nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Henoteismi

Henoteismi (kreikkaa: , heis 'yksi' + , theos 'jumala') tarkoittaa monijumalaista uskontoa, jossa on yksi pääjumala tai jumalten joukosta kulloinkin palvonnan kohteeksi valitaan korkein tai jopa "ainoa" jumala. Henoteismi on toisinaan toiminut välivaiheena tavallisesta polyteismista monoteismiin siirryttäessä. Käsite henoteismi on Max Müllerin kehittämä.
Henoteismi eroaa monolatriasta siinä, että henoteismissä keskitytään yhden jumalan palvontaan, vaikkakin myönnetään, että myös muut jumalat saattavat olla palvonnan arvoisia, kun taas monolatriassa muiden jumalien ei katsota olevan palvonnan arvoisia, vaikkakaan niiden olemassaoloa ei sinällään kielletä. Tyypillinen esimerkki henoteismista on sellainen, että jokin kansa tai heimo palvoo vain yhtä jumalaa, jota se pitää omana jumalaan, mutta uskoo olevan muita jumalia, jotka ovat vastaavasti muiden kansojen ja heimojen jumalia. Tällainen kansa tai heimo uskoo siis moneen jumalaan mutta on uskollinen vain yhdelle.
Henoteismi oli tyypillistä muun muassa myöhemmän antiikin uskonnolliselle elämälle. Vaikkakin antiikin Kreikan ja Rooman uskonnot olivat monijumalisia, klassisen antiikin aikana monijumalisesta uskonnosta kehittyi filosofian vaikutuksesta erilaisia tulkintoja. Usein Zeus (tai Juppiter) käsitettiin ylimmäksi, kaikkivaltiaaksi ja kaikkitietäväksi jumalaksi sekä muiden jumalten kuninkaaksi ja isäksi. 1800-luvulla syntynyt mormonismi on myös luonteeltaan henoteististä.
Maijastina Kahloksen mukaan koulutetummat piirit olivatkin myöhäisantiikin aikana käytännössä yksijumalaisia. Uusplatonilainen filosofi Plotinos opetti, että perinteisen uskonnon jumalien yläpuolella oli ”Yksi”. Maksimos Madauralainen jopa katsoi, että vain hullu kieltäisi yhden Jumalan olemassaolon. Kristillisessä uusplatonismissa kristinuskon Jumala on usein samaistettu uusplatonistiseen ”Yhteen”.
== Lähteet ==
Luokka:Polyteismi
Henrik Halme

Heikki Waldemar (Henrik) Halme (16. joulukuuta 1886 Merimasku – 24. kesäkuuta 1968 Turku) oli opettaja ja rehtori, joka sai ensimmäisenä Suomessa ylirehtorin arvonimen, vuonna 1957.
Halme tuli ylioppilaaksi 1908 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1911. Hän toimi suomen ja historian opettajana Turussa 1913–1928, ensin Turun suomalaisessa jatko-opistossa ja vuodesta 1926 Turun suomalaisessa lyseossa. Halme oli vuodesta 1928 kouluhallituksen nimittämänä perustamassa Turun toista suomalaista lyseota, jonka opettajaksi hänet samalla nimitettiin. Toimittuaan ensin koulun vt. rehtorina Halmeesta tuli vakinainen rehtori, mitä tehtävää hän hoiti aina eläkkeelle jäämiseensä asti, vuoteen 1956. Halme oli myös Åbo Akademin suomenkielen lehtori 1932–1944 ja Turun yliopiston apulaisopettaja 1936–1939.Rehtori Henrik Halme 50-vuotias. Helsingin Sanomat, 16.12.1936, s. 6.Kuolleita. Helsingin Sanomat, 26.6.1968, s. 9.
==Lähteet==
Luokka: Suomalaiset opettajat
Luokka: Suomen koulujen rehtorit
Luokka:Vuonna 1886 syntyneet
Luokka:Vuonna 1968 kuolleet
Henrik I Linnustaja

Henrik I Linnustaja (, ; 876 – 2. kesäkuuta 936 Memleben) oli Saksin herttua vuodesta 912 ja Saksan kuningas vuodesta 919 aina kuolemaansa asti. Innokas metsästäjä Henrik oli korjaamassa linnunmetsästysverkkojaan saadessaan tiedon kuninkuudestaan ja sai siten lisänimen Linnustaja.
==Perhesuhteet==
Henrik oli Saksin herttuan Otto I Ylevän ja tämän vaimon Babenbergerin Hedvigin poika. Hedvig oli Kaarle Suuren jälkeläisiä 4. polvessa. Henrik nai Saksin Erwinin tyttären Hatheburgin vuonna 906, mutta erosi hänestä 909 sen jälkeen, kun tämä oli synnyttänyt heille pojan, Thankmarin. Vielä samana vuonna Henrik nai Ringelheimin Matildan, jonka kanssa sai kaikkiaan kolme poikaa ja kaksi tytärtä.
==Hallitsijana==
Henrik tuli Saksin herttuaksi isänsä kuoleman jälkeen vuonna 912 ja jatkoi isänsä työtä vahvistamalla Saksia vihamielisiä naapureitaan vastaan. Vuonna 918 Frankkien valtakunnan itäosien kuningas Konrad I kuoli ja kuninkuus siirtyi vuonna 919 Henrikille. Henrik kieltäytyi korkeiden kirkonmiesten suorittamasta kuninkaaksi voitelusta, sillä hän halusi olla tehtävässään kansan, ei kirkon valtuuttamana. Henrik piti valtakuntaansa pikemminkin herttuakuntien liittona kuin feodaalivaltakuntana.
Vuonna 925 Henrik voitti Lotharingian Giselbertin ja yhdisti alueen jälleen Saksan kuningaskuntaan, josta se oli irrotettu 15 vuotta aiemmin. Giselbert sai pitää paitsi henkensä myös vallan Lotharingiassa ja nai Henrikin tyttären, Gerbergan, kolme vuotta myöhemmin.
Henrik taisteli valtakaudellaan usein madjaareja (unkarilaisia) vastaan. Vuonna 933 hän pysäytti madjaarien hyökkäyksen Riaden taistelussa. Pohjoisessa Henrik taisteli tanskalaisia vastaan ja saikin alueet rauhoitettua. Hän ajoi vendit pois näiden miehittämiltä alueilta Schleswigin lähellä.
Henrikin kuollessa 936 kaikki germaaniheimot olivat yhdistettyinä samaan valtakuntaan. Henrik I Linnustajaa pidetään täten ensimmäisenä Saksan kuninkaana ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alullepanijana.
==Henrikin perintö==
Henrikin poika Otto seurasi isäänsä ja hänet kruunattiin ensimmäiseksi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisariksi vuonna 962. Henrikin toisesta pojasta, Henrikistä, tuli Baijerin herttua ja kolmannesta, Brunosta, Kölnin arkkipiispa. Thankmar, esikoinen, kapinoi velipuoltaan Ottoa vastaan ja sai surmansa taistelussa 936. Henrikin tytär, Gerberga, meni vielä myöhemmin naimisiin Ranskan Ludvig IV:n kanssa. Nuorempi tytär, Saksin Hedvig nai frankkien herttuan Hugo Suuren ja synnytti myöhemmin pojan, josta oli tuleva frankkien kuningas, Hugo I.
==Katso myös==
* Luettelo Pyhän saksalais-roomalaisen valtakunnan hallitsijoista
Luokka:Vuonna 876 syntyneet
Luokka:Vuonna 936 kuolleet
Henrik Josef Gustaf Mechelin

Henrik Josef Gustaf Mechelin (19. maaliskuuta 1864 Oslo – 4. helmikuuta 1920 Tampere) oli suomalainen juristi ja virka- ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Mechelin Henrik Josef Gustaf Viitattu 2.6.2021.
Mechelinin vanhemmat olivat senaattori Henrik Adolf Mechelin ja Eugénie Joséphine Octavie Cathérine Tricot de Mouceaux ja puoliso vuodesta 1903 Walborg Elisabet Åkerlund. Mechelin tuli ylioppilaaksi Helsingissä, suoritti oikeustutkinnon 1887 ja sai varatuomarin arvon 1890. Hän oli senaatin kauppa- ja teollisuustoimituskunnan virkaatekevä protokollasihteeri 1906–1913 ja toimi sitten asianajajana Tampereella. Mechelin teki itsemurhan helmikuussa 1920.
Mechelin oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1891, 1894, 1899, 1900 ja 1904–1905.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1891 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1891. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1891, s. 1467-1472.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, s. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, s. 207-215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, s. 795-804.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomalaiset asianajajat
Luokka:Itsemurhan tehneet
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1864 syntyneet
Luokka:Vuonna 1920 kuolleet
Henrik Westerlund

Paul Gustav Henrik Westerlund (18. elokuuta 1926 Nurmijärvi – 22. kesäkuuta 2016 Pernaja) oli Ruotsalaista kansanpuoluetta edustanut suomalainen poliitikko.
Westerlund valittiin kansanedustajaksi kahdeksissa vaaleissa Uudenmaan läänin vaalipiiristä ja hän toimi eduskunnassa 29 vuotta, huhtikuusta 1966 maaliskuuhun 1995. Eduskuntavaaleissa 1995 hän ei ollut enää ehdolla. Hän oli puolueensa eduskuntaryhmän puheenjohtaja vuosina 1974–1982 ja valiokunnista hän vaikutti varsinaisena jäsenenä maa- ja metsätalousvaliokunnassa ja puolustusvaliokunnassa. Westerlundille myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi vuonna 1995.
Westerlund syntyi maanviljelijäperheeseen. Hän oli koulutukseltaan agrologi, ja hän valmistui Turun Högre svenska lantbruksläroverketistä vuonna 1946. Hän toimi itsekin maanviljelijänä Pernajassa vuodesta 1954. Hän oli Nylands svenska lantbruksproducentförbundin (NSP) puheenjohtaja vuosina 1971–1987 ja Pernajan kunnanvaltuuston jäsen vuosina 1957–1976. Presidentin valitsijamies Westerlund oli vaaleissa 1962, 1968, 1978 ja 1982.
Westerlund oli kahdesti naimisissa. Ensimmäisen vaimonsa kanssa hän sai kaksi lasta, vuonna 1954 syntyneen pojan ja 1957 syntyneen tyttären, ja toisen vaimonsa kanssa yhden lapsen, vuonna 1986 syntyneen tyttären.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Henrik Westerlundin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikot
Luokka:Pernajan kunnanvaltuutetut
Luokka:Uudenmaan vaalipiiri
Luokka:Valtiopäiväneuvokset
Luokka:Vuonna 1926 syntyneet
Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Henótês-seurakunta

Henótês-seurakunta on kristillinen yhdistys, jonka tarkoituksena on "auttaa ihmisiä löytämään Raamatun mukainen usko Jeesukseen Kristukseen ja auttaa uskovia kasvamaan Kristuksen tuntemisessa". Henótês on kreikkaa ja tarkoittaa yhteyttä Kristuksessa.
Seurakunnan perusti Mauri Koskipalo, ja ensimmäinen kokous pidettiin 12. joulukuuta 1992. Nykyisin toimintaa on pääasiassa Salossa, Helsingissä, Tampereella, Lohjalla, Vammalassa, Turussa ja Porvoossa sekä satunnaisesti muillakin paikkakunnilla.
== Aiheesta muualla ==
* Seurakunnan verkkosivu
Luokka:Suomen seurakunnat
Hepaattinen enkefalopatia

Hepaattinen enkefalopatia on pitkälle edenneen maksavaurion yhteydessä esiintyvä aivosairaus. Aivotoiminnan häiriintymisen aiheuttavat siinä myrkyt, joita vaurioitunut maksa ei pysty käsittelemään. Hepaattinen enkefalopatia on monesti kirroosin komplikaatio, mutta siihen voi johtaa myös vakava akuutti maksavaurio. Se on hengenvaarallinen tila, joka voi pahimmillaan merkitä maksakoomaa ja johtaa kuolemaan. Yleensä sairaus jaetaan neljään vaikeusasteeseen oireiden tason perusteellaHepatic Encephalopathy Takes Many Forms. Mahdollisiin oireisiin lukeutuvat ataksia, keskittymisvaikeudet, persoonallisuuden muutokset, desorientoituminen ja aivojen turpoaminen. Osalla potilaista esiintyy asterixis-liikehäiriötäEncephalopathy, Hepatic: eMedicine Gastroenterology.
Kuolleisuus on korkea potilailla, joilla hepaattisen enkefalopatian taustalla on maksan akuutti vakava vaurioituminen. Niillä, joilla kyseessä on kirroosin äkillinen paheneminen, on kuolleisuus alhaisempi, 20–30 prosenttia.Hepaattinen enkefalopatia Täydellinen paraneminen hepaattisesta enkefalopatiasta on mahdollista, mutta kroonisesti maksasairaat ovat alttiita sen uusiutumiselle.Hepatic Encephalopathy
Esimerkiksi liiallinen proteiinin saanti, alkoholin käyttö tai akuutti infektio voi laukaista enkefalopatian henkilöllä, joka kärsii pitkäaikaisesta maksasairaudesta. Keskushermostoa vahingoittaa varsinkin ammoniakki, jonka maksa tavallisesti metaboloi ureaksi.
Hepaattinen enkefalopatia on kallis sairaus sairaalan vuodeosastolla vietyttyjen päivien vuoksi. Sairautta lääkitään rifaksimiinilla joka on antibiootti, että varmistamalla säännöllinen suolentoiminta (hoitamalla tarvittaessa tehokkaasti ummetusta). Taloudellisesti on mielekästä yrittää minimoida kalliita vuodeosastolla vietettyjä päiviä lääkityksellä.https://www.ajmc.com/journals/supplement/2018/considerations-for-cost-effective-management-hepatic-encephalopathy/considerations-for-the-costeffective-management-of-hepatic-encephalopathy?p=4
== Lähteet ==
Luokka:Neurologiset sairaudet
Luokka:Alkoholismi
Luokka:Hepatiitti
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Her

Her tai HER voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
* Her, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2013
* Herkules (Her), tähdistö
* Iraklionin kansainvälinen lentoasema (IATA-tunnus HER) Iraklionissa, Kreetalla
* Hereron kieli (ISO-tunnus her)
* Ahney Her, Clint Eastwoodin Gran Torinossa esiintynyt yhdysvaltalainen näyttelijä.
Herbert Andersson

Herbert Alfonso Andersson (24. syyskuuta 1894 Hanko – 14. helmikuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen merikapteeni, juristi, merenkulkuneuvos ja kauppamerenkulun kehittäjä.Biografia-sampo: Herbert Andersson Viitattu 6.9.2021.
Anderssonin vanhemmat olivat rannikkolaivuri Otto Wilhelm Andersson ja Ida Henrika Gustafsson ja puoliso vuodesta 1932 Gundel Norah Granit. Professori Edward Andersson oli heidän poikansa. Herbert Andersson tuli ylioppilaaksi Hangossa 1914 ja lähti sitten merille. Perämiestutkinnon hän suoritti 1920, sai merikapteenin pätevyyden 1922 ja purjehti merillä vuoteen 1925 toimien myös merenkulun opettajana koululaivalla. Lakitiedettä Helsingin yliopistossa opiskeltuaan hän suoritti ylemmän oikeustutkinnon ja tuli 1928 prokuristiksi Suomen Höyrylaiva -yhtiöön. Hän toimi yrityksessä osastopäällikkönä, johtokunnan sihteerinä, vuodesta 1937 johtokunnan jäsenenä ja yrityksen hankkiman Turret-yhtiön toimitusjohtajana 1941–1964. Andersson oli myös Suomen Laivanvarustajain Yhdistyksen asiamies, vuodesta 1940 toimitusjohtaja, ja 1938–1964 hallituksen jäsen. Hän hoiti työnantajan puolella merenkulkualan työehtoneuvotteluja vastapuolenaan Suomen Merimies-Unioni ja erityisesti sen puheenjohtaja Niilo Wälläri. Anderssonilla oli myös merkittäviä merenkulkualan kansainvälisiä luottamustehtäviä. Eläkkeelle Andersson jäi vuonna 1964, palveltuaan Suomen Höyrylaiva -yhtiötä yhtäjaksoisesti merillä ja maissa aina vuodesta 1920 asti. Merenkulkuneuvoksen arvon hän sai vuonna 1948.Kuolleita. Merenkulkuneuvos Herbert Andersson. Helsingin Sanomat, 17.2.1981, s. 10. 
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Suomalaiset merikapteenit
Luokka:Suomalaiset järjestöjohtajat
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Vuonna 1894 syntyneet
Luokka:Vuonna 1981 kuolleet
Hermafrodiitti

Hermafrodiitti eli kaksineuvoinen on eläin, joka tuottaa sekä naaras- että koiraspuolisia sukusoluja, tai kasvi, jolla on sekä hede- että emikukat samassa yksilössä.Rauno Tirri ym., Biologian sanakirja, s. 228 Monissa eliöryhmissä hermafroditismi on vallitseva lisääntymisjärjestelmä. Yleisintä se on yksikotisilla kasveilla ja selkärangattomilla eläimillä. Sitä esiintyy kuitenkin myös kaloilla ja vähäisemmissä määrin muilla selkärankaisilla.
Hermafrodiittisuus ilmenee monilla lajeilla samanaikaisena kaksineuvoisuutena, jolloin yksilö voi samaan aikaan toimia sekä naaraana että koiraana. Toisaalta hermafrodiitteja ovat myös eliöt, jotka voivat vaihtaa sukupuoltaan elinkaarensa aikana. Monilla hermafrodiittisilla eliöillä on mekanismeja, jotka estävät itsesiitoksen.Hermaphrodites Avoid Self-Fertilization Scientific AmericanThe different mechanisms of sporophytic self-incompatibility.
Eläimillä, jotka normaalisti ovat yksineuvoisia (kuten esimerkiksi nisäkkäät), esiintyy joskus yksilönkehityksen poikkeavuutena yksilöitä, joilla on kummankin sukupuolen lisääntymiselimet tai sukurauhaskudosta. Erityisesti ihmisen kohdalla tällöin puhutaan nykyisin mieluummin intersukupuolisuudesta kuin hermafroditismista.Intersukupuolisuuden historia Transtukipiste
== Lähteet ==
Luokka:Lisääntyminen
Luokka:Sukupuoli
Herman Adlercreutz (valtiopäivämies)

Herman Adlercreutz (23. lokakuuta 1862 Kirkkonummi – 13. lokakuuta 1921 Helsinki) oli suomalainen juristi ja virka- ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Adlercreutz Herman Viitattu 5.5.2021.
Adlercreutzin vanhemmat olivat varatuomari Leonard Magnus Knut Adlercreutz ja Karolina Maximiliana Myrberg ja puoliso vuodesta 1893 Naima Sofia Charpentier. Adlercreutz tuli ylioppilaaksi Helsingissä ja suoritti oikeustutkinnon 1889, varatuomarin arvon hän sai 1892. Hän oli Suomen Pankin kanslisti 1893–1908 ja Helsingin ensimmäinen kaupunginvouti vuodesta 1899. Adlercreutz oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1897, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, ss. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, ss. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, ss. 795-804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954.
Lääkäri Erik Adlercreutz oli Herman Adlercreutzin poika.Kuka kukin on 1954, ss. 16-17. Viitattu 5.5.2021.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Vuonna 1862 syntyneet
Luokka:Vuonna 1921 kuolleet
Herman Tuomaala

Herman T. Tuomaala (23. marraskuuta 1883 Tottijärvi – 9. helmikuuta 1956 Salo) oli koulutukseltaan varatuomari ja toimi Salon kauppalanjohtajana vuosina 1931–1949.
Tuomaalan vanhemmat olivat maanviljelijä Herman Tuomaala ja Josefiina Karoliina Jaakkola. Hän pääsi ylioppilaaksi yksityisesti vuonna 1905 Tampereen yhteiskoulusta ja suoritti oikeustutkinnon 1910 sekä sai varatuomarin arvon 1915.
Tuomaala toimi asianajajana vuodesta 1912–1931. Hän oli Helsingin Osakepankin Salon konttorin johtajana 1919–1931. Hän toimi järjestysoikeuden puheenjohtajana eli järjestysmiehenä vuodesta 1912Kuka Kukin on 1954ja sen jälkeen Salon kauppalanjohtajana 1931–1949. Tuomaala sai pormestarin arvonimen 1937.Ylioppilasmatrikkeli 1905-1907
==Lähteet==
Luokka:Salon kaupunginjohtajat
Luokka:Vuonna 1883 syntyneet
Luokka:Vuonna 1956 kuolleet
Luokka:Suomalaiset juristit
Herman Wouk

Herman Wouk (27. toukokuuta 1915 New York – 17. toukokuuta 2019 Palm Springs, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen kirjailija, jonka tunnetuimpiin romaaneihin kuuluu Cainen kapina.
Herman Wouk syntyi New Yorkissa Venäjältä muuttaneeseen juutalaisperheeseen. Hän kasvoi Bronxin esikaupungissa ja kävi Townsend Harris High School -oppilaitoksen. Akateemisen bachelor of arts -tutkinnon hän suoritti Columbian yliopistossa vuonna 1934.
Valmistuttuaan Woukista tuli radio-ohjelmien käsikirjoittaja, ja hän työskenteli David Freemanin ja Fred Allenin kanssa. Esimerkiksi vuonna 1941 hän tuotti Yhdysvaltain hallituksen toimeksiannosta sotaobligaatioita markkinoivia ohjelmia.
Nuorena Wouk ei ollut uskonnollinen, mutta puolivälissä kolmattakymmentään hän omaksui esikuvakseen uskonnollisen isoisänsä elämäntyylin. Pyhien kirjoitusten lukeminen hepreaksi kuului siitä lähtien hänen päivittäisiin rutiineihinsa. 
Wouk liittyi Yhdysvaltain merivoimiin ja palveli Tyynellämerellä. Hän toimi kahden miinanlaskijan (USS Zanen ja USS Southardin) kansiupseerina. Hän alkoi tuolloin kirjoittaa vapaa-aikoinaan ensimmäistä romaaniaan Aurora Dawn. Wouk sai tiedon käsikirjoituksensa hyväksymisestä ollessaan Okinawan edustalla. Romaani julkaistiin lopulta vuonna 1947.
Herman Wouk avioitui Betty Sarah Brownin kanssa vuonna 1945. Päätoiminen kirjailija hänestä tuli 1946. Sotaa käsittelevien romaaniensa lisäksi Wouk on kirjoittanut tutkielman ortodoksijuutalaisesta elämäntavasta ja jumalakäsityksestä. Teoksen nimi on This Is My God: The Jewish Way of Life.
Wouk kuoli 103-vuotiaana kotonaan Kalifornian Palm Springsissä 17. toukokuuta 2019.
==Teoksia==
* Cainen kapina
* Marjorie
* Menestyksen hinta 
* Karnevaalit
* Sodan tuulet
* Tulimyrsky 
* Hyvästi huominen
* Maailmanpalo 
* Tulipilven takana
* Sodan mainingit
* Sodan muisto
* Manhattan
==Lähteet==
Luokka:Yhdysvaltalaiset kirjailijat
H
Luokka:Vuonna 2019 kuolleet
Hermanni

Hermanni voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
* Hermanni, miehen etunimi
* Hermannin koulu, oppilaitos Salossa
* Hermannin lentoasema, entinen lentopaikka
* Sirkuspelle Hermanni, Pikku Kakkosen ohjelma
* Herra Hermanni, sarjakuvahahmo
* Ystävyyskakku Hermanni, leivos
== Maantieteellisiä kohteita ==
* Hermanni, kaupunginosa Helsingissä
* Hermanni, kaupunginosa Salossa
* Hermanni, saari Leppävirralla
* Hermanni, saari Merikarvialla
* Hermannit, saariryhmä Oulun edustalla.
Hermanni (Salo)

thumb|Näkymä Hermannin suuntaan Salonjoen toiselta puolelta
thumb|Suomalainen viikko Salossa vuonna 1913 syys-lokakuun vaihteessa, silta oli koristettu
Hermanni on Salon kaupunginosa aivan ydinkeskustassa. Se rajoittuu Salonjokeen, Salon toriin, Vähäjokeen, Oskarinkatuun ja InkerinkatuunSalon kaupungin kartta, johon on merkitty kaupunginosien rajat ja numerot; lisäksi erillinen lista kaupunginosien nimistä..
==Palvelut==
Alueella sijaitsee Hermannin koulu.
==Historiaa==
Alueella sijaitsi myös Kiva, yksi Salon elokuvateattereista.
==Lähteet==
Luokka:Salon kaupunginosat
Hermanni (nimi)

Hermanni on suomalainen asu miehen nimestä Herman. Kutsumamuoto Hermannista on Herkko. Suomalaisessa almanakassa nämä viettävät nimipäivää 12.7. Herman tulee muinaissaksan sotajoukkomiestä, sotilasta tarkoittavasta nimestä Hariman. Samaa kantaa ovat mm. espanjan Armando ja venäjän German. Suomessa muunnoksia ovat Herkon lisäksi mm. Manne, Hemmo ja Hemppo.
Suomessa on vuoden 2019 loppuun mennessä ollut kirjoilla kaikkiaan 9 548 Hermanni-nimistä miestä ja muutama senniminen nainen.
== Tunnettuja Hermanneja ==
* Hermanni Pihlajamäki, painija
* Hermanni Pojanluoma, kansanedustaja ja kunnallisneuvos
* Hermanni Rask, tanssija
* Hermanni Vidman, jääkiekkoilija
* Hermanni Vuorinen, jalkapalloilija
== Kuvitteellisia Hermanneja ==
* Sirkuspelle Hermanni, Veijo Pasasen esittämä klovni samannimisessä lastenohjelmasarjassa
* Erakko-Hermanni, hahmo Miina ja Manu -lastenkirjasarjassa
* Herra Hermanni, sarjakuvahahmo
* Hermanni-hai, Jim Toomeyn sarjakuvassa Hermannin laguuni
* Hermanni Hiiri, samannimisessä animaatiosarjassa.
==Lähteet==
* Joka kodin suuri nimikirja (osa Vilkuna Kustaa: Etunimet)
===Viitteet===
Luokka:Etunimet
Hermannin koulu

thumb|Hermannin koulu
Hermannin koulu on yksi Salon viidestä yläasteesta. Oppilaita tulee osasta Saloa sekä entisistä Kiskon, Muurlan, Kiikalan ja Perttelin kunnista. Hermannin koulussa toimii kielipainotteisia luokkia. Oppilaita on noin 500.
Hermannin koulussa opiskellaan nelijaksojärjestelmässä (lukuvuosi on jaettu neljään 9–10 viikon jaksoon). Koulussa toimii oppilaskunta, johon kuuluu kaikki yläkoulun oppilaat. Oppilaskunnan hallitukseen kuuluu puheenjohtaja ja yksi jäsen jokaiselta luokalta. Koulussa on tukioppilaita, jotka pyrkivät lisäämään koulun hyvinvointia.
Ennen samassa rakennuksessa toimi myös Hermannin lukio, joka yhdistyi Laurin lukion kanssa Salon lukioksi syksyllä 2005.
Koulun entinen rakennus sijaitsi Torikadulla, mutta nykyään koulu toimii Ylhäistentiellä entisen Turun ammattikorkeakoulun tiloissa Torikadun tilojen sisäilmaongelmien vuoksi.
==Aiheesta muualla==
*Hermannin koulun kotisivu
Luokka:Salon peruskoulut