nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Yhteinen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö

Yhteinen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö (NUTS) on Euroopan unionin käyttämä alueluokitusjärjestelmä. Lyhenne tulee ranskan kielen lauseesta ”Nomenclature des Unités Territoriales Statistiques”, mutta samat kirjaimet löytyvät englanninkielisestä käännöksestä ”Nomenclature of Territorial Units for Statistics”.
== Alueluokituksen merkitys ==
NUTS-tilastoluokituksen perusteella Euroopan unioni seuraa sosiaalista ja taloudellista kehitystä ja sen perusteella hyväksyy jäsenmaiden esitykset aluetueksi neuvotteluissa. Aluetukia maksetaan mm. ESR-, EAKR-, EMOTR- ja KOR-rahastoista ohjelmakaudeksi sovittavin kriteerein, minkä jakamiseksi säädetään EU-ohjelmakauden alkuun kansalliset lait yritystuista ja muista ohjelmista. Suomen ensimmäinen ohjelmakausi oli 1995–1999 ja toinen 2000–2006. Kolmas ohjelmakausi käsittää vuodet 2007–2013. EU:n laajentuessa tuet suuntautuvat pääasiassa kansantuloltaan uusien köyhien maiden alueille rikkaiden maiden kehitysalueiden sijasta, koska EU:n budjettiosuutta jäsenmaidensa kansantulosta ei haluta kasvattaa.
== Aluejakotasot ==
NUTS-järjestelmässä on kolme tasoa, NUTS 1, NUTS 2 ja NUTS 3. Niiden sisällön nimitykset vaihtelevat jonkin verran maittain. Periaate on, että isompi alue jaetaan aina pienempiin seuraavan tason NUTS-alueisiin.
Aikaisemmin tasoja oli viisi, mutta sittemmin kaksi viimeistä tasoa korvattiin paikallisilla hallinnollisilla yksiköillä (Local administrative unit, LAU). NUTS 4 -tason tilalle muodostettiin LAU 1 -taso ja NUTS 5 -tason tilalle LAU 2 -taso. LAU 1 -taso ei ole käytössä jokaisessa Euroopan unionin maassa.
== NUTS-aluejako maittain ==
=== Suomen NUTS- ja LAU-alueet ===
Suomessa Manner-Suomi ja Ahvenanmaa muodostavat NUTS 1 -tason. NUTS 2-tason muodostavat suuralueet ja NUTS 3 -tason maakunnat. NUTS 3 -tasoa seuraa LAU 1 -taso, jonka Suomessa muodostavat seutukunnat. Viimeinen taso on LAU 2 -taso, joka muodostuu Suomen kunnista.
=== Muut maat ===
* Alankomaiden NUTS-aluejako
* Espanjan NUTS-aluejako
* Italian NUTS-aluejako
* Kreikan NUTS-aluejako
* Latvian NUTS-aluejako
* Liettuan NUTS-aluejako
* Luxemburgin NUTS-aluejako
* Maltan NUTS-aluejako
* Ranskan NUTS-aluejako
* Romanian NUTS-aluejako
* Ruotsin NUTS-aluejako
* Saksan NUTS-aluejako
* Slovakian NUTS-aluejako
* Slovenian NUTS-aluejako
* Tanskan NUTS-aluejako
* Tšekin NUTS-aluejako
* Unkarin NUTS-aluejako
* Viron NUTS-aluejako
* Yhdistyneen kuningaskunnan NUTS-aluejako
== Katso myös ==
* Paikallinen hallinnollinen yksikkö (LAU)
== Aiheesta muualla ==
* 
*
Yhteiskunta

Yhteiskunta on kansa tai muu ihmisyhteisö sosiaalisena, (esimerkiksi valtioksi, kunniksi) järjestyneenä kokonaisuutena. Se koostuu ihmisistä ja heidän yhteisöistään, jotka asuvat ja ovat vuorovaikutuksessa tietyllä maantieteellisellä alueella; myös erilaiset instituutiot, poliittiset käytännöt tai valtarakenteet, infrastruktuuri ja kulttuuri ovat osa yhteiskuntaa. Yhteiskuntaan kuuluvat myös ihmisyksilöt, perheet ja suvut. 
Yhteiskunta muodostuu ihmisten kaikkien (nykyisten ja siihen mennessä institutionalisoituneiden) vuorovaikutussuhteiden verkostoista. Yhteiskunta jaetaan muun muassa hegeliläisessä ja liberalistisessa perinteessä valtioon ja kansalaisyhteiskuntaan. Uudemmissa teorioissa yhteiskunta jaetaan usein kolmeen osa-alueeseen: valtiolliseen eli julkiseen sektoriin, (yksityiseen) taloudelliseen toimintaan eli yksityiseen sektoriin ja vapaaehtoistyöhön (kolmas sektori). Vielä uudempi laajennus tähän jaotteluun on neljäs sektori, jolla tarkoitetaan perhettä, sukua ja ystäväpiiriä.
== Yhteiskuntien tyyppejä ==
Sosiologiassa yhteiskunnan kehitystaso määritellään sen käyttämän teknologian avulla. Alhaisen teknologian yhteiskunnat ovat ympäristön vaihteluiden kuten viljasadon onnistumisen arvoilla, kun taas kehittyneemmät yhteiskunnat voivat hallita ympäristöään enemmän. Pääjako on esiteollisiin, teollisiin ja jälkiteollisiin yhteiskuntiin, ja näistä voidaan erottaa alajakoja.. 
* esiteolliset yhteiskunnat
** metsästäjä-keräilijät
** pastoraaliset nomadit
** puutarhaviljelijät eli hortikulturalistit
** maatalousyhteiskunta
* teollisuusyhteiskunta 
* tietoyhteiskunta.
Tunnettu on myös esimerkiksi marxilainen käsitys eri yhteiskuntatyypeistä:
* ”Alkuperäinen yhteiskunta”
* Orjayhteiskunta
* Feodaalinen yhteiskunta
* Kapitalistinen yhteiskunta
* Sosialistinen yhteiskunta
== Katso myös ==
* Yhteisö
* Yhteiskuntafilosofia
* Politiikka
* Ideologia
* Kulttuurievoluutio
* Yhteiskunnallinen romahdus
* Rinnakkaisyhteiskunta
== Lähteet ==
* 
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
* 
* Yhteisö internetix
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Yhteiskuntaoppi

Yhteiskuntaoppi tai yhteiskuntatiede (lyhenne YH, YT tai harvoin myös YO) on peruskoulun ja lukion oppiaine, jonka tarkoituksena on avartaa oppilaiden näkemystä suomalaisesta yhteiskunnasta ja ohjata oppilasta toimimaan vastuullisesti ja aktiivisesti yhteiskunnassa.
==Oppiaineen historiaa==
Ennen peruskoulua yhteiskuntaoppi kuului kansakoulun jatkokurssien (siis luokan neljä jälkeen) pakollisiin oppiaineisiin. Peruskouluun siirryttäessä siitä tuli kaikille pakollinen oppiaine, jossa oli kaksi vuosiviikkotuntia. Uusimmassa opetussuunnitelmassa viikkotuntien määrä nostettiin kolmeen. Yleisesti yhteiskuntaoppia opetetaan yhdeksännellä luokalla, ja sitä opettavat yleensä samat opettajat kuin historiaa – oppiaineen nimi olikin ennen Historia ja yhteiskuntaoppi (lyhenne HY). Oppilaan päättötodistukseen tuli yhdistetty historian ja yhteiskuntaopin numero; tätä kritisoivat monet oppilaat ja aineiden opettajat, ja nykyisin numerot ovat erikseen. Ensimmäinen peruskoulusta valmistunut ikäluokka, joka sai numerot kummastakin oppiaineesta erikseen, oli vuonna 2007 peruskoulun päättänyt ikäluokka.
Lukiossakin oppiaine oli historian yhteydessä ja oppiaineen nimi oli sielläkin Historia ja yhteiskuntaoppi, josta oli viisi pakollista kurssia, joista yhteiskuntaoppia oli yksi kurssi. 2000-luvun alun opetussuunnitelmassa oppiaineet eriytettiin, ja pakollisten yhteiskuntaopin kurssien määrä nousi kahteen, kun taloustieto nousi pakolliseksi kurssiksi yhteiskuntatiedon rinnalle. Valtakunnallisena syventävänä kurssina säilyi lakitieto ja uutena kurssina aloitti pääosin EU-asioita käsittelevä kurssi. Yhteiskuntaoppi on myös yksi kirjoitettavissa olevista ainereaalin oppiaineista.
==Yhteiskuntaopin aihealueita==
Yhteiskuntaopin opetuksessa käsiteltäviä aiheita:
*perhe
*parisuhteet
*talous ja kulutus
*työelämä
*politiikka
*oikeuslaitos
*poliisi
*valta ja vaikuttaminen
*Euroopan unioni
==Aiheesta muualla==
*Historia ja yhteiskuntaoppi
*Etälukion yhteiskuntaoppisivusto
*Historian ja yhteiskuntaopin oppimistulokset perusopetuksen päättövaiheessa Kansallinen koulutuksen arviointikeskus, 18.9.2012 
Luokka:Peruskoulun oppiaineet
Luokka:Yhteiskuntatieteet
Luokka:Taloustiedon opetus
Yhteiskuntatiede

Yhteiskuntatieteet on yhteiskuntaa ja sen ilmiöitä tutkivia tieteenaloja yhdistävä nimitys.
== Yhteiskuntatieteitä ==
Yhteiskuntatieteisiin kuuluvat:
* antropologia (jaetaan usein sosiaaliantropologiaan ja kulttuuriantropologiaan)
* hallintotieteet
** aluetiede
** hallintotiede
** kunnallispolitiikka
* kriminologia
* kehitysmaatutkimus
* logopedia
* matkailututkimus
* politiikan tutkimus (tunnetaan myös nimillä politologia, valtiotiede ja valtio-oppi)
* sosiaalitieteet
** musiikintutkimus
** nuorisotyö ja nuorisotutkimus
** sosiaaliantropologia
** sosiaalipedagogiikka
** sosiaalipolitiikka (yhteiskuntapolitiikan alakäsite)
** sosiaalipsykologia
** sosiaalityö
** sosiologia
** sukupuolentutkimus
** viestintä (lasketaan yleensä viestintätieteisiin, Helsingin yliopistossa kuitenkin sosiaalitieteiden alainen)
* taloustiede
* yhteiskuntahistoria (jaetaan usein poliittiseen sekä talous- ja sosiaalihistoriaan)
* yhteiskuntapolitiikka
* yhteiskuntatieteellinen ympäristötutkimus
* väestötiede
Muista tieteistä ainakin maantiede ja uskontotiede saattavat tutkia yhteiskunnallisia asioita, mutta niitä ei lasketa yhteiskuntatieteiksi. Oikeustiede puolestaan suhtautuu tutkimuskohteeseensa normatiivisena ilmiönä, ei yhteiskunnallisena, ja tutkii sitä yhteiskuntatieteistä selkeästi poikkeavalla tavalla ja eri näkökulmasta.
==Yhteiskuntatieteiden vaikutus==
Tieteenfilosofi Jaakko Kuorikosken mukaan taloustieteilijät pääsevät ratkaisemaan muidenkin yhteiskuntatieteiden ongelmia, koska he eivät vain kuvaile vaan pyrkivät myös testaamaan hypoteeseja, selvittämään syitä ja löytämään erot aiheuttavia tekijöitä. Koska sosiaalitutkimuksessa on vaikea järjestää ihmiskokeita, taloustieteilijät usein etsivät luonnollisen kokeen, joka jakaa ihmiset vertailukelpoisiin ryhmiin.
== Katso myös ==
* Tutkimus
* Yhteiskuntatieteelliset yliopistotutkinnot
* Yhteiskuntateoria
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Yhteisömuoto

Yhteisömuoto on oikeustieteellinen (siviilioikeus/kauppaoikeus) käsite, jolla kuvataan oikeushenkilön laillista järjestysmuotoa. Suomessa yhteisömuotoja ovat
yhtiö 
*avoin yhtiö
*kommandiittiyhtiö
*osakeyhtiö
*julkinen osakeyhtiö
osuuskunta
liikelaitos
rekisteröity yhdistys
julkisoikeudellinen yhdistys
kuntayhtymä
uskonnollinen yhdyskunta
Säätiö (tai epäitsenäinen säätiö eli rahasto) ei ole yhteisö.
Vero-oikeudessa määritelmä on erilainen (TVL 3 §), se kattaa myös esimerkiksi säätiöt mutta ei henkilöyhtiöitä.
Luokka:Kauppaoikeus
Yhtenäishallintopiiri

Yhtenäishallintopiiri () on Englannissa kreivikuntaa vastaava hallintoyksikkö, jossa on vain yksi alueellisen hallinnon taso. Näihin kreivikuntiin kuuluu vain yksi hallintopiiri eikä niillä ole kreivikunnanvaltuustoja, vaan päätöksenteko tapahtuu hallintopiirin tasolla (paitsi Isle of Wightillä, jossa on vain kreivikunnanvaltuusto, ei piirivaltuustoja). Suurin osa näistä kreivikunnista on pieniä ja keskisuuria kaupunkeja.
Myös Skotlannissa on tällaisia yhden tason hallintoyksikköjä, mutta niitä kutsutaan yhtenäishallintopiirien sijaan yleensä councileiksi (ks. Skotlannin aluejako).
== Luettelo Englannin yhtenäishallintopiireistä ==
* Bath and North East Somerset
* Blackburn with Darwen
* Blackpool
* Bournemouth, Christchurch and Poole
* Brighton & Hove
* Bristol
* Derby
* Darlington
* Dorset
* East Riding of Yorkshire
* Halton
* Hartlepool
* Herefordshire
* Isle of Wight
* Kingston upon Hull
* Leicester
* Luton
* Medway Towns
* Middlesbrough
* Milton Keynes
* North East Lincolnshire
* North Lincolnshire
* North Somerset
* Nottingham
* Peterborough
* Plymouth
* Portsmouth
* Redcar and Cleveland
* Rutland
* Southampton
* Southend-on-Sea
* South Gloucestershire
* Stockton-on-Tees
* Stoke-on-Trent
* Swindon
* Telford and Wrekin
* Thurrock
* Torbay
* Warrington
* York
== Lähteet ==
*
Yhteyttäminen

Yhteyttäminen tarkoittaa eliöissä tapahtuvaa energian sitomista orgaanisten yhdisteiden sidoksiin.
Vihreät kasvit ja jotkin muut eliöt, kuten levät, syanobakteerit ja eräät bakteerit, sitovat auringon säteilyenergiaa kemialliseksi energiaksi fotosynteesissä. Yhteyttämistä on myös kemosynteesi, jossa epäorgaanisten yhdisteiden kemiallista energiaa sidotaan orgaanisiin yhdisteisiin.
Eliö tuottaa yhteyttämisen avulla itselleen hyödyntämiskelpoista energiaa. Tämän energian avulla eliö tuottaa myös kaikki monimutkaisemmat yhdisteet, kuten selluloosan, proteiinit ja lipidit.
== Katso myös ==
* C3-yhteyttäminen
* C4-yhteyttäminen
* CAM-yhteyttäminen
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Opetus TV: Yhteyttäminen
*
Yhtiöjärjestys

Yhtiöjärjestys on Suomen lain mukaan pakollinen asiakirja osakeyhtiölle. Sen vähimmäissisältö on säädetty osakeyhtiölaissa ja asunto-osakeyhtiön osalta asunto-osakeyhtiölaissa.
Yhtiöjärjestys rekisteröidään kaupparekisteriin, josta se on kenen tahansa katsottavissa.
==Osakeyhtiöt==
Yhtiöjärjestykseen kuuluvat osakeyhtiölain 2 luvun 3 §:n mukaan yhtiön toiminimi, kotipaikkana oleva Suomen kunta sekä toimiala. Jos yhtiö aikoo käyttää toiminimeään kaksi- tai useampikielisenä, toiminimen jokainen ilmaisu on mainittava yhtiöjärjestyksessä (rinnakkaistoiminimet). Oikeusministeriön asetuksella voidaan säätää osakeyhtiön malliyhtiöjärjestyksestä, mutta tällaista asetusta ei ole annettu.Osakeyhtiölaki (21.7.2006/624), 2 luku 3 §
Patentti- ja rekisterihallituksen lyhyt malliyhtiöjärjestys on:Osakeyhtiön perustamispaketti
:1§ Yhtiön toiminimi on ...
:2§ Yhtiön kotipaikka on ...
:3§ Yhtiön toimiala on ...
:4§ Yhtiötä edustaa hallitus. Hallitus voi lisäksi antaa nimetylle henkilölle prokuran tai oikeuden yhtiön edustamiseen.
==Asunto-osakeyhtiöt==
Asunto-osakeyhtiölaissa säädetään, että asunto-osakeyhtiöllä on oltava yhtiöjärjestys. Sen sisällön vähimmäisvaatimuksista säädetään lain 1 luvun 13 §:ssä.Asunto-osakeyhtiölaki (22.12.2009/1599), 1 luku 13 § Yhtiöjärjestyksessä on muun muassa mainittava yhtiön rakennusten sijainti, eri huoneistojen pinta-alat ja käyttötarkoitukset sekä yhtiövastikkeen määräämisen perusteet. Asunto-osakeyhtiölain vastaisen yhtiöjärjestyksen määräyksen sijasta sovelletaan asunto-osakeyhtiölakia, jollei sen voimaanpanolaissa toisin säädetä.Laki asunto-osakeyhtiölain voimaanpanosta (22.12.2009/1600), 5 §
==Yhtiöjärjestyksen muuttaminen==
Osakkeenomistajat voivat päättää yhtiöjärjestyksen muuttamisesta yhtiökokouksessa. Muutoksen hyväksyminen vaatii 2/3 enemmistön yhtiökokouksessa edustetuista osakkeista ja äänistä. Yhtiöjärjestyksessä voi olla vaatimus suuremmastakin enemmistöstä tai useammasta yhtiökokouksesta. Kaikkien osakkeenomistajien suostumus vaaditaan joissakin tilanteissa. Yhtiöjärjestys voidaan muuttaa joko osittain tai kokonaan.PRH: Yhtiöjärjestyksen muuttaminen
Muutos tulee voimaan, kun se on merkitty kaupparekisteriin.
==Muualla maailmassa==
Monissa maissa on Suomen yhtiöoikeutta vastaavia säännöksiä yhtiöjärjestyksestä, ruotsiksi bolagsordning, englanniksi Articles of Association, yleisnimenä "Company By-Laws".
==Lähteet==
Luokka:Kauppaoikeus
Luokka:Asuminen
Yksikköoperaatio

Yksikköoperaatiot ovat kemianteollisuuden operaatioita, joissa ei tapahdu kemiallista reaktiota, mutta joissa voi tapahtua fysikaalinen reaktio, kuten faasinmuutos. Kaikissa samantyyppisissä yksikköoperaatioissa voidaan käyttää samoja fysikaalisia yhtälöitä ja kaavoja, ja niitä voidaan soveltaa eri aineille.
== Luokat ==
=== Pääluokat ===
Yksikköoperaatiot jaetaan viiteen pääluokkaan:
* Virtausoperaatiot, joissa tapahtuu aero- tai hydrodynaaminen fluidin virtaus. Niitä ovat pumppaus, sekoitus, suodatus, siilaus jne.
* Lämmönsiirto, jossa tapahtuu ei-adiabaattinen fysikaalinen reaktio. Niitä ovat lämmönvaihto, jäähdytys, lämmitys, haihduttaminen ja tiivistyminen.
* Aineensiirto, jossa tapahtuu aineiden sekoittuminen tai erottuminen. Niitä ovat absorptio, adsorptio, emulgointi, kuivaus, sekoitus, tislaus, uutto jne.
* Termodynaamiset operaatiot, joissa tapahtuu faasimuutos: sulatus, kiinteytyminen, liuotus, kiteytyminen, kiehuminen, tiivistyminen, sublimointi ja härmistyminen.
* Mekaaniset operaatiot: murskaus, sintraus, jauhatus, seulonta jne.
=== Kategoriat ===
Kemian yksikköoperaatiot voidaan jakaa myös kolmeen kategoriaan:
* Erottaminen (aineensiirto, termodynaamiset operaatiot)
* Yhdistäminen (sekoitus, liuotus jne)
* Virtaus (aineen tai lämmön siirto paikasta toiseen)
Yhdessä kemiallisten reaktioiden kanssa yksikköoperaatiot muodostavat kemianteollisuuden perustan, ja niitä käytetään kemiantehtaiden, laitteistojen ja menetelmien suunnittelussa. Yksikköoperaatioista käytetään myös nimitystä kemian laitetekniikka.
Yksikään todellinen skotti

Yksikään todellinen skotti on argumentaatiovirhe, joka on sukua käänteiselle kehäpäätelmälle sekä virheelliselle premissille. Tässä argumentaatiossa käsitteen alaan kuuluvaa joukkoa rajataan mielivaltaisesti todellinen-määritteellä (tms.). Toisin sanoen luodaan ad hoc ”todellisen X:n” normi. Nykyisessä muodossaan sen kehitti englantilainen filosofi Antony Flew. Esimerkki:
– Yksikään skotti ei laita sokeria aamupuuroonsa.
– Ai ei vai? Minun edinburghilainen enoni Angus laittaa.
– Sinun Angus-enosi ei sitten ole todellinen skotti.
Tätä muotoa oleva argumentaatio ei kuitenkaan ole välttämättä virheellistä. Esimerkiksi:
– Yksikään pasifisti ei puukota ihmisiä.
– Minä tunnen yhden, joka puukotti pari tyyppiä hengiltä.
– Ystäväsi ei ollutkaan todellinen pasifisti.
Tällaisessa tapauksessa No True Scotsmanin analogia ei ole ehyt. Pasifismin määritelmään sisältyy väkivallan vastustaminen ja sen käytöstä pidättäytyminen. Ihmisten puukottaminen ja pasifismi ovat keskenään loogisesti ristiriidassa. Looginen johtopäätös siis on, ettei puukottaja todellisuudessa ollut pasifisti (vaikka saattoi väittää olevansa).
Luokka:Argumentaatiovirheet
Yksilönvapaus

Yksilönvapaus on poliittinen käsite, joka viittaa siihen mitä ihmiset saavat tehdä, ja mitä ihmisille saa tehdä. Yksilönvapauden puolustajien mukaan yksilöllä on vapaus toimia halunsa mukaan niin kauan kuin hän ei loukkaa muiden vastaavaa vapautta. Yksilönvapautta maksimoivia aatteita ovat libertarismi ja anarkismi. Yksilönvapaus liittyy individualismiin eli yksilökeskeisyyteen kollektivismin sijaan, jossa yksilö alistetaan yhteisön tahdolle. Kaikki järjestäytyneet yhteiskunnat, jotka ovat muodostaneet valtion, rajoittavat yksilönvapautta.
== Katso myös ==
* Individualismi
* Arvoliberalismi
* Kansalaisoikeudet
* Positiivinen ja negatiivinen vapaus
* Talousliberalismi
* Vapaus
== Kirjallisuutta ==
* 
== Aiheesta muualla ==
* Yksilönvapaudet vapausfilosofian näkökulmasta. (PowerPoint -esitys)
Luokka:Oikeudet ja vapaudet
Yksimielisyysharha

YksimielisyysharhaYksimielisyysharha, tieteen termipankki, viitattu 16.7.2022 eli virheellinen konsensusefektiVuorovaikutusharjoitus XIII tuomaripäivät, Itä-Suomen hovioikeus, viitattu 16.7.2022 (< Sanna Pasonen-Hult, Perehdytyksen kehittäminen käyttäytymistaloustieteen ja palvelumuotoilun keinoin s. 37, Laurea, viitattu 16.7.2022 tai ) on kognitiivinen vinouma, jossa yksilöllä on taipumus projisoida omaa ajattelutapaansa muihin yksilöihin. Toisin sanoen yksilö olettaa, että kaikki muut ajattelevat samalla tavalla, mikä johtaa virheelliseen näkemykseen vallitsevasta konsensuksesta. Tilastollisten tutkimusten mukaan oletus on kuitenkin väärä.
Vääristymä ilmenee usein ryhmässä, jossa yksilö ajattelee oman ryhmänsä kollektiivisen mielipiteen edustavan myös laajemman ryhmän käsitystä asiasta. Kun yksilö huomaa, että konsensusta ei löydykään, hän helposti olettaa, että eri mieltä olevat yksilöt ovat väärässä.Antti Niskanen, Nuorten upseerien käsityksiä sodanajan käskystä nykypäivänä s. 40 pro gradu, Maanpuolustuskorkeakoulu 2019, viitattu 16.7.2022 Toiminnalle ei ole löydetty yhtä selittävää tekijää.
==Lähteet==
luokka:Kognitiiviset vinoumat
Yksinhuoltaja

Yksinhuoltaja on perheen ainoa huoltaja. Huoltaja on lapsesta huolehtiva henkilö, joka on yleensä tämän vanhempi, mutta voi olla myös joku muu henkilö, jolle lapsen huolto on valtuutettu. Lapsen vanhempi ja huoltaja eivät siis tarkoita samaa asiaa. Huoltajalla on lain mukaan velvollisuus taata lapsen tasapainoinen kehitys ja hyvinvointi lapsen yksiöllisten tarpeiden, taitojen ja toivomusten mukaisesti. Huoltaja on vastuussa lapsen hoidosta, kasvatuksesta, valvonnasta ja huolenpidosta. Huoltaja päättää myös lapseen kohdistuvista yhteiskunnallisista toimista, kuten koulutuksesta, terveydenhoidosta, vakaumuksellisuudesta, nimen ja asuinpaikan vaihtamista koskevista seikoista sekä tiedonsaantioikeuksista. Laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta https://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1983/19830361 Yhteishuoltajuudessa molempien huoltajien on tehtävä päätökset yhdessä.
Yksinhuoltaja tarkoittaa lapsen vanhempaa tai muuta hoitajaa, joka on yksin vastuussa lasta koskevasta päätöksenteosta ja lapsen kasvattamisesta. Yksinhuoltajuus ei kuitenkaan välttämättä tarkoita sitä, että lapsi elää vain yhden vanhemman taloudessa. Lapsen vanhemmalla voi olla puoliso, joka ei kuitenkaan ole lapsen huoltaja. 
Suomessa avioerotilanteen käsittelyssä oikeudessa ei automaattisesti määrätä huoltajuutta pääasiallisesti vain toiselle vanhemmista, vaan vanhemmat toimivat yhteishuoltajina, joista toinen toimii lapsen lähivanhempana ja ensisijaisena hoitajana. Yksinhuoltajuus määräytyy tilanteessa, jossa toinen vanhemmista ei kykene toimimaan huoltajana tai yhteishuoltajana toisen huoltajan kanssa. Huoltajuus riitautetaan toisen tai molempien vanhempien toimesta, tai kunnan sosiaalitoimen taholta, ja päätetään oikeudessa. 
Lapsen huollosta on säädetty laki "Laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta 8.4.1983/361" Tässä laissa käsitellään mm. huoltajan vastuita ja velvollisuuksia, yhteishuoltajuutta, olosuhteita, joissa huoltajuus voidaan määrätä vain toiselle lapsen vanhemmista tai joissa huoltajaksi voidaan määrätä joku muu, kuin lapsen vanhempi, sekä tapaamisoikeutta. 
Lapselle voidaan vahvistaa suoritettavaksi elatusapua, jos vanhempi ei muulla tavoin huolehdi lapsen elatuksesta taikka jos lapsi ei pysyvästi asu vanhempiensa luona. Elatusavun määrä ja sen suorittamistapa vahvistetaan sopimuksella tai tuomiolla.
Niiden lapsiperheiden osuus, joissa on yksinhuoltajaäiti, oli noin 17 % kaikista perheistä vuonna 2004. Niiden lapsiperheiden osuus, joissa on yksinhuoltajaisä, oli samana tarkasteluaikana noin 3 % kaikista perheistä.
Aikaisemmin aviottomat lapset ja avioerot ovat olleet tabuja ja niihin liittyi stigmaa. Yksinhuoltaja voi olla myös leski.
==Katso myös==
*Ydinperhe
*Avioton lapsi
*Avioero
*Family and Civilization
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Tilastokeskus – Perheet
*Yksin- ja yhteishuoltajien liitto
*Yksinhuoltajan päiväkirja -sivusto
Luokka:Perhepolitiikka
Yksinäistalo

Yksinäistalo on ollut maakirjatalo, joka muodostaa oman kylänsä, jossa on siis vain yksi talo.Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966. Yksinäistalon rajat ovat alkuaan syntyneet tavallisesti nautinnan perusteella.Otavan iso tietosanakirja, Otava 1960–1965. Isojaolla ei tavallisesti ollut suurta vaikutusta yksinäistaloihin, koska niillä ei ollut yhteisiä alueita tai yhteistä nautintaa muiden talojen kanssa.
== Lähteet ==
Luokka:Kiinteistöoikeus
Luokka:Maanmittaus
Yksityinen sektori

Yksityisellä sektorilla tarkoitetaan yksityiseen omistukseen ja yritystoimintaan perustuvaa osaa yhteiskunnasta. 
Yksityissektorin toimijoita ovat:
* Toiminimi
* Avoin yhtiö
* Kommandiittiyhtiö
* Osakeyhtiö
* (Listaamaton) Julkinen osakeyhtiö
* Pörssiyhtiö, listattu julkinen osakeyhtiö
==Katso myös==
* Yhteiskunta sekä kansalaisyhteiskunta
* Julkinen sektori
* Kolmas sektori
* Epävirallinen sektori
* Yksityistäminen
Luokka:Toimialat
Luokka:Yhteiskunnan sektorit
Yksityisomaisuus

Yksityisomaisuus on yksityisen henkilön omaisuutta.Kielitoimiston sanakirja Yksityisomaisuus on erotettavissa julkisesta omaisuudesta, jolla viitataan valtion tai yhteisön omistukseen. Yksityisomistus syntyi teollisen vallankumouksen myötä 1700-luvun alussa ja se korvasi kartanotalouden ja ammattikuntalaitoksen, jotka pohjautuivat työntekijöiden omistamiseen. 
Marxismi ja sosialismi erottelevat yksityisomaisuuden ja "henkilökohtaisen omaisuuden". Ensimmäisellä tarkoitetaan tuotannon välineitä, kuten tehtaita, suhteessa yksityisyrityksiin, jotka pohjautuvat sosialistiseen tuotantoon. Jälkimmäisellä tarkoitetaan kuluttajatavaroita tai yksilön valmistamia tavaroita. Historiallisessa merkityksessään "omaisuus" on tarkoittanut maaomaisuutta kapitalismin syntyyn saakka, jolloin omaisuudesta tuli yksi tuotantokeino. Siitä lähtien omaisuus on arkikielessä muuntunut kattamaan henkilökohtaisen omistuksen ja yksilön ei-tuottavan omaisuuden.
==Katso myös==
*Omistusoikeus
==Lähteet==
Luokka:Oikeudet ja vapaudet
Yle Radio Suomi Kajaani

Yle Radio Suomi Kajaani (aiemmin Kainuun Radio ) on yksi Yle Radio Suomen maakuntaradioista. Sen kuuluvuusalueena on Kainuu toimituksen sijaitessa Kajaanissa. Kanava lähettää ohjelmaa maanantaista perjantaihin klo 6.30-10.00 ja 14. 02-18.00. Muina aikoina kanavalla kuuluu Yle Radio Suomen valtakunnallinen ohjelma. Kanavan taajuudet ovat Vuokatti 98,9 ja Taivalkoski 103,6; jotka ovat myös Radio Suomen valtakunnalliset taajuudet.
Maakuntaradion päällikkönä toimi Jura Tarvasaho vuoteen 2009 saakka, jonka jälkeen tehtävään valittiin Jukka Rossi Yle Oulu Radiosta. Vuonna 2014 Aki Karjalainen valittiin Yle Kainuun päälliköksi ja samalla myös Kainuun Radion päälliköksi.
Karjalaisen jälkeen tehtävään valittiin joulukuussa 2017 Katja Oittinen
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Yle Uutiset Kajaanin kotisivut
Luokka:Ylen paikallisradiot
Luokka:Kajaanin media
Luokka:Kainuu