nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Uutisankka

Uutisankka on tiedotusvälineissä leviävä paikkansapitämätön uutinen, jota luullaan todeksi.
==Nimityksen tausta==
Sanakirjoissa viitataan ranskalaiseen ilmaukseen canard, 'ankka', joka merkitsee myös väärää uutista, "uutisankkaa". Ilmauksen taustalla on vanha sanonta vendre un canard à moitié, 'myydä ankka puoliksi', joka merkitsee huijaamista, koska "puoliksi" ei voi myydä mitään. Esimerkiksi Suomalaisessa Fraasisanakirjassa viitataan tähän ranskalaiseen ilmaukseen, joka on ollut käytössä jo 1500-luvulla. Ilmaisu canard esiintyy tuossa muodossa myös englanninkielessä ja merkitsee samaa asiaa. Kirjastot.fi Uutisankka
Ruotsinkielessä anka (linnun nimi) on esiintynyt perättömän uutisen merkityksessä 1800-luvun keskivaiheilta lähtien, mutta sanonnan syntytavasta ei olla varmoja. Sanonta on tullut luultavasti suomenkieleen lahden takaa.Keskustelut Hs.fi Ilmauksista 5.8.2006
Uutisankan alkuperäksi on tarjottu myös kertomusta, jossa ankankasvattaja väittää omistavansa ankan, joka on syönyt 19 muuta ankkaa: kasvattaja teurastaa ankan kerrallaan ja ruokkii sillä loput, kunnes on jäljellä vain yksi ankka: "Ankka, joka on syönyt 19 muuta ankkaa." Koska tarinan ja niinmuodoin ankan todenperäisyydestä ei ole takeita, on se siis "uutisankka". Original canard
==Muita perättömiä uutisia==
Vuosittain huhtikuun 1. päivänä sanomalehdissä esiintyy perättömiä juttuja, joissa yleensä pyritään saamaan lukijoita kerääntymään johonkin paikkaan. Ne eivät kuitenkaan ole uutisankkoja vaan aprillipiloja.
Heinä–elokuussa kerrottavista ja luotettavuudeltaan epämääräisistä uutisista käytetään ilmausta mätäkuun juttu. Ne saavat uutistilaa, koska kesällä ei tapahdu mitään muutakaan uutisoimisen arvoista.
== Katso myös ==
*Valeuutinen
== Lähteet ==
 
== Uutisankkoja ==
* Hirvisaaresta kertonut uutisankka toi langettavan tuomion 20.6.2013
*Nokia: Kiinalaislehdessä uutisankka 11.1.2010
*Suomalaispianistin kisavoitto olikin uutisankka 16.04.2009 
*Leninin ruumis siirretään Tampereelle 1993 
== Aiheesta muualla ==
*Määritteitä sanalle "canard" 
luokka:Media
Uutuuteen vetoaminen

Uutuuteen vetoaminen eli argumentum ad novitatem on argumentointivirhe, jossa pyritään perustelemaan jotain vetoamalla sen uutuusarvoon, ”uusi luuta lakaisee paremmin kuin vanha”, mutta ei perustella, miksi uusi asia olisi parempi kuin vanha. Sen yleinen kaava on:
# A edustaa uutta, radikaalia tai käänteentekevää näkökantaa
# A on siksi tosi
Toisessa muodossaan argumentum ad novitatem menee:
# A on uudempi teoria kuin B
# A on siksi tosi ja B epätosi.
Esimerkkejä uutuuteen vetoamisesta voisivat olla vaikkapa:
:Nyt on markkinoilla uusi ja paranneltu vaippa. Se on siksi tehokkaampi kuin muut.
Uutuuteen vetoamisen vastakohta on perinteisiin vetoaminen.
Luokka:Tunnepohjainen argumentointi
Luokka:Argumentaatiovirheet
VLIW

VLIW () on suoritinarkkitehtuuri, joka on suunniteltu hyödyntämään tehokkaasti käskytason rinnakkaisuutta. VLIW-tekniikkaa hyödyntäviä suorittimia ovat mm. Transmetan suorittimet, Fujitsun FR-V sekä monet signaaliprosessorit (DSP). Myös Intelin IA-64-käskykannassa, jota käyttävät Itanium-perheen suorittimet, on VLIW-piirteitä.
VLIW:n kantava ajatus on useiden konekielikäskyjen niputtaminen yhteen jo käännösvaiheessa. Tällöin suoritin saa aina suorittaa yhden nipun käskyt rinnakkain eikä sen tarvitse tarkastaa näiden käskyjen välisiä riippuvuuksia. Käskyjen välisten rinnakkaisuuksien tarkastaminen jätetään kääntäjän tehtäväksi.
Perinteisillä suoritinarkkitehtuureilla (CISC, RISC) suorittimen suorittama konekieli on täysin peräkkäistä (sarjamuotoista), ja suorittimet tarkastavat itse, mitkä käskyt voidaan ajaa rinnakkain laskennan tulosta muuttamatta. Näiden tarkastusten tekeminen on kuitenkin monimutkainen operaatio, ja sen tekeminen suorittimella monimutkaistaa suoritinta eikä käytännössä mahdollista kaikkien periaatteessa rinnakkaistuvien käskyjen rinnakkaista suoritusta. VLIW mahdollistaa näin paremman rinnakkaisuuden hyödyntämisen ja potentiaalisesti yksinkertaisemmat suorittimet.
Koska yhden käskyn pituus VLIW-arkkitehtuurissa on pidempi kuin perinteisillä suoritinarkkitehtuureilla, käännetty ohjelmakoodi vie yleensä paljon tilaa. Lisäksi VLIW-suoritin ei osaa sopeutua muuttuviin tilanteisiin (esimerkiksi välimuistihutiin, engl. cache miss), mikä heikentää suorituskykyä koodilla, jossa on paljon dynaamisuutta. Nämä haittapuolet rajoittavat sen soveltuvuutta yleiskäyttöisissä suorittimissa, ja parhaiten VLIW soveltuukin hyvin suoraviivaiseen numeronmurskaukseen DSP- ja tieteellisellä puolella.
== Katso myös ==
* RISC
* CISC
* TTA
== Aiheesta muualla ==
* Instruction-Level Parallel Processing: History, Overview and Perspective (PDF) 
Luokka:Tietokonetekniikka
Vaalikelpoisuus

Vaalikelpoisuus tarkoittaa ehtoja, jotka henkilön tulee täyttää, jotta hän voi asettua ehdolle vaaleissa. Vaalikelpoisuuden ehdot eivät välttämättä ole samat kuin pelkän äänioikeuden, vaan ne saattavat olla tiukemmat.
Suomessa oli aikaisemmin voimassa määräys, jonka mukaan henkilö, joka oli tuomittu menettämään kansalaisluottamuksensa, ei ollut muun ohella myöskään vaalikelpoinen. Kansalaisluottamuksen menettämisseuraamus poistettiin Suomen lainsäädännöstä vuonna 1969.Otavan Iso tietosanakirja, osa 4, palsta 356. Helsinki: Otava, 1962.
== Vaalikelpoisuus Suomessa ==
=== Kunnallisvaalit ===
Kunnallisvaaleissa vaalikelpoinen eli ehdokkaaksi kelpaava on henkilö, joka täyttää seuraavat ehdot: 
#Hänen kotikuntansa täytyy olla sama, jossa hän aikoo asettua ehdolle
#Hänellä täytyy olla äänioikeus kunnallisvaaleissa jossain kunnassa
#Hän ei saa olla vajaavaltainen eli holhouksen alainen
Vaalikelpoisuus määräytyy lähtökohtaisesti samassa aikataulussa kuin äänioikeuskin eli väestötietojärjestelmässä 51. päivänä ennen vaalipäivää. Sama henkilö voi olla ehdolla eri kunnassa kunnallisvaaleissa kuin minkä alueella hän äänestää samoissa vaaleissa.
=== Eduskuntavaalit ===
Eduskuntavaaleissa vaalikelpoisia ovat kaikki äänioikeutetut, jotka eivät ole vajaavaltaisia eli holhouksen alaisia. Kansanedustajiksi ei kuitenkaan voida valita ammattisotilaita eikä virassa olevia korkeita valtiollisia virkamiehiä, kuten valtioneuvoston oikeuskansleria, eduskunnan oikeusasiamiestä, korkeimman oikeuden jäsentä, korkeimman hallinto-oikeuden jäsentä ja valtakunnansyyttäjää. Eduskuntavaalien osalta vaalipiirilautakunnat tutkivat ehdolle asettuvien vaalikelpoisuuden ja vahvistavat ehdokasluettelot 31. päivänä ennen varsinaista vaalipäivää.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Vaalikelpoisuus kunnallisvaaleissa vaalit.fi-sivustolla
*Vaalikelpoisuus eduskuntavaaleissa vaalit.fi-sivustolla
Luokka:Vaalit
Luokka:Äänioikeus
Vaalilautakunta

Vaalilautakunta on lautakunta, jonka tehtävänä on järjestää äänestyspaikoilla vaalit. Suomessa kunnat asettavat oikeusministeriön johdolla vaalilautakunnat presidentinvaaliin, eduskuntavaaleihin sekä kunnallisvaaleihin. Kunnissa kunnanvaltuustot asettavat kunnallisvaalien jälkeen kunnallisen keskusvaalilautakunnan, joka järjestää vaalipäiviksi äänestyspaikkojen vaalilautakunnat.
Vaalilautakuntaan pitää kuulua puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja kolme muuta jäsentä sekä vähintään kolme varajäsentä. Lautakunnanjäsenet edustavat eri puolueita ja muita ryhmittymiä, mutta eivät itse voi olla ehdokkaita. Esteellisyyssääntöä, jolla kielletään ehdokasta olemisen vaalilautakunnan varsinaisena tai varajäsenenä, kiristettiin vuonna 2016 ja alettiin soveltamaan vuoden 2017 kuntavaaleista lähtien. Uuden ohjeen mukaan ehdokas, hänen puolisonsa, lapsensa, sisaruksensa tai vanhempansa ei voi toimia ennakkoäänestyspaikassa tai kotiäänestyksessä vaalitoimitsijana eikä laitosäänestyksistä huolehtivan vaalitoimikunnan jäsenenä tai varajäsenenä. Ehdokas tai hänen lähisukulaisensa eivät myöskään saa toimia vaalilautakunnan nimeäminä äänestäjiä avustavina vaaliavustajina äänestettäessä. 
== Lähteet ==
== Antsadata-kohde ==
Luokka:Suomen vaalit ja kansanäänestykset
Vaalipiiri

Vaalipiiri on alue tai ryhmä, jonka piirissä vaalit käydään ja josta valitaan yksi tai useampia edustajia. Näin siis vaalipiirin alueelta ei voi äänestää toisen vaalipiirin ehdokasta.
Vaalipiirit voivat olla joko enemmistövaalipiirejä, joista valitaan yksi edustaja, tai suhteellisten vaalien vaalipiirejä, joista valitaan useampi edustaja. 
Vaalipiirit on yleensä muodostettu maantieteellisin perustein. Esimerkiksi Suomessa eduskuntavaalien vaalipiirit perustuvat maakuntiin ja kunnallisvaaleissa jokainen kunta muodostaa oman vaalipiirinsä. Europarlamenttivaaleissa ja presidentinvaaleissa koko maa muodostaa yhden vaalipiirin. Suomesta poiketen Ruotsin kunnallisvaaleissa suuret kunnat on jaettu kahteen tai useampaan vaalipiiriin, pienemmät kunnat muodostavat yhden vaalipiirin. Ammattiyhdistysvaaleissa on käytössä myös ammattialaan perustuvia vaalipiirejä. Etelä-Afrikan tasavallassa rotuerottelun aikana oli myös rotuun perustuvia vaalipiirejä.
Enemmistövaalipiireihin perustuva vaalijärjestelmä on esimerkiksi Ison-Britannian, Yhdysvaltain, Intian ja Australian vaaleissa. 
Saksassa on käytössä sekä enemmistövaalipiireihin perustuva järjestelmä, jonka avulla valitaan puolet kansanedustajista, että osavaltioihin perustuva suhteellinen järjestelmä, jonka avulla valitaan toinen puoli kansanedustajista suhteellisilla vaaleilla. Samoin Venäjällä puolet kansanedustajista valitaan enemmistövaalipiireistä ja puolet valtakunnalliselta listalta. Maissa, joissa on käytössä valtakunnallinen vaalipiiri on yleensä myös äänikynnys.
Marginaalinen vaalipiiri on enemmistövaalien vaalipiiri, jossa kahden eniten ääniä saaneen ehdokkaan välinen ero on hyvin pieni. 
Suomessa, Ruotsissa, Tanskassa, Irlannissa ja useissa muissa maissa on käytössä maakuntiin tai muihin alueisiin perustuva vaalipiirijärjestelmä, jossa yhdestä vaalipiiristä valitaan useampi edustaja. Maan jakaminen vaalipiireihin perustuu ajatukseen, että maan eri osille on syytä varmistaa oman alueen edustus eduskuntaan. Samalla vaalien suhteellisuutta hieman vaikeutetaan ja pieniltä puolueilta vaaditaan vahva alueellinen kannatus eduskuntapaikan saamiseksi. 
Joissakin maissa (esimerkiksi Israel ja Hollanti) koko maa muodostaa yhden vaalipiirin. 
*
Vaara

Vaara on lähinnä Pohjois-Karjalan, Pohjois-Savon ja Oulun läänin mäkisten itäosien eli Vaara-Suomen alueen kivisistä mäistä käytetty nimitys. Vaarat ovat kivisyydestään huolimatta alueidensa parhaita viljelyseutuja ja vaara-asutuksen sijoittumiselle otollisia, sillä jääkauden jäätiköiden sulamisvesi on valtavina virtoina huuhtonut laaksoista ja matalilta alueilta ravinteet ja hiekan, kun taas moreenipeitteiset vaarat ovat saattaneet jäätikön väistyttyä jääkauden jälkeen jäädä vedenkoskemattomiksi eli supra-akvaattisiksi alueiksi. Myös laaksoja vähäisempi hallanvaara on parantanut viljelyedellytyksiä.
Etelä-Suomen mäet ovat olleet useimmiten ensin veden peitossa eli subakvaattista aluetta jäätikön väistyessä, ja tämän jälkeen tavallisesti saarina, jolloin rantavoimat kuten aallot ovat huuhtoneet mäkien la’ilta ja rinteiltä irtaimen aineksen, kun taas niiden väliset laaksot ovat olleet merenpohjaa, johon liete ja hiekka ovat kerääntyneet. Siksi Etelä-Suomessa on viljelty perinteisesti laaksoissa, mutta Vaara-Suomessa vaaroilla. Vaara-Suomen viljely on ollut perinteisesti kaskiviljelyä, mutta nykyisin perinne on lähes lakannut. 
Lapissa puurajan yläpuolelle ulottuvia paljaslakisia maastonkohoumia kutsutaan tuntureiksi ja sitä matalampia, metsän peittämiä kohoumia taas vaaroiksi. Esimerkiksi Rovaniemen seudulla tunnetuimpia vaaroja ovat Ounasvaara, Korkalonvaara, Syväsenvaara, Pöyliönvaara ja Häki(n)vaara. 
==Etymologia==
Sana vaara (maaston kohouman merkityksessä) kuuluu vanhastaan suomen kielen itäisiin murteisiin, ja sitä muistuttaa läheisesti karjalan kielen sana voara. Sana on sukua, joskaan ei välitöntä, (länsi)suomalaiselle sanalle vuori. Vaara on ilmeisesti lainaa saamelaiskielistä siinä, missä vuori on suomessa omaperäinen. Molemmat sanat kuitenkin pohjautuvat samaan kantasanaan, joka on omaperäinen suomensukuisissa kielissä.
==Lähteet==
*
Vaatimus

Vaatimus eli vaade ovat pääosin synonyymejä ja tarkoittavat usein aivan samaa asiaa.
== Vaatimus ==
Vaatimus on jollekin henkilölle, oikeushenkilölle tai viranomaiselle esitetty kehotus tehdä tai olla tekemättä jotakin, esimerkiksi maksaa rahaa tai pidättäytyä toimenpiteistä. Vaatimus esitetään yleensä oikeudenkäynnissä tai hallintomenettelyssä. Nimitystä käytetään myös kanteen yhteydessä, sillä kanteen eräs osa on kannevaatimus. Vaatimus esiintyy usein sanan vaade synonyyminä.Otavan iso tietosanakirja, Otava 1960–1965, hakusanat vaade ja vaatimus
Viranomaisen on annettava asianosaiselle mahdollisuus ilmaista mielipiteensä muiden tekemiin vaatimuksiin ennen asian ratkaisemista. Myös viranomaisen asianosaiseen kohdistama vaatimus edellyttää kuulemista. Viranomaiseen kohdistuva vaatimus on asianosaisen tahdonilmaisu, jonka tarkoituksena on saada viranomainen tekemään jokin toimi.Encyclopædia iuridica Fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa V palstat 521–523.
== Vaade ==
Vaade eli oikeusvaade on jonkin oikeuden haltijan valta vaatia toisilta tiettyä tekoa tai tekemättä jättämistä. Vaateen tilalla käytetään usein sanaa vaatimus. Yksityisoikeudellinen vaade on esimerkiksi saamisvaatimus ja julkisoikeudellinen vaade voi olla vaikkapa verovaatimus. Vaade voi olla myös kansainväliseen oikeuteen liittyvä. Se on usein aineellisoikeudellinen, mutta vaade saattaa olla myös prosessioikeudellinen, kuten esimerkiksi tuomiovaade tai täytäntöönpanovaade.Otavan iso tietosanakirja, Otava 1960–1965Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966
Oikeudellinen vaade on yksityisoikeuden piiriin liittyvä ilmentymä, joka kuuluu oikeusjärjestelmän käsiteverkostoon. Se on osapuolen vallinnassa oleva ja oikeudellisen suojan omaava mahdollisuus toteuttaa haluamansa asiantila. Jos asiassa on kaksi osapuolta, toisen vaadetta vastaa toisen velvoite.Encyclopædia iuridica Fennica, osa VII palsta 604.
Jotakin suoritusta vaativalla velkojalla on velkomisoikeus eli vaade, jos vaatimus täyttää aineellisoikeudelliset edellytykset ja saaminen on erääntynyt.Encyclopædia iuridica Fennica, osa I palsta 712. Rahamääräinen maksuvaade on esimerkiksi konkurssisaatava, joka velallisen konkurssin jälkeen on vahvistettu konkurssituomiossa.Encyclopædia iuridica Fennica, osa IV palsta 175. Jos asianosainen tuomioistuimessa pitää vastapuolen vaadetta oikeana, on kyseessä myöntäminen, joka on kanteen tai sen osan vastustamisen vastakohta.Encyclopædia iuridica Fennica, osa IV palsta 300.
==Lähteet==
Luokka:Oikeustiede
Vaihde

Vaihde tarkoittaa seuraavia asioita:
* vaihde, vaihdelaatikolla säädettävä moottorin ja renkaiden välityssuhde
* puhelinvaihde, laite, jolla muodostetaan kytkentöjä puhelinlinjojen välille
* rautatievaihde, paikka, jossa kaksi raidetta yhtyy yhdeksi.
Vaihdemies

Vaihdemies on tarvittavan tutkinnon suorittanut henkilö, joka vastaa kulkuteiden turvaamisesta ja yksiköiden liikkumisesta vastuullaan olevalla ratapihan alueella. Vaihdemies kääntää vaihteet tarpeen mukaan joko ennakkoon saamiensa ohjeiden mukaan tai veturinkuljettajan, vaihtotyönjohtajan tai liikenteenohjaajan antamien määräysten perusteella.
==Lähteet==
* Opasteet ja liikennemääräykset; Jokioisten museorautatien ohjekansio
Luokka:Rautatiealan ammatit
Vaihtokauppa

Vaihtokauppa tarkoittaa kaupankäyntiä, jossa ei käytetä rahaa vaihdonvälineenä. Vaihtokaupassa vaihdetaan tavaroita ja palveluita toisiin tavaroihin ja palveluihin. Rahan käyttö vaihdon välineenä on paljon kätevämpää kuin vaihtokauppa, minkä vuoksi rahan käyttö vaihdonvälineenä on vallitseva kaupankäynnin muoto. Vaihtokauppa otetaan usein jossain määrin kansalaisten aloitteesta käyttöön, kun valuutta kärsii hyperinflaatiosta.
Vaihtokauppa on periaatteessa eri asia kuin bilateraalinen kauppa, jossa arvon mittana on kuitenkin raha muuntuvine kursseineen.
==Verotus==
Henkilöiden välinen vaihtokauppa on veronalaista työtä, kun tehdystä työstä sovitaan annettavaksi vastike. Verohallinnon mukaan kaikki vastikkeellisesta työstä saadut tulot on ilmoitettava veroilmoituksella, vaikka ne olisivat tavaraa tai työtä.
==Lähteet==
Luokka:Kauppa
Vaihtokurssi

Vaihtokurssi on rahan arvon mittari, jolla mitataan yhden valuutan arvoa toisessa valuutassa. Esimerkiksi 1 € = 165 jeniä tarkoittaa että yhden euron saa vaihdettua 165 jeniin. Vaihtokurssit määritellään päivittäin maailman markkinoilla liikkuvan rahan mukaan. Jos esimerkiksi markkinoilla vaihdetaan euroa paljon Yhdysvaltain dollariin, niin euron suhde dollariin heikkenee, jos taas dollaria vaihdetaan runsaasti euroon, niin euron suhde dollariin vahvistuu.
== Aiheesta muualla ==
*Free RSS Currency Rates Xurrency
*Valuuttalaskin
*Ajankohtaiset valuuttakurssit EKP:ssa
*Benchmark Currency Rates
*Valuuttojen dollarisuhteet vuosina 1948 - 2004
*Suomen Pankin ilmoittamat päivittäiset euron valuuttakurssit
Luokka:Valuutta
Vaihtovelkakirjalaina

Vaihtovelkakirjalaina on korollinen tai koroton laina, jonka osakeyhtiö voi ottaa sijoittajalta. Lainan ehdoissa sovitaan siitä, onko sijoittajalla laina-ajan päätyttyä oikeus halutessaan vaihtaa koko lainamäärä tai osa siitä yhtiön osakkeisiin ennalta määrätyn vaihtosuhteen mukaisesti. Kyseessä on siis jossain määrin optiota muistuttava järjestely.
Vaihtosuhde (se, kuinka monta osaketta lainanantaja saa tietyllä lainamäärällä) voi olla kiinteä tai se voidaan sopia määräytyväksi vaihtoajankohdan olosuhteiden perusteella, esimerkiksi yhtiön tilinpäätöksestä laskettavien taloudellisten tunnuslukujen mukaan. Vaihto voi tapahtua ennalta sovittuna ajankohtana tai tiettyjen olosuhteiden vallitessa. Vaihtovelkakirjalaina voi olla suunnattu tietylle kohderyhmälle niin, että osakkeiden merkintäoikeutta ei voida siirtää.
Vaihtovelkakirjalainassa yhdistyy lainan korkotuotto ja mahdollisuus joko lainapääoman palautukseen tai osakkeen arvonnousun hyödyntämiseen. Se on näin ollen oman pääoman ja vieraan pääoman välimuoto. Vaihtovelkakirjalaina on suosittu rahoitusmuoto esimerkiksi tilanteissa, joissa pääomasijoittajat rahoittavat pientä kasvuvaiheessa olevaa yritystä. Lainaan sisältyvä optio kasvuyrityksen lainan vaihtamisesta myöhemmin osakkeiksi voi olla sijoittajan kannalta erittäin arvokas. Kasvuyrityksen ei tästä syystä yleensä tarvitse maksaa vaihtovelkakirjalainalle yhtä suurta korkoa kuin muulle lainalle.
== Aiheesta muualla ==
;Lakeja
* 
* Osuuskuntalaki, Finlex.
* Vakuutusyhtiölaki, Finlex.
;Muuta
*laki24.fi
*PRH: Optio- ja muut erityiset oikeudet
Luokka:Rahoitus
Luokka:Sijoittaminen
Vainajala

Vainajala eli manala tarkoittaa tuonpuoleisessa eli elävien maailman ulkopuolella sijaitsevaa kuolleiden sielujen maata tai asumusta.
Ihmisen ymmärrettiin kuollessaan katoavan fyysisestä maailmasta, mutta koska hänen uskottiin vielä jatkavan elämäänsä jollain tavoin, täytyi ajatella, että elämä jatkuisi toisessa maailmassa. Joskus vainajat jopa haluttiin asuttaa muualle kuin elävien pariin, sillä ajoittain haamuja pelättiin. Vainajala oli eläville paikka, jossa heidän menehtyneet sukulaisensa asuivat ja josta heidät saattoi tarvittaessa tavoittaa. Moniin taruihin ja šamanistisiin perinteisiin ovat kuuluneet elävien vierailut vainajien maassa, josta on haettu esimerkiksi tietoa. 
Joidenkin käsitysten vainajala on kammottava, pimeä tai vähintäänkin pitkästyttävä paikka, mutta vainajala voi myös olla rauhallinen tai miellyttävä. Vainajala voi myös vastata kovasti elävien maailmaa, ja elämä voi jatkua siellä kuten elävien maailmassa, tai jotakuinkin kuten elävien maailmassa, paitsi onnellisemmin. Joissain vainajaloissa kuolleet taas nukkuvat ikuista unta. Toisaalta joissain vainajaloissa taas juhlitaan tai taistellaan jatkuvasti, kuten Valhallassa.
Joidenkin uskontojen opetus sisältää ajatuksen, että joko vain kyseisen uskonnon seuraajat tai ihmiset, jotka tekevät pääasiassa hyvää (esimerkiksi yli puolet teoista on hyviä), pääsevät palkinnoksi kuolemansa jälkeen hyvään vainajalaan, jossa ei ole maallisen elämän murheita ja kipuja. Tällainen on esimerkiksi kristinuskon, islamin ja juutalaisuuden taivas. Nämä ja eräät muut uskonnot myös opettavat, että tunnustuksen ulkopuoliset ja väärin tekevät ihmiset joutuvat kuolemansa jälkeen kärsimään rangaistusta pahassa vainajalassa, kuten helvetissä. Ihminen voi siis eläessään vaikuttaa siihen, millaiseen vainajalaan päätyy.
==Eri kulttuurien vainajaloita==
*Taivas ja Helvetti kristinuskossa
*Haades, Elysion, Tartaros – antiikin kreikkalaisten ja roomalaisten vainajaloita
*Tuonela eli Manala – suomalaisten vainajala
*Valhalla ja Helheim – skandinaavien vainajien koteja
*Jábmiidáibmu – saamelaisten vainajala
==Erityyppisiä vainajaloita==
*Vesivainajala on vedenalainen vainajala.
*Sukuvainajala on tietylle suvulle varattu vainajala.
*Verisurman saaneiden vainajala on varattu taistelussa tai vertavuotaviin haavoihin kuolleille.
Luokka:Kuolemanjälkeinen elämä
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vaino

Vaino on Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännössä määritelty rikos ihmisyyttä vastaan, joka tarkoittaa perusoikeuksien tahallista ja törkeää epäämistä kansainvälisen oikeuden vastaisesti ryhmän tai yhteisön ominaisuuksien vuoksi.Tasavallan presidentin asetus kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön voimaansaattamisesta sekä perussäännön lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta ja perussäännön soveltamisesta annetun lain voimaantulosta, 14.06.2002
Vaino yhdistyy usein vihapuheeseen. Vihapuheella on ollut vainoissa erilaisia rooleja ja itse vainot ovat erilaisia, mutta on vaikea löytää vainoa, joka olisi kokonaan vailla vihapuhetta: "Stalinin vainot olivat tyystin toisenlaisia luonteeltaan kuin Hitlerin, vaikka molemmat päätyivät miljooniin ja taas miljooniin uhreihin. Hitler tarvitsi paljon enemmän vihapuhetta."
==Natsismi==
Ehkä yksi tunnetuimmista modernin ajan esimerkeistä on natsi-Saksan juutalaisvaino. Valkoinen saksalainen valtaväestö lietsoi vihaa juutalaisia kohtaan ja käytti muun muassa rodullista, etnistä ja uskonnollista erilaisuutta verukkeena toimilleen. Juutalaisten katsottiin muun muassa edustavan alempaa rotua, jolla ei ollut ihmisarvoa samalla tavalla kuin valkoisilla saksalaisilla. Natsien luomien stereotypioiden ja näkemysten mukaan juutalaisten vähemmistöllä oli kuitenkin suurempi vaikutus yhteiskuntaan – erityisesti talouselämään – kuin enemmistönä olleiden saksalaisten. Myös Saksan tappiota ensimmäisessä maailmansodassa pidettiin juutalaisten (sekä kommunistien) syynä. 
== Katso myös ==
* Kristittyjen vainot
* Noitavainot
* Stalinin vainot
* Vihapuhe
* Vainoaminen
== Lähteet ==
Luokka:Epäoikeudenmukaisuus
Luokka:Yhteiskunta
Luokka:Sosiaalipsykologia
Luokka:Ihmisoikeusloukkaukset