nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Häidenvietto Karjalan runomailla

Häidenvietto Karjalan runomailla on vuonna 1921 valmistunut mykkäelokuva, jossa esitetään sukuhäiden viettoa ja niihin johtaneita sekä seuraavia tapahtumia Suojärvellä Raja-Karjalassa. Elokuvassa esiintyvät henkilöt ovat paikallisia ihmisiä, muiden muassa itkijämummoja, kanteleen soittajia sekä kansanparantajia. Kalevalaseura-säätiön tuottaman elokuvan on ohjannut A. O. Väisänen ja käsikirjoittanut U. T. Sirelius. Elokuvan tekijäryhmä koostui kansatieteilijöistä alan ammattilaisten sijaan. Elokuva oli pitkään unohduksissa, mutta viime vuosina sen historiallinen ja kansatieteellinen arvo ja merkitys on ymmärretty paremmin.
== Aiheesta muualla ==
* http://www.mykkaelokuvat.com/haat.html
* 
Luokka:Suomalaiset mustavalkoelokuvat
Luokka:Suomalaiset mykkäelokuvat
Luokka:Vuoden 1921 elokuvat
Hämeen Media

Hämeen Media (entiseltä nimeltään Mediatalo ESA) on Päijät-Hämeessä toimiva mediayhtiö, joka on erikoistunut painettujen ja digitaalisten sisältöjen sekä mediapalvelujen tuottamiseen. Mediaperheeseen sisältyvät tilattavat sanomalehdet Etelä-Suomen Sanomat, Itä-Häme, Keski-Häme, Hämeen Sanomat ja Forssan Lehti, kaupunkilehdet Uusi Lahti, Hollolan Sanomat, Päijät-Häme, Nastola-lehti, Orimattilan aluelehti ja Hämeenlinnan Kaupunkiuutiset, verkkopalvelu ess.fi, ääni- ja kuvatuotanto, radio sekä paino- ja jakelupalvelut.Hämeen Media Oy Syyskuussa 2016 Keskisuomalainen osti Mediatalo ESA:n, joka siihen asti omisti Hämeen Median.
Hämeen Sanomat Oy fuusioitui syyskuussa 2022 Hämeen Media Osakeyhtiöön, mikä tekee Hämeen Mediasta koko Hämettä palvelevan mediayhtiön. Hämeen Median päätoimipaikka sijaitsee Ilmarisentiellä Lahdessa. Toimintaa on Ilmarisentien lisäksi myös:
* Heinolassa, jossa tehdään Itä-Häme-lehteä
* Lahden keskustassa Mediakulmassa, josta lähetetään Radio Voiman lähetykset ja jossa työskentelee osa asiakaspalvelusta ja ajoittain myös Uuden Lahden toimitus
* Lammilla, jossa sijaitsee Keski-Hämeen toimitus
* Hämeenlinnassa, jossa sijaitsee Hämeen Sanomien toimitus
* Forssassa, jossa sijaitsee Forssan Lehden toimitus
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Hämeen Media
*ESS.fi
*Itä-Häme
*Keski-Häme
*Uusi Lahti
*Seutu4
*Hämeen Sanomat
*Forssan Lehti
*Hämeenlinnan Kaupunkiuutiset
*
Hämeenlinnan lyseon lukio

Hämeenlinnan lyseon lukio on perinteikäs lukio Hämeenlinnassa. Vuonna 2017 lukiota kävi yli 500 oppilasta. Koulun kotirakennus sijaitsee Lukiokadulla kaupungin keskustan Koilliskulmassa, mutta sisäilmahaasteiden vuoksi syksystä 2018 lähtien koulu toimii väistötiloissa Hattelmalantiellä, Kankaantaustan kaupunginosassa. Lyseon lukiolla on myös aikuisopiskelijoille tarkoitettu aikuislinja. Lukion rehtori on Pieta Tukkimäki-Hildén. Lukion toiminnasta vastaa usean kunnan yhteinen Koulutuskuntayhtymä Tavastia.
Koulu on perustettu 1873 Hämeenlinnan normaalilyseona ja se aloitti toimntansa Sibeliuksenkatu 17:ssä sijaitsevassa kivirakennuksessa. Myöhemmin vuokrattiin myös muita opetustiloja. 
Koulun oppilaina ovat olleet muun muassa Jean Sibelius, J. K. Paasikivi, E. N. Setälä, Eino Leino, Vexi Salmi, Irwin Goodman ja Jyrki 69. Lyseon motto on Labor improbus omnia vincit (vapaa suom. Periksiantamaton työ voittaa kaikki vastukset). 
Hämeenlinnan Lyseon lukiossa toimii nykyään myös urheilupainotteinen linja, urheilulinja (URLI), joka mahdollistaa oman harrastuksen harjoittamisen lukion aamutuntien tilalla. Silti urheilulinjalla olevat suorittavat kaikki samat kurssit kuin normaalin lukiolinjan opiskelijat. Luovan yrittäjyyden linja (YRI) siirtyi lyseolle Hämeenlinnan yhteiskoulun lukion yhdistyessä lyseon kanssa lukuvuodeksi 2012-2013. Samalla alueella kuin lukio sijaitsee myös Lyseon koulu (yläkoulu).
Lyseolla on vuodesta 1903 toiminut Suomen toiseksi vanhin luontokerho Calypso. Kerhon nykyinen toiminta painottuu muutaman kerran lukuvuodessa järjestettäviin retkiin sekä lähes viikoittain pidettäviin kokouksiin. Kerhon puitteissa on myös mahdollista suorittaa Luonto-Liiton perusmerkki. Aktiiviset jäsenet palkitaan kurssisuoritusmerkinnällä (Luonnonharrastuskurssi).
==Lähteet==
 
==Antsadata==
Luokka:Hämeenlinnan lukiot
Luokka:Koilliskulma
Hämäläinen (Viipurin mlk)

Hämäläinen oli kylä entisessä Viipurin maalaiskunnassa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella Venäjällä. Hämäläisen kylä sijaitsi maalaiskunnan itäosassa Viipurin kaupungin kaakkoispuolella. Hämäläisen naapurikyliä olivat Yläsäiniö, Alasäiniö, Uskila, Tirhilä ja Korpela–Autio. Viipurin maalaiskunnan suurin taajama, Säiniö, sijaitsi osittain Hämäläisen kylän alueella. 
==Asutus ja elinkeinot==
Hämäläisen kylän läpi kulki valtatie 15 Viipurista Rajajoelle. Vuonna 1937 kylässä oli 937 asukasta.Lakio 1982, s. 264 Asutuksen ja palveluiden puolesta Hämäläinen liittyi läheisesti pääasiassa Yläsäiniön kylän alueella sijainneeseen Säiniön taajamaan, jonka eteläosa sijaitsi Hämäläisen alueella. Taajamamaisen asutuksen syntyyn kylän pohjoisosaan ja edelleen valtatie 15 varteen vaikutti Viipurin maalaiskunnan harjoittama asuntotonttien myynti alueella.Kuujo 1982, s. 417 Kylän eteläosat olivat kuitenkin puhdasta maaseutualuetta. Vuonna 1937 kylässä oli 450 ha metsää ja 186 ha peltoa.Lakio 1982, s. 269 ja 273 Suurin osa kylästä kuului Säiniön koulupiiriin.Kuujo 1982, s. 378 Aivan eteläisin osa kuului Aution koulupiiriin.Kuujo 1982, s. 376 
==Historia==
Talvisodan loppuvaiheessa neuvostojoukot etenivät Hämäläisen alueelle. Asukkaat oli evakuoitu jo sodan alussa muualle Suomeen. Moskovan rauhassa Viipurin maalaiskunta Hämäläinen mukaan lukien siirtyi Neuvostoliitolle. Jatkosodassa luovutetut alueet valloitettiin takaisin vuonna 1941 ja kyläläiset pääsivät palaamaan koteihinsa. Uusi evakuointi oli kuitenkin edessä kesällä 1944.
==Lähteet==
*
===Viitteet===
Luokka:Viipurin maalaiskunnan kylät
Häntälä (Halikko)

Häntälä on kylä Halikossa Salossa. Kylän pääalue sijaitsee Ahtialan eteläpuolella Halikonjoen ja Kuninkaantien välissä.
Häntälä on kuulunut suomalaisen vero-oikeuden piiriin, joten kylä on perustettu viimeistään 1200-luvulla. Ensimmäinen maininta Häntälästä on vuodelta 1429. Vuoden 1540 maakirjassa Häntälän koko on pienentynyt, sillä se on mainittu yksittäistilana. 1700-luvulle tultaessa kylä on jälleen kasvanut ja siellä on sijainnut yksi armeijan ratsutila. Häntälän tila toimi nimismiehentalona 1500-luvun lopusta lähtien, joten kylä oli käräjäpaikka. Nimismiehentalon yhteydessä oli myös kestikievari, joka sai oman rakennuksensa 1800-luvulla.
Ahtialan puolella sijaitsevassa Häntälän koskessa sijaitsi Häntälän mylly, jonka rauniot ja pato ovat edelleen paikallaan. Myllyä käyttivät myös muiden kylien asukkaat. Kylän läpi kulki Rantarata ennen radan oikaisua, ja kylässä oli oma Häntälän seisake.
==Lähteet==
*Turun maakuntamuseon SARAKUM-projekti: Halikon kulttuuriympäristö ja arvot
Luokka:Halikon kylät
Härkälä (Somero)

Härkälä on kylä Somerolla, Kirkkojärven rannalla. Sen naapurikyliä Somerolla ovat Saarentaka lännessä, Harju idässä ja Pappila pohjoisessa. Etelässä kylään rajautuvat Häntälän ja Talvisillan kylät Somerolla sekä Kiikalan Hirvelän kylä Salossa.Lehtonen 1990: 505. Kylä sijaitsee lähellä Someron keskustaajamaa, ja varsinkin Härkäläntien varressa Kirkkojärven rannassa on Someron keskustaajamaan kuuluvaa omakotiasutusta. Härkälän väkiluku vuonna 2011 oli 202, mikä teki siitä väkiluvultaan Someron yhdenneksitoista suurimman kylän. Kirkkojärven rannassa Härkälässä on Someron kaupungin uimapaikka ja veneranta.
Historialtaan Härkälä on kartanokylä, jonka kaikki maat vielä 1900-luvussa kuuluivat kylässä sijaitsevalle Härkälän kartanolle.Lehtonen 1990: 206-207. Yhdessä viereisten Saarentaan, Harjun ja Lammin kylien kanssa Härkälän kylälle on kuulunut Laitiaistenmaan takamaa Tammelan rajalla. Tästä on päätelty, että kylät vielä 1600-luvulle asti ovat muodostaneet yhden jakokunnan. Härkälän kartano sijaitsee Kirkkojärven ja Saarentaanjärven väliseen salmeen pistävällä niemellä, ja kartanon hirsirakenteinen päärakennus on 1800-luvulta.Lehtonen 1990: 207, 208.
==Lähteet==
*
===Viitteet===
Luokka:Someron kylät
Hätäaputyöt

Hätäaputyöt tai työttömyystyöt olivat ruumiillista työtä, jota kunnat järjestivät työttömille suuren työttömyyden vallitessa. Niistä maksettiin noin kaksikymmentä prosenttia pienempää palkkaa kuin vapaiden markkinoiden töissä kouluttamattomille sekatyömiehille. 
Suomessa hätäaputöitä tehtiin paljon katovuosina 1860-luvulla, muun muassa Riihimäen ja Pietarin välistä rautatietä rakennettiin hätäaputöinä. 1930-luvun lamavuosina hätäaputöiden perinnettä jatkettiin siksikin, että yleinen mielipide vastusti ihmisten totuttamista avustusten varassa elämiseen. Sotien jälkeenkin tämä niin sanottu ”lapiolinja” tai ”työlinja” säilyi keskeisenä ratkaisuna työttömyysongelmaan, joka 1950-luvulla oli etupäässä maaseudun metsätyömiesten ja kaupunkien rakennustyömiesten talvityöttömyyttä.Matti Hannikainen: Lapionvarresta näyttöpäätteelle, s. 67–69 teoksessa Kai Häggman; Anu-Hanna Anttila. Suomalaisen arjen suuri tarina. Werner Söderström; 2010. ISBN 978-951-0-36732-2.
Tyypillisesti hätäaputyöt ovat olleet tienrakennusta, torien kiveämistä ja radan rakennusta tai siistimistä, joskus myös suo-ojien kuokkimista suon kuivattamiseksi metsämaaksi tai peltoviljelyä varten. Hätäapu- eli työttömyystöillä rakennettiin etenkin Itä- ja Pohjois-Suomeen uutta infrastruktuuria kuten vesi- ja viemäriputkistoja, satamia, maanteitä ja katuja.
Hätäaputöiden käyttö jatkui ajoittaisena aina 1960-luvulle työttömyyskorvausjärjestelmän syntyyn asti. Kun työttömyystöiden avulla Suomen infrastruktuuri nopeasti koheni tavoitellulle tasolle, alkoi sopivia työkohteita olla yhä vähemmän. Elintason nopean kasvun myötä siirtotyömaiden olot ja tilapäistyöt eivät enää houkutelleet, mikä osaltaan johti maaseudun väestön muuttoliikkeeseen vakituisten töiden perässä kohti etelän kaupunkeja ja Ruotsia. Ruumiillisen lapiotyön teettäminen alkoi myös tulla kannattamattomaksi uusien työkoneiden myötä.
==Hätäaputöitä==
*Tokerotie, Jalasjärvi
*Riihimäki–Pietari-rata, Lahti–Riihimäki
*Nälkäkanava, Kajaani
== Katso myös ==
* Lapiolinja
== Lähteet ==
Luokka:Suomen taloushistoria
Luokka:Suomen työvoimapolitiikka
Hätäinen päätelmä

Hätäinen päätelmä tarkoittaa argumentaatiovirhettä, jossa kausaliteetti tai korrelaatio päätellään vain yhden, usein ensimmäisenä mieleentulevan, mahdollisuuden mukaan ja sivuutetaan muut mahdollisuudet, usein miettimättä lainkaan mielekkäimpiä vaihtoehtoja. Sen yleinen kaava on seuraava:
# On mahdollista, että muun muassa B voi aiheuttaa A:n
# Siispä B on aiheuttanut A:n
Esimerkki tästä virheestä on:
:Auto ei käynnisty. Joku on siis kaatanut tankkiin sokeria.
:Jannen skitsofrenia johtuu aivan varmasti ylieläytymisestä roolipelihahmoihin.
Luokka:Argumentaatiovirheet
Hätäinen yleistys

Hätäinen yleistys on argumentointivirhe, jossa tehdään induktiivinen yleistys liian vähäisten todisteiden perusteella. Usein hätäinen yleistys tehdään sellaisten tilastotietojen perusteella, joiden otos ei ole tarpeeksi suuri. Hätäinen yleistys luokitellaan väärien yleistysten ryhmään. Sen kaava on:
# Otos S, joka on liian pieni, on otettu populaatiosta P
# Päätelmä C tehdään populaatio P:stä perustuen otos S:ään.
Esimerkkejä:
*Henkilö A matkustaa kaupungin X läpi ensimmäistä kertaa. Hän näkee 10 ihmistä, jotka kaikki ovat lapsia. Henkilö A palaa takaisin kotikaupunkiinsa ja kertoo, että kaupungissa X ei ole aikuisia asukkaita. 
*Smith, joka on kotoisin Englannista, päättää opiskella yliopistossa Yhdysvalloissa. Hän ei ole ennen käynyt Yhdysvalloissa. Ensimmäisen opiskelupäivän jälkeen Smith kävelee yliopistolta ja näkee kaksi valkoista oravaa. Kirjeessään kotiin hän kertoo, että oravat Amerikassa ovat valkoisia.
== Lähteet ==
Luokka:Argumentaatiovirheet
Luokka:Tilastovirheet
Håkan Malm

Lars Håkan Malm (7. helmikuuta 1936 Maalahti – 7. tammikuuta 2018 Maalahti) oli Ruotsalaista kansanpuoluetta edustanut suomalainen poliitikko.
Malm valmistui agrologiksi vuonna 1955, ja hän toimi maanviljelijänä Maalahdessa vuodesta 1956. 1961–1975 hän toimi Pohjanmaan Munakeskuskunnan (Österbottens Äggcentrallag) johtajana.
Malm toimi kansanedustajana Vaasan läänin vaalipiiristä kuuden vaalikauden ajan, syyskuusta 1975 maaliskuuhun 1999. Eduskuntavaaleissa 1999 hän ei ollut enää ehdolla. Hän toimi vuodesta 1987 vuoteen 1999 eduskunnan valtiovarainvaliokunnan varsinaisena jäsenenä. Hän vaikutti varsinaisena jäsenenä myös lakivaliokunnassa, laki- ja talousvaliokunnassa, liikennevaliokunnassa ja suuressa valiokunnassa. Vuodet 1987–1995 Malm oli kansliatoimikunnan jäsen ja 1996–1999 valtiontilintarkastaja. Vuonna 1998 hänelle myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi.
Malm oli yli 30 vuotta, vuodet 1961–1992, Maalahden kunnanvaltuuston jäsen. Vuosina 1970–1975 hän oli kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Hän toimi Ruotsalaisen kansanpuolueen varapuheenjohtajana vuodesta 1976 vuoteen 1996 ja presidentin valitsijamiehenä vaaleissa 1978, 1982 ja 1988. 
Malm oli naimisissa vuodesta 1958, ja hänellä oli kaksi lasta, vuonna 1959 syntynyt tytär ja vuonna 1966 syntynyt poika. 
== Lähteet ==
* 
* 
===Viitteet===
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikot
Luokka:Maalahden kunnanvaltuutetut
Luokka:Vaasan vaalipiiri
Luokka:Valtiopäiväneuvokset
Luokka:Vuonna 1936 syntyneet
Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
IBM DB2

IBM DB2 (lyhyesti DB2, ) on IBM:n tietokannan hallintajärjestelmä, joka on saatavilla useille alustoille.
Tuettuja alustoja ovat AIX, Linux (Docker, x64, p, z), macOS ja Windows (x86, x64).
Ohjelmisto tukee relaatiotietokantojen lisäksi myös oliotietokantoja.
Ohjelmiston kehitys on aloitettu 1970-luvulla IBM:n VSE ja MVS -alustoille.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Tietokantojen hallintajärjestelmät
Luokka:IBM:n ohjelmistot
ICANN

ICANN () on voittoa tavoittelematon organisaatio, joka hallinnoi Internetin osoitteiden tunnuksia. Se perustettiin 18. syyskuuta 1998. Järjestö on yhdysvaltalainen, mutta sen hallintoa on pyritty saamaan kansainväliseksi. Tunisiassa 2005 kokoontunut YK:n tietoyhteiskuntakokous päätti kuitenkin säilyttää osoitteiden hallinnan ICANN-järjestöllä edelleen.
ICANN ylläpitää verkkotunnuksiin liittyvän hallinnon lisäksi myös Internet Assigned Numbers Authoritya eli IANAa. IANAn tehtäviin kuuluu hallinnoida esimerkiksi IPv4 ja IPv6-osoitteiden jakamista globaalilla tasolla.
== Katso myös ==
* Verkkotunnus
* Luettelo Internetin maatunnuksista
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* Virallinen sivusto
Luokka:Internet-palveluntarjoajat
Luokka:Internet
ICD

International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems (lyh. ICD) on kansainvälinen tautiluokitusjärjestelmä, jonka WHO on kehittänyt. Luokittelun tuorein versio tunnetaan lyhenteellä ICD-11 ja se julkaistiin 2018 . Suomessa käytetään edelleen sitä edeltänyttä ICD-10-versiota: vanhan version käyttö jatkuu Lääkärilehden mukaan toistaiseksi Suomen potilastietojärjestelmissä. Suomessa oli tarkoitus siirtyä uuden versioin käyttöön vuonna 2022, mutta hankeen käynnistämiseen ei oltu osoitettu rahoitusta helmikuuhun 2022 mennessä.
ICD-10-tautiluokitus on ollut virallisessa käytössä Suomessa vuoden 1996 alusta. 
Mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöiden osalta ICD-10 on pääosin yhteneväinen Yhdysvaltain psykiatriyhdistyksen APA:n kehittämän eri koulukunnista riippumattoman diagnoosijärjestelmän DSM-IV (Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders) kanssa. Oireluokituksista löytyy kuitenkin merkittäviä eroavuuksia, esimerkiksi persoonallisuushäiriöiden ryhmittelyssä sekä neuroosi-käsitteen käytössä (epämääräinen neuroosiluokitus poistettiin DSM:n kolmannessa versiossa, mutta se löytyy edelleen ICD:stä).
== Tautiluokitus ICD-10:n pääluokat ==
* A00–B99 Tartunta- ja loistauteja
* C00–D48 Kasvaimet
* D50–D89 Veren ja verta muodostavien elinten sairaudet sekä eräät immuunimekanismin häiriöt
* E00–E90 Umpierityssairaudet, ravitsemussairaudet ja aineenvaihduntasairaudet
* F00–F99 Mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöt
* G00–G99 Hermoston sairaudet
* H00–H59 Silmän ja sen apuelinten sairaudet
* H60–H95 Korvan ja kartiolisäkkeen sairaudet
* I00–I99 Verenkiertoelinten sairaudet
* J00–J99 Hengityselinten sairaudet
* K00–K93 Ruuansulatuselinten sairaudet
* L00–L99 Ihon ja ihonalaiskudoksen sairaudet
* M00–M99 Tuki- ja liikuntaelinten sekä sidekudoksen sairaudet
* N00–N99 Virtsa- ja sukupuolielinten sairaudet
* O00–O99 Raskaus, synnytys ja lapsivuoteus
* P00–P96 Eräät perinataaliaikana alkaneet tilat
* Q00–Q99 Synnynnäiset epämuodostumat, epämuotoisuudet ja kromosomipoikkeavuudet
* R00–R99 Muualla luokittamattomat oireet, sairaudenmerkit sekä poikkeavat kliiniset ja laboratoriolöydökset
* S00–T98 Vammat, myrkytykset ja eräät muut ulkoisten syiden seuraukset
* V01–Y98 Vammojen, sairauksien ja kuoleman ulkoiset syyt
* Z00–ZZB Tekijöitä, jotka vaikuttavat terveydentilaan ja yhteydenottoihin terveyspalvelujen tuottajiin
* ATC-koodit 	Myrkytyksen tai sairauden aiheuttaneet lääkeaineet
==ICD-11==
Luokitus sisältää mm. videopeliriippuvuuden.https://www.tiede.fi/artikkeli/uutiset/peliriippuvuudesta-tuli-sairaus
== Katso myös ==
* Lääketieteen tautiluokitus
* Luettelo sairauksista
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* WHO: ICD-11-tautiluokitus (englanniksi)
*WHO: ICD-10-tautiluokitus (englanniksi)
* THL, 2011 Tautiluokitus ICD-10 (pdf, 2,5 MB) 
* THL Koodistopalvelin
* ICD-10 tautiluokituksen diagnostiset kriteerit mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöille 
* ICD10data.com-tietopankki 
Luokka:Lääketiede
Luokka:Luokittelujärjestelmät
Luokka:Maailman terveysjärjestö
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
IETF

The Internet Engineering Task Force (IETF) on Internet-protokollien standardoinnista vastaava organisaatio. Nykyinen Internetin perusta ja käytännössä kaikkien sovellusten pohjana toimivat protokollat ovat IETF:n aikaansaannoksia.
IETF:n päätoiminta tapahtuu sen työryhmissä, joiden tarkoituksena on tuottaa Request for comment-standardeja.
== Kulttuuri ==
IETF:n koko perusidea verrattuna esimerkiksi ETSI-standardointiorganisaatioon on sen avoimuus, vapaus ja jopa anarkistisuus. Käytännön kehitystyö tapahtuu avoimilla sähköpostilistoilla, joille kuka tahansa saa liittyä. Tämä mahdollistaa standardien nopean ja tehokkaan hiomisen valmiiksi altistaen ne kuitenkin kritiikille koko niiden kehityskulun aikana.
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* IETF:n Internet-sivut
* IETF:n työryhmien dokumentit
IP-tunnelointi

IP-tunnelointi mahdollistaa näennäisten yhteyksien muodostamisen IP-reitittimien välille. Erilaisia IP-tunnelointiprotokollia ovat
*IP-in-IP
*Generic Routing Encapsulation (GRE)
*MinimalIP
Tunnelointiprotokollat voivat hyödyntää myös PPP-protokollaa, mutta tällöin puhutaan käytännössä jo etäkäytöstä ja VPN:istä:
*L2F
*PPTP
*L2TP
Myös IPSec-salausprotokollaa käytetään tunnelointiin. Sitä voidaan kuljetusmoodin lisäksi ajaa myös tunnelointimoodissa, jolloin käytännössä vaikutus on sama, kuin esimerkiksi IP-in-IP-protokollan käyttö. IPSec-protokollassa salaus on myös valinnainen, eikä pakollinen.
== Tietoturva ==
Puhtaita IP-tunnelointiprotokollia ilman salausta ei pitäisi liikennöidä Internetissä, ellei tietoa ole suojattu muutoin (useimmiten ei ole). Jos tunneloinnissa on salaus mukana, onkin kyseessä jo VPN. Sen sijaan IP-tunnelointiprotokollat ovat kätevä lisä VPN-protokollia täydentämään verkkoinfrastruktuurin yksinkertaistamisessa.
Luokka:Tietoturva
Luokka:TCP/IP
IPX/SPX

IPX/SPX (Internetwork Packet Exchange/Sequenced Packet Exchange) on Novellin kehittämä tietoliikenneprotokollapino Novell Netwaren käyttöön. Protokolla on kehitetty Xeroxin XNS:stä (Xerox Network System).
IPX-protokolla sijaitsee OSI-mallin tasolla 3 ja SPX-protokolla sijaitsee OSI-mallin tasolla 4. Protokollaa käytetään socket-rajapinnalla kuten Winsock ja muun muassa Linuxissa on tukea protokollalle. 
IPX-protokolla suoritti pakettien reitityksen vastaavassa kerroksessa kuten IP-protokolla TCP/IP:ssä.
Toimistosovellusten lisäksi eräät videopelit kuten Descent ovat tukeneet pelaamista lähiverkossa protokollan yli.
Protokollan on laajalti syrjäyttänyt TCP/IP:n yleistyminen.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* An Introduction to Novell's IntranetWare IPX/IP Gateway 
Luokka:Tietoliikenneprotokollat
IP (täsmennyssivu)

IP voi tarkoittaa:
* IP, Internet-protokolla
** IP-paketti, Internet-protokollan perusyksikkö
** IP-osoite, verkkoon kytketyn tietokoneen yksilöivä numerosarja
** IP-tunnelointi, näennäisten yhteyksien muodostaminen IP-reitittimien välillä
** IP-puhe, IP-protokollaa käyttävän verkon välityksellä käytävän reaaliaikaisen puheen mahdollistava tekniikka
* IP-luokitus, sähkölaitteiden tiiviyden määrittelevä luokitus
* .ip, näennäinen ylätason verkkotunnus
* Ip, kylä Sălajissa, Romaniassa
* Deanie Ip, kiinalainen näyttelijä ja laulaja
* Itsenäisyyden Puolesta (IP), Suomessa 1970–1980-luvuilla toiminut oikeistolainen poliittinen järjestö
* ip, iltapäivällä, käytetty ennen kelloaikamerkinnöissä, katso tunti
* Intellectual property, immateriaalioikeus, usein lyhennetty muotoon IP
ISO 14001

ISO 14001 on ympäristöasioiden hallintaa käsittelevä kansainvälinen standardisarjan päästandardi, joka on laajasti käytössä maailmalla ympäristöasioiden hallinnan perustana. 
Standardin ensimmäinen versio julkaistiin 1996 
, ja se on sittemmin kasvanut maailman toiseksi suosituimmaksi hallintajärjestelmäksi heti ISO 9000-standardin jälkeen.
==Standardin osa-alueet==
Standardi sisältää peruselementit tehokkaalle ympäristöjohtamisjärjestelmälle, ja sitä voidaan soveltaa minkä tahansa tyyppiseen ja kokoiseen organisaatioon, niin julkisella kuin yksityiselläkin sektorilla.
Standardi vaatii organisaatiota määrittämään ympäristöpäämääränsä ja -tavoitteensa, sekä johtamisjärjestelmän, jolla nämä tavoitteet saavutetaan. Lisäksi standardi vaatii, että organisaatio pitäytyy näissä vaatimuksissa myös prosesseissaan, menettelyohjeissaan ja toiminnoissaan.
Standardin päävaatimukset ovat:
* ympäristöpolitiikka 
* suunnittelu 
* järjestelmän toteuttaminen ja toiminnot 
* tarkastukset ja korjaavat toimenpiteet
* johdon katselmus 
Standardiin liittyviä sertifikaatteja myöntävät akkreditoidut sertifiointialan yritykset. Vuoden 2017 lopussa suomessa oli ISO 14001 -sertifikaatteja 1 480 kappaletta. 
===Asteittain siirtyminen vihreämpään suuntaan===
Standardi vaatii organisaatiota selvittämään kaikki ympäristövaikutuksensa ja niihin liittyvät näkökohdat. Se vaatii toteuttamaan toimenpiteitä, joilla parannetaan prosessien toimivuutta painopistealueilla ja merkittävimmissä ympäristönäkökohdissa.
===Standardin hyödyt===
Ympäristöjärjestelmän käyttöönotolla voidaan saavuttaa useita liiketoiminnallisia hyötyjä vaatimustenmukaisuuden lisäksi. Näitä ovat muun muassa kustannustehokkuuden parantaminen, henkilöstön ympäristötietoisuuden edistäminen ja vastuullisuuden osoittaminen sidosryhmille.
==Uusin versio==
Uusin versio standardista on ISO 14001:2015 joka julkaistiin 15. syyskuuta 2015. SFS julkaisi standardin suomeksi marraskuussa 2015 nimellä SFS-EN ISO 14001. 
==Muita standardeja==
ISO 14001 -standardiin liittyvät läheisesti myös nämä standardit:
* ISO 14004: Ohjeita ympäristöjohtamisjärjestelmän kehittäjille
* ISO 14005: Opastusta ympäristöjohtamisjärjestelmän käyttöönottoon ja ympäristönsuojelun tason arviointiin
* ISO 14006: Ohjeita ympäristönäkökohdat huomioon ottavan suunnittelun liittämisestä ympäristöjohtamisjärjestelmään
Lisäksi ISO 14000-standardiperheessä on lukuisia muitakin standardeja ympäristöasioiden hallintaan liittyen, joilla on liittymäkohtia ISO 14001-standardiin. Näitä ovat muun muassa ISO 14031, ISO 14020 ja ISO 14040.
==Aiheesta muualla==
*ISO 14000 standardisarja
==Lähteet==
Luokka:ISO
ja:ISO 14000#ISO 14001