nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Stratosfääri

Stratosfääri eli yläilmakehä on ylemmän ilmakehän kerros, joka alkaa
troposfäärin yläpuolelta, keskimäärin noin 15 kilometrin korkeudesta.
Useimmat Maassa tuntemamme sääilmiöt, kuten sateet, tapahtuvat troposfäärissä. Stratosfäärissä ilma johtaa ääntä, mutta siellä ilma on kuitenkin liian ohutta ihmisen hengitettäväksi. 
Stratosfäärissä oleva otsonikerros suojaa kasveja ja eläimiä syöpää aiheuttavalta ja tappavalta, Auringosta tulevalta, hyvin lyhytaaltoiselta ultraviolettisäteilyltä. Kosminen säteily synnyttää stratosfäärissä sekundaarisäteilyä. 
Stratosfääri on päiväntasaajalla n. 17–50 kilometrin korkeudessa, mutta napa-alueilla stratosfäärin alaraja, tropopaussi, on vain n. 8 kilometrin korkeudessa. Ilmanpaine on stratosfäärissä noin 1/10–1/1 000 siitä mitä maan pinnalla.
Maan stratosfääri mahdollistaa elämän hengissä säilymisen, toisin kuin Venuksessa ja Marsissa, joissa stratosfääriä ei ole.
Tropopaussi toimii lukkona, joka estää vesihöyryä pääsemästä ylempään ilmakehään ja hajoamasta siellä Auringon säteilyn vaikutuksesta, jolloin vety haihtuisi avaruuteen. Kylmä stratosfääri ei pysty sisältämään runsaasti vesihöyryä, sillä kylmä ilma sisältää muutenkin vain vähän kosteutta. Tällöin otsonikerroksen yliseen stratosfääriin ei kulkeudu kuin pieni määrä vesihöyryä kerrallaan Auringon ultraviolettisäteilyn hajotettavaksi.
Silti pieniä määriä vesihöyryä pääsee ylempään ilmakehään muun muassa tulivuorenpurkauksissa ja haihtumaan Maasta pois.
Joskus noin 15–35 kilometrin korkeudessa stratosfäärissä muodostuu polaarisia stratosfääripilviä eli helmiäispilviä.
Silloin tällöin tulivuorenpurkaukset nostavat stratosfääriin pieniä rikkihappopisaroita, jotka heijastavat pois Auringon säteilyä. Tällöin Maan lämpötila alenee hieman.
Stratosfäärissä on jääkiteitä, joilla on suuri merkitys otsonikadossa. Kun CFC-yhdiste nousee stratosfääriin, niin ne härmistyvät jääkiteisiin ja hajoavat klooriksi joka tuhoaa otsonikerrosta. 
Stratosfäärissä ilmalla on oma kiertoliikkeensä, joka ei noudata troposfäärin lakeja. Ilma lämpenee stratosfäärissä otsonin vaikutuksesta huippua kohti mentäessä, mistä johtuen stratosfäärin ilma on vakaassa tilassa.
Stratosfäärin yläosaa lämmittää otsonin, vesihöyryn ja hiilidioksidin absorboima Auringon ultraviolettisäteily."Radioastronomia - kurssimateriaali: Maapallon ilmakehä". Helsingin yliopisto, 2006. (luettu 29.6.2007)
Stratosfäärin yläpuolella noin 50–85 kilometrin korkeudessa on mesosfääri. Siellä lämpötila laskee −3 °C:sta −70 °C:een.
==Lähteet==
S
Stressi-Erkki

Stressi-Erkki (Stressed Eric) on brittiläinen animaatiosarja, jonka tuotti Absolutely Productions BBC Two -televisiokanavalle ja Television New Zealandille. Sarja kertoo Erkki Heiveröstä (Eric Feeble), keskiluokkaisesta miehestä, joka on aina pahasti stressaantunut perheensä, työnsä, työtovereidensa ym. vuoksi.
==Sarjan idea==
Eric Feeble on 40-vuotias mies, joka ei ole päässyt yli avioerostaan, asuu keskiluokkaisessa lontoolaisessa talossa ja on aina kovan paineen ja stressin alla elämänsä kaikilla osa-alueilla. Hänen kaksi lastaan, Claire ja Brian, piinaavat häntä pelolla ja huolilla päivittäin. Claire on hauras kuusivuotias, joka on allerginen laajalle kirjolle asioita vehnästä poneihin, kun taas Brian on oppimisvaikeuksinen kymmenvuotias, joka on jäänyt kolmesti peräkkäin luokalleen. Perheen au pair Maria on 18-vuotias portugalilainen nainen, jolla on vakava alkoholiongelma. Huolimatta Ericin toistuvista yrityksistä pitää hänet kontrollissa ja keskittyneenä, Maria näyttää olevan tunteja lattialla sammuneena. 
Ericin entinen vaimo Liz soittelee Ericille jatkuvasti, mikä vain pahentaa hänen stressiään, ja menestynyt snobimainen Perfectin naapuriperhe näyttää Ericille jatkuvasti kivuliaasti, millaista elämä voisi olla.
Ericin työpaikkakaan ei missään tapauksessa ole pakopaikka jokapäiväisiltä huolilta. Hänen pomonsa, Paul Power (PP), on kovaääninen ja epäkohtelias. Hän on alentanut Ericin apulaisjohtajan paikalta ala-arvoiseksi virkailijaksi toimistoon, joka on siivouskomeron ja miesten vessan välissä. Hänen sihteerinsä Alison on hyödytön soitellen koko työaikansa omia puheluitaan ja jättäen huomiotta Ericin huomautukset.
Lähes joka jakson päätteeksi Ericin stressi kipuaa huippupisteeseen, jossa sykkivä otsasuoni irtoaa ja kiertyy hänen kaulansa ympärille kuristamaan häntä.
==Ääninäyttelijät==
* Mark Heap Eric Feeblenä (UK) & (NZ)
* Morwenna Banks Claire Feeblenä ja Heather Perfectinä
* Rebecca Front Liz Feeblenä
* Gordon Kennedy useissa eri rooleissa
* Doon Mackichan Maria Gonzalezina ja Alison Scabiena
* Geoffrey McGivern Calebina ja Paul Powerina
* Paul Shearer Docina
* Alison Steadman Mrs Perfectinä
Yhdysvaltalaismukaelmassa Mark Heapin äänen korvasi Hank Azaria.
==TV-historia==
Sarjan ensiesitys oli BBC Two:lla huhtikuussa 1998 sisältäen kaksi kautta.
Suomessa sarjaa esitti Nelonen vuonna 2000.
== Jaksot ==
=== 1. kausi ===
#Nativity
#Sex
#Pony
#Hospital
#Potato
#Tidy
=== 2. kausi ===
#Cricket
#Bursting
#Team
#Tent
#Crush
#Au Pair
#Drool
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Virallinen sivusto
*Absolutely Productionsin sivusto
Luokka:1990-luvun televisiosarjat
Luokka:Brittiläiset animaatiosarjat
Luokka:BBC:n televisio-ohjelmat
Stressi (yhtye)

Stressi oli 1970–1980-lukujen vaihteessa toiminut imatralainen uuden aallon synthpop-yhtye. Stressi perustettiin vuonna 1979 ja vuonna 1980 se sijoittui kakkoseksi rockin SM-kilpailujen "keskityylin" sarjassa. Alkuperäiskokoonpanoon kuuluivat Jukka Pulliainen, Harri Rasimus, Martti Salminen, ja Kari "Gabi" Hakanen. Rasimuksen ja Pulliaisen erottua yhtyeestä heti SM-kilpailujen jälkeen mukaan tuli Mauri Sumén. Yhtyeellä oli androgyyninen imago, tieteiselokuvien äänimaailmaan viittaava syntetisaattorisointi ja Kraftwerkin "robottiasuista" vaikutteita saaneet puvut.
Stressin ensimmäinen single "Tatsia"/"Rajattu vapaus" julkaistiin Finnlevyn Kräk!-alamerkillä vuonna 1980. Ainoaksi jäänyt albumi Stressi ilmestyi seuraavana vuonna. Sillä soittavat Salminen (laulu, koskettimet, basso), Hakanen (laulu, rytmikone) ja Sumén (koskettimet). Sanoittajina toimivat Illi Broman ja Jaana Rinne. Seuraavana vuonna yhtyeeltä ilmestyi vielä yksi single, jolla laulajana kuultiin myöhemmin näyttelijänä tunnetuksi tullutta Riitta Havukaista. Salmisen ja Hakasen lisäksi kokoonpanossa oli basisti Jesu Hämäläinen.
Vuonna 2018 Svart Records -levy-yhtiö julkaisi yhtyeen koko tuotannon Tatsia – The Complete Studio Recordings -kokoelma-albumilla, johon sisältyy aiemman tuotannon lisäksi myös kolme ennen julkaisematonta kappaletta.
== Diskografia ==
=== Singlet ===
* "Tatsia" (Kräk!, 1980)
* "Labyrintti" (Kräk!, 1981)
* "Majoeur" (Dig It, 1982)
=== Albumit ===
* 
* 
== Lähteet ==
* Ylen Elävä arkisto: Stressi: Go-Go Mod (teksti: Jukka Lindfors)
* Stressi Finnmusic.netin tietokannassa
=== Viitteet ===
==Aiheesta muualla==
*Stressi discogs.com -verkkosivustolla
*Stressi - The Early FinnScene: Synthpop phinnweb.org -verkkosivustolla
Luokka:Suomalaiset popyhtyeet
Luokka:Suomalaiset synthpop-yhtyeet
Strippi

Strippi on lyhyt sarjakuva, jonka pituus on yleensä 2–4 ruutua. Niitä julkaistaan eniten sanomalehdissä ja Internetissä. Sunnuntaistrippi on kaksi- tai kolmirivinen. Monet aikakauslehdetkin julkaisevat tällaisia puolen sivun sarjoja. Suosittuja strippejä kootaan myös sarjakuvakirjoiksi.
Perinteinen strippisarja tehdään nopeasti silmäiltäväksi sanomalehden kevennykseksi. Strippi voi olla yksittäiseen tapahtumaan tai oivallukseen perustuva vitsi tai osa jatkokertomusta. Kun strippejä julkaistaan arkipäivisin, yhden jatkokertomuksen ilmestyminen voi kestää kuukausia.
Suurin osa stripeistä on huumorisarjoja, jotka kuvaavat koomisia arkipäivän tapahtumia (esim. Lassi ja Leevi, Jere, B. Virtanen). Sanomalehtistrippeinä julkaistaan myös poliisi- ja jännityssarjoja (esim. Mustanaamio, Rip Kirby), mutta niiden suosio strippimuodossa on ollut jo pitkään laskussa.
== Katso myös ==
* Yonkoma
* Luettelo strippisarjakuvista
*
Subjekti

Subjekti (lat. subiectum, käännös kreikan sanasta hypokeimenon ’alla oleva’) voi tarkoittaa seuraavia asioita:
* subjekti, kielitieteessä lauseenjäsen, joka ilmaisee tekijää
* subjekti, olio, josta väitetään (predikoidaan) jotakin
* subjekti, filosofinen olio, jolla on subjektiivisia kokemuksia ja joka on suhteessa muihin entiteetteihin.
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Substantiivi

Substantiivit eli nimisanat ovat yksi sanaluokista. Substantiivi ilmaisee asiaa tai esinettä ja suomessa sitä taivutetaan sijamuodoissa, luvuissa ja omistusliitteitä liittämällä, minkä lisäksi voidaan lisätä liitepartikkeleita. Suomessa substantiivi kuuluu nomineihin. Muissa kielissä substantiivia voidaan taivuttaa myös esimerkiksi suvussa eli genuksessa. Esimerkiksi saksassa jokaisella substantiivilla on suku ja sen mukainen artikkeli, jota taivuttamalla ilmaistaan sanan sijamuoto. Saksassa nämä artikkelit ovat yksikössä der (maskuliini), das (neutri) ja die (feminiini) sekä monikossa pelkkä die. Joissain kielissä substantiiveihin voidaan myös liittää verbien taivutuspäätteitä.
Substantiivit jaetaan yleisnimiin (appellatiivit) ja erisnimiin (proprit). Erisnimi viittaa yksilöityyn henkilöön, olioon, asiaan tai esineeseen. Yleisnimi puolestaan viittaa henkilöihin, olioihin, asioihin tai esineisiin lajinsa edustajana. Ainiala-Saarelma-Sjöblom 2008, 12 Yleisnimi siis luokittelee, esimerkiksi vuoristo, kun taas erisnimi yksilöi, esimerkiksi Kalliovuoret.
Yleisnimet voidaan edelleen jakaa laskettaviin ja ei-laskettaviin. Laskettavat yleisnimet viittaavat yksilöihin tai yksittäisiin asioihin/esineisiin, kun taas ei-laskettavat viittaavat yleensä aineisiin tai abstraktioihin, joita ei voi laskea. Laskettavia substantiiveja on esimerkiksi koira, joiden lukumäärä voidaan todeta. Ei-laskettaviin aine- ja abstraktisanoihin kuuluvat esimerkiksi maito tai matematiikka.
== Katso myös ==
*Substantiivitauti
== Lähteet ==
*
=== Viitteet ===
Luokka:Sanaluokat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Substantiivitauti

Substantiivitauti on ymmärtämistä haittaava lauserakenneilmiö, jossa yksinkertainen predikaatti korvataan abstraktisubstantiivin ja merkitykseltään kalpean verbin liitolla. Suomen kielessä tällaisia verbejä ovat esimerkiksi olla, tehdä, suorittaa, osoittaa, toteuttaa, toteutua, tapahtua, ilmetä, vaikuttaa. Esimerkiksi "naimattomien naisten määrä osoittaa lisääntymistä", "pyykin ulkokuivausta suoritetaan" ja "toteutetaan hintojen korotus" ovat substantiivitautisia lauseita. Sanonnat olisivat luontevampia ja ytimekkäämpiä, jos käytettäisiinkin sen sijaan verbejä, jotka yksin sanovat saman asianNykysuomen käsikirja: Osmo Ikola: Kielioppi ja kielenopas: "naimattomien naisten lukumäärä kasvaa", "pyykkiä kuivatetaan ulkona" ja "korotetaan hintoja".
Saksalainen kirjailija Ludwig Reiners sanoi, että verbi on lauseen selkäranka, joka katkeaa, jos toiminta puristetaan substantiiviksi ja predikaatiksi otetaan "yleisverbi". Substantiivitaudin vaivaamassa virkkeessä verbi ei ole lauseen ydin vaan pelkkä välttämätön paha.
On kuitenkin eräitä ilmaisuja, joissa verbistä johdetun abstraktisubstantiivin ja merkitykseltään kalpeamman verbin liiton käyttö on parempi vaihtoehto kuin vastaavan pelkän verbin käyttö. Esim. lause hän tappoi (surmasi) itsensä kuulostaa niin karkean suorasukaiselta, että asia usein ilmaistaan kiertoteitse kalpeammalla verbillä ja abstraktisubstantiivilla: hän teki itsemurhan.
==Lähteet==
*Terho Itkonen: Kieliopas: Ymmärtämistä vaikeuttavat lauserakenteet: substantiivitauti.
===Viitteet===
Luokka:Kielenhuolto
Subtrooppinen vyöhyke

Subtrooppinen vyöhyke eli lämmin vyöhyke on maapallon lämpövyöhyke trooppisen ja lauhkean vyöhykkeen välillä. Se ulottuu molemmilla pallonpuoliskoilla suunnilleen kääntöpiireiltä leveysasteelle 40. Pohjoisella pallonpuoliskolla subtrooppiseen vyöhykkeeseen kuuluvat muun muassa Välimeren maat, suurin osa Lähi-itää, Etelä-Kiina, Meksikon pohjoisosa ja Yhdysvaltojen eteläosa. Eteläisellä pallonpuoliskolla subtrooppisella vyöhykkeellä ovat Etelä-Afrikka, suuri osa Australiaa sekä Etelä-Amerikassa, Argentiinan ja Chilen pohjoisosat sekä Uruguay. Meridionaalinen vyöhyke on viileämpi osa subtrooppisesta vyöhykkeestä. Sademäärien ja kasvillisuuden puolesta vyöhyke on hyvin vaihteleva.
==Ilmasto==
Subtrooppisella vyöhykkeellä on pitkä, kuuma kesä ja lyhyt, leuto talvi. Yleensä ainakin kolmena kesäkuukautena keskilämpötila on yli 20 astetta. Viileimmän talvikuukauden keskilämpötila on yleensä 5–15 astetta riippuen alueen sijainnista. Vuoden keskilämpötila on lämpimällä vyöhykkeellä 13–18 astetta. 
Sademäärä ja sateen jakautuminen eri vuodenaikoihin vaihtelee suuresti. Pääosa maailman kuivista autiomaista sijaitsee lähellä kääntöpiirejä, subtrooppisella korkeapainevyöhykkeellä. Merelläkin on vastaavilla leveysasteilla pysyvän korkeapaineen alueita, jotka tunnetaan hepoasteiden nimellä. Kauempana päiväntasaajasta sateet keskittyvät tyypillisesti mannerten länsirannikoilla kuten Välimeren maissa ja Kaliforniassa talveen, mannerten itärannikoilla kuten Kiinassa ja Japanissa sen sijaan kesään. Subtropiikin joillekin alueille saapuu trooppisia pyörremyrskyjä kesällä ja syksyllä, etenkin kosteammille seuduille.
==Kasvillisuus==
Sademäärällä ja sen jakautumisella eri päivien on suuri vaikutus kasvillisuuteen. Subtrooppisen vyöhykkeen alueella sijaitsee valtaosa maailman kuivuusaavikoista. Mantereiden länsirannikoilla talvisateiden alueilla on nahkealehtistä välimerenkasvillisuutta. Itärannikoilla kesäsateiden alueilla subtrooppista sademetsää esimerkiksi Kiinassa ja Uudessa-Seelannissa sekä monsuunimetsää Intiassa ja Bangladeshissä. Kuivilla ja runsassateisten vaihtelevien kausien alueilla kasvaa monsuunimetsiä, kuivemmilla alueilla voi olla savanneja tai piikkipensassavanneja. Lehtipuut ovat yleensä ainavihreitä.
S
Sucros

Sucros Oy ja sen tytäryhtiö Suomen Sokeri Oy valmistavat, myyvät ja markkinoivat sokerituotteita Suomessa. Yritykset ovat osa Euroopan toiseksi suurinta sokeriyritystä, Nordzucker Groupia. Sucros Oy:n omistavat Nordzuckerin pohjoismainen tytäryhtiö Nordic Sugar A/S (80 %) ja suomalainen Apetit Oyj (20 %). Yritys työllistää yhteensä noin 280 henkilöä ja liikevaihto on noin 150 miljoonaa euroa.
Sucros Oy:n juurikassokeritehdas sijaitsee Säkylän Iso-Vimmassa. Säkylän tehdas tuottaa koko EU:n Suomelle myöntämän sokerikiintiön, 81 miljoonaa kiloa vuodessa, joka on vajaa puolet Suomen kulutuksesta. Vuorokaudessa juurikkaita käsitellään noin 7,5 miljoonaa kiloa, josta saadaan noin miljoona kiloa valmista kidesokeria. Tehdas on käynnissä syyskuusta joulukuuhun. 
Suomen Sokeri Oy puhdistaa raakasokeria sekä vastaa kaikkien sokerituotteiden myynnistä ja markkinoinnista Suomessa. Suomen Sokeri Oy:n sokeripuhdistamo sijaitsee Kirkkonummen Kantvikissä. Sokeripuhdistamossa valmistetaan kidesokereita, nestesokereita, siirappeja sekä erikoistuotteita kuten palasokeria, tomusokeria, raesokeria ja hillosokeria. 1970-luvulla Suomen Sokeri kehitti teollisen prosessin, joka mahdollisti ksylitolin massavalmistuksen ja vaikutti osaltaan Xylitol-Jenkki-purukumin syntyyn. 
Kuluttajatuotteet myydään Dansukker-tuotemerkillä, joista tunnetuimpia ovat Sirkku- ja Pulmu-palasokerit. 
==Historiaa==
Suomen Sokeri Oy perustettiin vuonna 1918, kun suomalaiset sokerinpuhdistamot yhdistyivät. Suomen Sokeri Oy omisti Töölön sokeritehtaan Helsingissä, Auran sokeritehtaan Turussa sekä Vaasan ja Kotkan sokeritehtaat. 
==Katso myös==
* Nordzucker
* Danisco
==Lähteet==
==Kirjallisuutta==
*O. Hackman: Tölö Sockerbruks historia 1806–1918. Helsingfors 1923.
*O. Mäenpää: Salon Sokeritehdas Oy 1918–1968. Salo 1968.
*O. Mäenpää: Salon Sokeritehdas Oy 1968–1978. Salo 1978.
*R. Urbans: Sokeri Suomessa 1500–1917. Helsinki 1968.
*R. Urbans: Suomen Sokeri Osakeyhtiö 1918–68. Helsinki 1970.
*S. Zetterberg: Itä-Suomen Raakasokeritehdas Oy 1937–1972. Kotka 1972.
*Ilvonen, Heikki: Juurikassokeritehtaiden historiaa Suomessa Sääksmäen Voipaalasta nykypäivään 1938–2007. 2007.
==Aiheesta muualla==
*Nordic Sugar
*Dansukker
Luokka:Sokeriteollisuus
Luokka:Suomalaiset elintarvikeyritykset
Sudenpennut

Sudenpennut () on Aku Ankka -sarjakuvissa seikkaileva ankkalinnalainen partioryhmä, johon Akun Ankan holhokit, Tupu, Hupu ja Lupu, kuuluvat. Sudenpentujen oppaana toimii kaiken mahdollisen tiedon sisältävä Sudenpentujen käsikirja. Sudenpentujen käsikirjaa ei kuitenkaan järjestön periaatteiden mukaan saa käyttää oman edun tavoitteluun, kuten kadonneiden aarteiden etsimiseen. Käsikirjaa ei myöskään myydä sudenpentuihin kuulumattomille. 
Don Rosan mukaan ensimmäinen sudenpentu oli Pietari Peloton. Sudenpentujen partiojärjestön perusti Tupun, Hupun ja Lupun iso-iso-isoisä Kornelius Ankanpää, Ankkalinnan perustajan Julle Ankanpään poika ja Mummo Ankan isä. Don Rosan tarinan Kadonneen kirjaston vartijat mukaan Sudenpentujen todellinen perustaja oli Kleopatra.
Sudenpennuille on tyypillistä jakaa runsaasti arvomerkkejä ansiokkaasta ja epäitsekkäästä toiminnasta. Sudenpentujen ohjaajilla on erityisiä kunnianimiä, jotka ovat lyhenteitä pidemmistä henkilön ominaisuuksien kuvauksista. Esimerkiksi Aku Ankka -lehden numerossa 44 vuodelta 2003 on Sudenpentumuseon avaajan arvonimeksi ilmoitettu H.U.P.S.A.K.K.O (Höyli, Uuttera, Pistämätön Seuramies, Armoton Kättelijä ja Kerkeä Ovimikko).
== Katso myös ==
* Sudenpentujen käsikirja
Luokka:Aku Ankka -sarjakuvan maailma
Suhdeasteikko

Suhdeasteikko eli relatiiviasteikko on mitta-asteikkotyyppi, joka mittaa ilmiöitä siten, että alkiot voidaan ryhmitellä valitun ominaisuutensa perusteella jatkumolle järjestykseen ominaisuuden voimakkuuden perusteella siten, että tiedetään tarkkaan, miten paljon mitattavaa ominaisuutta kussakin alkiossa kaiken kaikkiaan on. Jotta asteikko olisi relatiivinen, siihen tulee sisältyä absoluuttinen nollapiste, jossa mitattavaa ominaisuutta ei esiinny lainkaan. Vain silloin voidaan päätellä varmasti, kuinka moninkertaisesti tai kuinka pieni osa yhdessä alkiossa on ominaisuutta toiseen verrattuna. Lämpötilan mittaamisen osalta tämä edellytys täyttyi, kun löydettiin lämpötilan absoluuttinen nollapiste, minkä seurauksena lämpötilaa alettiin mitata myös kelvineinä.
Relatiiviasteikko on tarkin mitta-asteikko.
==Katso myös==
*Luokitteluasteikko
*Järjestysasteikko
*Välimatka-asteikko
luokka:Tilastotiede
Suhteuttamisharha

Suhteuttamisharha eli suhteuttamisharhaluulo on yksi harhaluuloista ja psykoottinen oire. Suhteuttamisharhasta kärsivä henkilö tulkitsee ympäristön tapahtumia ja ympäristössään havaitsemiaan asioita virheellisesti: henkilö antaa kyseisille asioille itseensä viittaavan merkityksen perusteetta. Asiat eivät kuitenkaan liity millään tavalla henkilöön.WSOY Facta - suhteuttamisharhaluulo Suhteuttamisharhoja voi esiintyä esimerkiksi ihmisten eleisiin, lehtikirjoituksiin ja televisio-ohjelmiin liittyen. Suhteuttamisharhasta kärsivä pitää harhaansa täysin totena. Suhteuttamisharhan kokemusta kutsutaan merkityselämykseksi. Merkityselämys voi olla pahaa enteilevä, erityisesti esiintyessään yhdessä vainoamisharhan kanssa.
==Katso myös==
* Suhteuttamistaipumus
==Lähteet==
Luokka:Harhat
Suhteuttamistaipumus

Suhteuttamistaipumus on psykologian käsite, jolla tarkoitetaan alttiutta ottaa henkilökohtaisesti ympäristön neutraaleiksi tarkoittamat ilmaukset, reaktiot ja asennoitumiset. Suhteuttamistaipumus ilmenee oman itsen, sosiaalisessa tilanteessa oman tärkeyden ja ympäristön antaman myönteisen huomion yliarvioimisena. Toisaalta se merkitsee uskoa ympäristön kielteiseen suhtautumiseen esimerkiksi korostuneen halveksunnan, halventavien huomioiden tai pahaa tarkoittavan kontrollin muodossa. Vallitseva tendenssi riippuu siitä, onko persoonallisuuden perusasennoituminen omaan itseen positiivinen vai negatiivinen. Suhteuttamistaipumus vahvistaa siis egosentrisiä ja egoistisia tai sitten autoaggressiivisia, epäluuloisia ja paranoideja tendenssejä.
==Katso myös==
*Suhteuttamisharha
== Lähteet ==
*Manfred Gardziella: Wartegg-piirustustesti, käsikirja, Psykologien kustannus 1985
Luokka:Psykologia
Sukevan vankila

Sukevan vankila on Itä- ja Pohjois-Suomen rikosseuraamusalueeseen kuuluva vankila, joka sijaitsee Kalliosuolla noin kuuden kilometrin päässä Sukevan kylästä Sonkajärven kunnassa. Aiemmin vankilan nimi oli Sukevan keskusvankila.
Sukevan vankila on 176-paikkainen suljettu vankila miehille. Sinne tulee vankeja Savosta, Keski-Suomesta, Pohjois-Karjalasta, Kymenlaaksosta, Pohjois-Pohjanmaalta ja Kainuusta. Vankilan johtajana toimii Pekka Kepanen. Vankilaan on sijoitettu korkeamman väkivaltariskin henkilöitä.
 
==Lakkautetut osastot==
* Kukkopuron osasto
* Somerokosken osasto
* Kestilän osasto (lakkautettu 1969)
* Iskolan avo-osasto, 32 paikkaa (lakkautettu vuonna 2008)
* Korttikangas/Kortekangas (tuhoutui tulipalossa, paikalla on nykyään Korttikankaan asuntoalue) 
* Mattilan osasto
* Viinijärven osasto (lakkautettu vuonna 1920)
* Nevalan osasto
==Henkilöstö==
* vartiointi 85 
* työnjohto 15 
* kiinteistöjen lvis-huolto 4 
* taloushuolto 9 
* terveydenhoito 3 
* koulutus, kuntoutus ja muu toiminta 9 
* johto ja hallinto 19
==Vankilan teollisuustoiminta==
Sukevan Keskusvankilalla on ollut seuraavaa teollisuutta:
* Saha
* Tiilitehdas 1949–1999 ja Saukkosuon savirata
* Voimalaitos
* Metallityöpaja
* Puutyöpaja
* Veneveistämö
Teollisuustoimintaa varten Sukevan vankilalle on ollut Kalliosuon rata Iisalmi-Kontiomäki radalta. Vankilalla oli myös oma asema, Kalliomäen pysäkki pääradan varressa. Vankilaan kuuluneessa Iskolan vankilassa harjoitettiin maataloustoimintaa.
Lisäksi Sukevan Keskusvankilalla oli noin 300 metrin mittainen rata turvetuotantoalueella. Siellä vaunujen siirtely tapahtui miesvoimin ja vaunut vedettiin vinssillä lastaussillalle. Turvetta tuotettiin vuosina 1946–1949. Vankilan alkuvuosina siellä oli myös lyhyitä tilapäisiä maansiirtoratoja.
Sukevan keskusvankilalla oli laitospalokunta, jonka asematunnus oli 3. Kalustona on ollut esimerkiksi Ford-sammutusautoSammutusauton kuva, tunnus SJ31.
==Lähteet==
* Aro, Jari: Sukevan keskusvankilan historiikki, 1989.
* Haavikko, Jari: Sonkajärven rakennusperinnettä, 1992.
* Suomen vankilat, koonnut: Jouko Nevalainen, julkaisija: Oikeusministeriön vankeinhoito-osasto, Helsinki, 2. painos, 1961, s. 49-58
===Viitteet===
Luokka:Sonkajärven rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Suomen vankilat
Sukkamieli

Sukkamieli oli varhaisen kalevalaisen runouden kerääjän Kristfrid Gananderin mukaan suomalainen rakkauden jumalatar tai haltijatar. Eino Leino on tehnyt sukkamielestä runon, jossa tämä on ihastuttava neito, joka tulee metsässä vastaan. Sukkamielestä kansanperinteessä ei kuitenkaan ole muita tietoja kuin yksi Lencqvistin ja Gananderin julkaisema nelisäkeinen runo. Suomen kansan vanhat runot -teoksen mukaan Ganander ei tohtinut siteerata aitoja seksuaalisesti suorapuheisia lemmennostatusrunoja kuin muutaman säkeen verran, ja runo Sukkamielestä onkin oppitekoista pseudomytologiaa.
Kalevalan vuoden 1888 englanninnoksen esipuheessa lainataan M. A. Castrénia, jonka mukaan Sukkamieli on saanut nimensä siitä, että sukat olivat pehmeitä ja helliä asioita samaan tapaan kuin rakkauteen liittyvät tunteet. Esipuhe jatkaa, että tämä käsitys rakkaudesta ja siten myös Sukkamieli on moderni, ja muinaiset ihmiset kokivat rakkauden enemmänkin vaaralliseksi lumoukseksi, joka hallitsi ihmisiä tai vei heiltä järjen. Esipuheen mukaan muinaisempi suomalainen rakkauden jumala oli Lempo, joka yhdistettiin pahuuteen.
==Katso myös==
*Sinisukka
==Aiheesta muualla==
*Suomen Kansan Vanhat Runot: XII2 7617
*Suomen Kansan Vanhat Runot: XV 364
* Northvegr - Englanninkielinen Kalevalan esipuhe vuodelta 1888
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Suku

Suku eli genus voi tarkoittaa seuraavia:
* suku, kieliopillinen suku
* suku, yksi taksonomian hierarkiataso
* suku, sukututkimuksessa kantavanhempien jälkeläisjoukko
* suku filosofisessa ontologiassa
* Suku, Veijo Meren romaani
* genus, matematiikan topologian käsite.
* genus eli sosiaalinen sukupuoli (engl. gender)
Näistä ilmaisu genus eli tieteellinen suku kattaa sanan suku kieliopillisen, taksonomisen, ontologisen ja topologisen määritelmän, muttei merkitystä '(useampisukupolvinen) perheenjäsenjoukko'.