektiivisia kokemuksia, sekä ohjaa toimintaa. Duodecim, Voidaanko tietoisuutta mitata? V. Arstila, A. Revonsuo, 12/2011, sivut 1219-1225
Tajunta voidaan myös käsittää itsensä ja ympäristön havainnointina jossa kokija muistaa hetken menneisyyteen, kokee nykyisyyden ja ennakoi hetken tulevaa.
Ensiapuun liittyen tajunnan taso voidaan määrittää karkeasti esimerkiksi seuraavasti. Potilas:
# on täysin tajuissaan
# vastaa puhuteltaessa
# on heräteltävissä
# reagoi kipuun
# ei reagoi mihinkään.
== Katso myös ==
* Alitajunta
* Muuntunut tajunnantila
* Tajuttomuus
* Tietoisuus
== Lähteet ==
* Tunniste 
=== Viitteet ===
== Kirjallisuutta ==
* 
* 
* 
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Ensihoito
Luokka:Kognitio
Luokka:Kognitiivinen neurotiede
Takaisin ruutuun

Takaisin ruutuun (Back to You) on yhdysvaltalainen James Burrowsin ohjaama tilannekomediasarja. Sarjan päänäyttelijät Kelsey Grammer ja Patricia Heaton esittävät WURG News 9 -uutiskanavan kilpailuhenkisiä ankkureita.
Sarjaa esitettiin Yhdysvalloissa vuosien 2007–2008 aikana Foxin kanavalla.
== Juoni ==
Chuck Darling (Kelsey Grammer) ja Kelly Carr (Patricia Heaton) toimivat Pittsburghin alueella WURG News 9 -kanavan uutisankkureina. Ruudussa heidän kemiat toimivat loistavasti, mutta ruudun takana tilanne on toisin. Tämä yhteistyö loppui Chuckin saadessa paremman työtarjouksen ja lähtiessä töihin toiselle paikkakunnalle.
Paljon myöhemmin Chuck palaa WURG News 9:n riveihin nolattuaan itsensä täysin suuren Los Angelesilaisen televisiokanavan ruudussa. Palattuaan Chuck saa nopeasti tietää olevansa 10-vuotiaan Gracien isä.
== Näyttelijät ==
== Tuotanto ==
Vuoden 2007 alussa Kelsey Grammerin ja Patricia Heatonin kiinnitettiin tulevan Action News -nimisen tilannekomediasarjan päänäyttelijöiksi. Huhtikuussa 2007 sarjan nimeksi vaihdettiin Back to You, koska Pittsburghin alueella toimi uutiskanava nimellä Action News.
Sarjan ensimmäisen kauden tilaus vahvistettiin toukokuussa 2007. Heinäkuussa Fox ilmoitti sarjan aloituspäivämääräksi 19. syyskuuta 2007.
Takaisin ruutuun kuvattiin 20th Century Foxin Los Angelesin studiolla.
Myös Takaisin ruutuun joutui tauolle käsikirjoittajien lakon seurauksena.
Toukokuussa 2008 ilmoitettiin sarjan jääneen yhden kauden mittaiseksi. Tämä oli yllätys, koska se menestyi paremmin kuin kilpaileva jatkoa saanut Eddie & Jeff -sarja.
=== Jälkisensurointi ===
Ensiesityksen jälkeen, katsojilta saadun palautteet myötä Fox ilmoitti leikkaavansa "Something's Up There" -jaksosta melua nostattaneen Marsh McGinleyn (Fred Willard) repliikin pois. Fox pyysi anteeksi katsojilta ja kertoi ettei tätä natsismiin viittaavaa repliikkiä ole mukana sarjan jatkoesityksissä ja julkaisuissa.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
* Back to You TV.comissa 
Luokka:Tilannekomediat
Takaisinmallinnus

Takaisinmallinnus () on olemassa olevan laitteen, tietojärjestelmän tai yksittäisen tietokoneohjelman toiminnallisuuden selvittämistä. Tietojärjestelmää tai tietokoneohjelmaa voidaan takaisinmallintaa tutkimalla sen suoritusta, eritasoisia koodeja (lähdekoodi, välikielinen eli esikäännetty koodi, konekoodi tai ajonaikainen koodi) tai kuvauksia.
Tunnetuin takaisinmallinnettu laite lienee Tupolev Tu-4. Tupolev Tu-4 oli neuvostoliittolainen strateginen pommikone, jota käytettiin 1940-luvun lopulta 1960-luvun puoliväliin. Se perustui neljään Neuvostoliiton haltuun joutuneeseen Yhdysvaltain ilmavoimien B-29 Superfortress -koneeseen. 
Niin sanottua puhtaan huoneen tai kiinalaisen seinän suunnittelua käytetään toisinaan tuottamaan yhteensopiva tulos varmistaen, ettei alkuperäisestä järjestelmästä kopioida suoraan mitään sellaisenaan. Tunnettu tapaus on IBM PC -tietokoneen BIOS, josta Phoenix Technologies tuotti yhteensopivan version 1980-luvulla. Tapauksessa yksi ryhmä tutki IBM:n alkuperäistä järjestelmää ja dokumentoi sen käyttämättä tai viittaamatta lainkaan itse ohjelmakoodiin. Toinen ryhmä seurasi näkemättä ja tietämättä alkuperäistä järjestelmää lainkaan ja toteutti dokumentaation pohjalta toiminnallisesti yhteensopivan version.
On sanottu, että eurooppalainen laki sallii takaisinmallinnuksen yhteensopivuuden saamiseksi. Takaisinmallinnuksella saatua informaatiota ei saa kuitenkaan levittää. Takaisinmallinnus on kiellettyä, jos informaatio voidaan saavuttaa muilla keinoilla.
== Katso myös ==
* Franklin ACE
== Lähteet ==
Luokka:Tietotekniikka
Luokka:Suunnittelu ja innovaatio
Takaovi

Takaovi () on tietotekniikassa rakenne, joka mahdollistaa luvattoman pääsyn tietokoneeseen tietoverkon välityksellä. Nimityksensä se on saanut tietoturvan kannalta olennaisen todennuksen kiertämisestä. Takaovi voi olla piilotettu komento tai itsenäinen ohjelma.
Krakkeri muodostaa takaoven kohteenaan olevalle päätteelle käyttämänsä sovellusohjelman oheen tai sen sisältämän ohjelmointikoodin sekaan. Asennetun ohjelmointikoodin välityksellä tapahtuu hyökkäys troijalaiseksi kutsutun haittaohjelman avulla. Palvelinten kohdalla tämä tapahtuu usein niiden paikkaamattomien tietoturva-aukkojen kautta. Silloin koneelle asentuu käyttäjän tietämättä ohjelma, jonka tehtävä on kuunnella ennalta sovittua kommunikaatioporttia. Krakkeri skannaa verkkoja heikon tietoturvan osalta löytääkseen niistä helpon kohteen murtautuakseen siihen. Havaittuaan sellaisen koneen, jonka kyseessä olevassa kohteessa sovittua porttia kuuntelee sovellus, hän yrittää ottaa koneen laittomasti haltuunsa käyttäen yhteyden muodostamiseen sen mahdollistavaa asiakasohjelmaa. Jos sovellus osoittautuu troijalaiseksi, hyökkäys voi onnistua. Krakkeri muodostaa yhteyden palvelimeen ja pystyy näin hallitsemaan tietokonetta eriasteisesti riippuen kulloinkin asennetun troijalaisen ominaisuuksista. Takaoven voi lisätä valmiiseen ohjelmaan kääntämisen jälkeenkin, ilman vaikutusta ohjelman suoritukseen.
Useat madot sisältävät takaoven.
== Thompsonin takaovi ==
Ken Thompson esitteli artikkelissaan ja luennossaan Reflections on Trusting Trust itseään toistavan ohjelman, joka asentuisi ohjelmointikielen kääntäjään ja tunnistaisi login-ohjelman, jolloin siinä olisi takaovi tietyn salasanan hyväksymiseen. Esimerkissä oleva troijalainen lisää takaoven lähdekoodiin ennen käännöstä ja lopuksi poistaa sen, jolloin takaovea ei voi löytää ohjelman lähdekoodia auditoimalla.
Ennen Thompsonin luentoa vastaava esimerkki on dokumentoitu Yhdysvaltain ilmavoimien raportissa.
== Lähteet ==
Luokka:Haittaohjelmat
Luokka:Tietoturva
Takauma

Takauma on psykologinen ilmiö, jossa henkilö kokee aiemman tapahtuman tai sen osia uudelleen ja yleensä hyvin voimakkaasti. Kokemukset voivat olla iloisia, surullisia, jännittäviä tai sisältää mitä tahansa tunteita.Bernsten, D. & Rubin, D. (2002) Emotionally Charged Autobiographical Memories Across the Life Span:The Recall of Happy, Sad, Traumatic, and Involuntary Memories. Psychology and Aging. 17(4), 636-652. Termiä käytetään erityisesti silloin, kun muistikuva koetaan tahattomasti tai kun se on niin voimakas, että henkilö ikään kuin elää kokemuksen uudelleen kykenemättä täysin tunnistamaan sitä muistikuvaksi ja pystymättä erottamaan sitä "tässä hetkessä" oikeasti tapahtuvasta.Brewin, C., Gregory, J., Lipton, M. & Burgess, N. (2010) Intrusive Images in Psychological Disorders: Characteristics, Neural Mechanisms, and Treatment Implications. Psychological Review. 117(1), 210-232.
== Teoreettinen tausta ==
Tahattomasti toistuvien muistikuvien vaikeasti tavoitettavasta luonteesta johtuen niiden kokemisesta tiedetään hyvin vähän. Teoreetikot ovat kuitenkin yksimielisiä siitä, että ilmiö johtuu osin tavasta, jolla muistikuvat tietyn tyyppisistä tapahtumista alustavasti taltioidaan muistiin, osin siitä, millainen muistin rakenne on, ja myös siitä, millaisena henkilö myöhemmin muistaa tapahtumanEhlers, A., Hackmann, A., & Michael, T. (2004). Intrusive Re-Experiencing in post-traumatic stress disorder: Phenomenology, theory and therapy. Memory, 12(4), 403-415.. 
Takaumailmiötä selittämään pyrkivät teoriat voidaan yleisesti jakaa kahta eri näkemystä kannattaviin. Erillismekanisminäkemys on kliinisesti suuntautunut, ja sen mukaan tahattomat muistikuvat johtuvat traumaattisista tapahtumista ja tapahtumiin liittyy erillinen muistimekanismi. Tätä tukevat tutkimukset implisiittisen vs.eksplisiittisen muistin erilaisuudesta. Kuinka jo lähtökohtaisesti muistimekanisemissa täytyy olla jotain erilaista, kun traumaattisia tapahtumia ei useinkaan voi muistaa tai toistaa sanallisessa muodossa, vaan ne nimenomaan muistetaan takaumina. Perusmekanisminäkemys taas perustuu tavallisen muistin muistitutkimukseen. Sen mukaan traumaattiset muistikuvat taltioidaan samalla tavalla kuin normaalitkin muistikuvat. Molemmat näkökulmat ovat yhtä mieltä siitä, että tahattomasti toistuvat muistikuvat syntyvät tavanomaisista poikkeavista tapahtumista. Biopsykologisen, evolutiivisen, neuropsykologisen, moninaisen traumatietämyksen "sateenvarjoteoria" persoonan rakenteellinen dissosiaatioteoria antaa metateoriana eri näkemyksille yhteistä maaperää, josta käsin lähestyä aihetta.Leikola A: Katkennut totuus – Traumatutkielma. Emotionaalinen trauma, rakenteellinen dissosiaatio ja psykopatologia. Prometheus kustannus Oy, 2014
==Katso myös==
* Déjà-vu
* Traumaperäinen stressihäiriö
== Lähteet ==
Luokka:Oireet
Luokka:Stressi
Luokka:Muisti
Takauma (narratologia)

Takauma eli takautuma on romaanissa, elokuvassa tai muussa fiktiossa jakso, jossa kerronnassa siirrytään ajassa taaksepäin. Takaumaa voidaan käyttää esimerkiksi syventämään taustatarinaa tai jonkin henkilöhahmon luonnetta.
==Takauma elokuvassa==
Eripituiset takaumat () ovat elokuvakerronnassa tavallisia. Joskus valtaosa teoksesta kerrotaan takauman muodossa, ympärillään vain lyhyt kehyskertomus tarinan alussa ja ehkä myös lopussa. Elokuvissa tavallisin siirtymä kehyskertomuksesta takaumaan on sellainen, missä henkilöhahmo kertoo menneisyydestään, ja siitä leikataan ajassa taaksepäin muistelmaosuuteen esimerkiksi niin, että hahmon puhe jatkuu takauman kertojanäänenä. Lopussa kehyskertomukseen eli elokuvan nykyhetkeen voidaan palata, kuten Billy Wilderin elokuvassa Nainen ilman omaatuntoa (1944) tai Rob Reinerin lapsuusmuistelossa Stand by Me – viimeinen kesä (1986).
David Bordwell jakaa takaumat hahmokeskeisiin ja ulkopuolisiin takaumiin. Hahmokeskeinen eli subjektiivinen takauma on henkilökohtainen muisto, jonka henkilöhahmo kokee tai kertoo elokuvan aikana. Subjektiivisuus edellyttäisi, ettei takaumassa näytetä asioita, mitä takaumaa kertova hahmo ei ole ollut todistamassa, mutta näin kuitenkin usein tehdään. Ulkopuolinen eli objektiivinen takauma ei ole sidottu mihinkään hahmoon vaan siinä tarina vain siirtyy ajassa taaksepäin.
Subjektiivisen takauman muunnelma on valheellinen takauma, joka osoittautuu tarinan edetessä epätodeksi. Hitchcock elokuvassa Esirippu laskee (1950) todistaja kertoo rikoksesta, joka nähdään hänen subjektiivisena takaumanaan. Lopussa paljastuu, että nähty takauma olikin valhetta. Akira Kurosawan Rashomon (1950) rakentuu neljän eri silminnäkijän erilaisista kertomuksista samasta menneestä tapahtumasta.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Takauma Tieteen termipankissa.
* 
Luokka:Narratologia
Taksinkuljettaja

Taksinkuljettaja (puhekielessä taksikuski) on autoalan ammatti. Kuljettajan tehtävä on kuljettaa ihmisiä taksilla. Taksinkuljettajat työskentelevät itsenäisinä yrittäjinä tai toisen palveluksessa.
Suomessa taksin kuljettamiseen tarvitaan erityinen taksinkuljettajan ajolupa, jonka myöntää poliisi. Luvan saaminen edellyttää muun muassa auton ajo-oikeutta sekä taksinkuljettajan koulutusta ja koetta. Luvan edellytykset määrää laki taksinkuljettajien ammattipätevyydestä. Luvan saamiseksi henkilön on oltava: hyvämaineinen, alle 70-vuotias, hänellä on oltava muu kuin lyhytaikainen ajo-oikeus, C-korttiluokan terveys- ja näöntarkastus hyväksytty.
==Lähteet==
luokka:Liikennealan ammatit
luokka:Taksi- ja tilausliikenne