Konsonantti

Konsonantit eli kerakkeet ovat vokaalien ohella ihmiskielen äänteiden toinen ryhmä. Konsonantit tuotetaan muodostamalla este ääntöväylään kielen, huulten, hampaiden tai äänihuulten avulla.
Konsonanttien pääryhmät ovat resonantit ja obstruentit.
== Luokittelu ==
=== Ääntötapa ===
Resonantit muodostetaan avauman avulla:
*puolivokaali: ilmavirta kulkee suun keskeltä ulos, kuitenkin siten että ääntöväylään muodostetaan ahdas kapeikko, esimerkiksi j, w
*likvida: yhteisnimitys lateraaleille ja tremulanteille
**lateraali: ilmavirta kulkee ulos kielen laitojen yli, esimerkiksi l
**tremulantti: ilmavirta on katkonainen, muodostetaan tärysupistuman avulla, esimerkiksi r
*nasaali: osa ilmavirrasta tulee ulos myös nenän kautta, esimerkiksi m, n 
Obstruentit muodostetaan supistuman avulla:
*klusiili eli sulkuäänne: ilmavirta katkeaa täydellisesti, esimerkiksi soinnittomat k, p ja t sekä soinnilliset g, b ja d
*frikatiivi eli hankausäänne: ilmavirran kulku on osin estetty:
**sibilantti: kouruäänne, ilmavirran kapeikko on kourumainen, esimerkiksi s ja ʃ
**spirantti: rakoäänne, ilmavirran kapeikko on tasainen ja leveä, esimerkiksi f, v ja h.
*affrikaatta: samassa paikassa ääntyvän klusiilin ja frikatiivin yhteisäänne, esimerkiksi tʃ ja dʒ.
=== Ääntämispaikka ===
Ääntämispaikalla tarkoitetaan konsonantin tuottamisessa olennaista kohtaa ääntöväylässä ts. kohtaa, jossa tuotetaan konsonantista riippuen sulku tai supistuma. Konsonanttien ääntämispaikat huulista nieluun ovat seuraavat:
*bilabiaalinen (ylähuuli-alahuuli), esimerkiksi m, p, w
*labiodentaalinen (alahuuli-ylähampaat), esimerkiksi v
*dentaalinen (ylähampaat), esimerkiksi suomen t
*alveolaarinen (hammasvalli), esimerkiksi suomen d
*palataalinen (kova kitalaki), esimerkiksi j, saksan ich-Laut, espanjan ll ja ñ
*velaarinen (kieli-pehmeä kitalaki), esimerkiksi k, g, saksan ach-Laut, äng-äänne
*uvulaarinen (kitakieleke), esimerkiksi “ranskalainen” r
*faryngaalinen (nielu), esimerkiksi heprean kirjain חית eli [ħeːθ], vastaa suomen äännettä 'h' sanassa "pahka"
*epiglottaalinen (kurkunkansi), lähinnä arabiassa usein "faryngaalisiksi" kutsutut kurkkutäryäänteet
*laryngaalinen, glottaalinen (kurkunpää, larynx; äänirako, glottis) esimerkiksi suomen katkoäänne (glottaaliklusiili) ilmauksessa anna olla sanojen välissä.
=== Soinnillisuus ===
Konsonanttien soinnillisuus syntyy siten, että samaan aikaan kun johonkin em. ääntämispaikoista muodostetaan sulku tai supistuma äänihuulet värähtelevät. Resonantit ovat tavallisesti aina soinnillisia, mutta esimerkiksi yhdessä suomen sukukielistä, mokšassa, esiintyy soinniton r- ja l-äänne.
*soinnillisia klusiileja ovat b, g ja d
*soinnillisia sibilantteja ovat z ja ʒ
*soinnillisia affrikaattoja ovat dz ja dʒ.
=== Konsonanttiäänteet kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa ===
Harmennetut alueet kuvaavat äänteitä, joita IPA:n mielestä ei voi luonnollisesti ääntää. Sarakkeiden oikeanpuoleinen äänne on soinnillinen, vasen soinniton.
Lisäksi on olemassa kaksoisartikuloidut pulmoniset konsonantit:
* ɕ — soinniton alveolaarinen palataalinen sibilantti
* ʑ — soinnillinen alveolaarinen palataalinen sibilantti
* ɧ — soinnillinen dorsopalataalinen frikatiivi (ruotsin ns. sj-äänne)
* ʍ — soinniton labiovelaarinen approksimantti
* w — soinnillinen labiovelaarinen approksimantti
* ɥ — labiopalataalinen approksimantti
* ɫ — velaarinen alveolaarinen approksimantti
* k͡p — soinniton labiovelaarinen plosiivi
* ɡ͡b — soinnillinen labiovelaarinen plosiivi
* ŋ͡m — labiovelaarinen nasaali
Ja myös affrikaatat:
* p̪f — soinniton labiodentaalinen affrikaatta
* ts — soinniton alveolaarinen affrikaatta
* dz — soinnillinen alveolaarinen affrikaatta
* tʃ — soinniton postalveolaarinen affrikaatta
* dʒ — soinnillinen postalveolaarinen affrikaatta
* tɕ — soinniton alveolaarinen palataalinen affrikaatta
* dʑ — soinnillinen alveolaarinen palataalinen affrikaatta
* ʈʂ — soinniton retrofleksi affrikaatta
* ɖʐ — soinnillinen retrofleksi affrikaatta
* tɬ — soinniton alveolaarinen lateraalinen affrikaatta
* dɮ — soinnillinen alveolaarinen lateraalinen affrikaatta
* cç — soinniton palataalinen affrikaatta
* ɟʝ — soinnillinen palataalinen affrikaatta
==Lähteet==
*
*
===Viitteet===
Luokka:Fonetiikka
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit