nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Gekko (kirja)

Gekko on Reijo Mäen vuonna 2018 ilmestynyt 29. Vares-dekkari. 
Gekkossa Vares saa romanisuvun päämieheltä tehtäväksi etsiä tämän kadoksissa oleva kummitytär Elssa. Vares selvittää tapausta haahuilun ohessa haastattelemalla Elssan kanssa samassa kollektiivissa asuneita naisia, mikä tarjoaa kirjoittajalle mahdollisuuden kommentoida kuvataiteen lisäksi myös feminismin suuntauksia.
Kirjassa on useita viittauksia Morgan Kaneen, johon Mäki on Vareksen hahmoa rinnastanut ennenkin. Vares saa samanmuotoisen arven kuin Morgan Kanellakin on. Kirjan nimi viittaa liskoon mutta myös Gordon Gekkoon.
== Vastaanotto ==
Helsingin Sanomien Pertti Avolan mielestä hyvää on, että kun juoni kulkee, se kulkee hyvin. Toisaalta huonoa on liiallinen notkuminen, turha jorina ja karikatyyrimäiset sivuhenkilöt. Hänestä Vares-kirjat ovat tietyn ikäpolven ja asennemaailman miespolvelle täsmäsuunnattuja ja niistä tulee eltaantuneisuuden ja pysähtyneisyyden tuntu.
Gekko oli ilmestymisvuonnaan Suomen seitsemänneksi myydyin kaunokirja. Sitä myytiin 26 400 kappaletta ja lisäksi sähkökirjana 7700 ja äänikirjana 12 500.
== Lähteet ==
Luokka:Vuoden 2018 kirjat
Luokka:Suomalaiset rikosromaanit
Luokka:Reijo Mäen kirjoittamat kirjat
Geminaatta

Geminaatta eli kaksoiskonsonantti on pitkä konsonanttiäänne kielissä, joissa konsonanttien pituuserot tuottavat merkityseroja eli ovat foneemisia. Suomessa useimmat konsonantit esiintyvät geminaattoina: h, k, l, m, n, p, r, s, t ja ŋ (ns. äng-äänne). Näistä h on geminaattana hyvin harvinainen. Geminaatiota merkitään kirjoittamalla kirjain kahteen kertaan (paitsi äng-äännettä kirjainyhdistelmällä ng). Suomessa geminaatta kuuluu aina kahteen tavuun (tavunraja on geminaatan välissä). Sen sijaan virossa geminaattoja esiintyy niinkin, että koko geminaatta kuuluu samaan tavuun. Esimerkiksi viron sana, joka kirjoitetaan ilma, voi tarkoittaa samaa kuin suomessa, mutta myös samaa kuin suomen ilman. Kumpaa tarkoitetaan riippuu siitä, äännetäänkö L-äänne yksittäiskonsonanttina vai geminaattana.
Viime vuosisatoina useissa suomen murteissa yksittäiskonsonantit ovat määrätapauksissa pidentyneet geminaatoiksi kuten lounaismurteissa esim. "oikke", "soikke" (Lounais-Suomen erikoisgeminaatio), useimmissa itämurteissa, keski- ja pohjoispohjalaismurteissa sekä peräpohjalaismurteissa esim. "kokkous", "kovvaa" "lukkee", "perrään" (yleisgeminaatio), itäisimmissä savolaismurteissa jopa esim. "lehmmiä" (Itä-Suomen erikoisgeminaatio).
== Lähteet ==
Luokka:Fonetiikka
Geneerinen ohjelmointi

Geneerinen ohjelmointi on ohjelmointimenetelmä, jossa algoritmit kirjoitetaan metatyypeillä tai varsinainen tietotyyppi määritellään myöhemmin.
Keskeinen käsite on geneerisessä ohjelmoinnissa on abstraktointi:
* tietotyypit
* algoritmit
* rakenteet
* esitystavat
Geneerisessä ohjelmoinnissa termillä konsepti () tarkoitetaan joukkoa abrastraktioita (tyypillisesti tyyppijärjestelmän tyyppejä).
Menetelmä mahdollistaa algoritmien ja funktioiden käyttämisen uudelleen kirjoittamatta ohjelmakoodia eri tietotyypeille erikseen.
Esimerkki menetelmän käytöstä on C++ ohjelmointikielen template-mallit ja tarkemmin sen standardimallikirjasto.
== Lähteet ==
Luokka: Ohjelmointiparadigmat
Geneettinen kritiikki

Geneettinen kritiikki (ransk. critique génétique) on Ranskassa 1960‒1970-lukujen vaihteessa syntynyt tekstuaalitieteisiin kuuluva tutkimussuuntaus, joka tutkii tekstin kirjoitusprosesseja käyttämällä geneettistä eli teoksen tai keskeneräisen kirjoituksen kirjoitusprosessista säilynyttä aineistoa. Geneettinen kritiikki on kiinnostunut esimerkiksi teoksen luonnoksista, käsikirjoitusversioiden eroista ja niistä erilaisista teoksen toteutumattomista mahdollisuuksista, joista käsikirjoitukset usein todistavat. Nykyään geneettinen kritiikki on laaja sateenvarjokäsite, joka sisältää monenlaista kirjallisuudentutkimuksellista ja kielitieteellistä tutkimusta.Karhu, Hanna: Geneettinen kritiikki – uusia näkökulmia teoksen synnyn
tutkimukseen. (Kirjallisuudentutkimuksen aikakauslehti Avain. Tekstuaalitieteet (erikoisnumero) 3/2010, 68–74. Saatavissa: http://pro.tsv.fi/skts/Avain3_10sisalto.pdf)Tekstuaalitieteiden sanasto (Suomalaisen Kirjallisuuden Seura). Saatavissa: http://tekstuaalitieteidensanasto.finlit.fi:8080/search
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Tekstuaalitieteet
Geneettinen ohjelmointi

Tekoälystä puhuttaessa, geneettinen ohjelmointi (, lyh. GP) on biologisesta evoluutiosta vaikutteita saanut evoluutioalgoritmiin perustuva menetelmä, jolla löydetään tietokoneohjelmia käyttäjän määrittelemän tehtävän suorittamiseen. GP on pohjimmiltaan joukko ohjeita ja kelpoisuusfunktio, joka mittaa kuinka hyvin tietokone on suorittanut tehtävän. Se on geneettisten algoritmien erikoistuminen, jossa jokainen yksilö on tietokoneohjelma. Se on koneoppimisessa käytetty tekniikka, jossa optimoidaan tietokoneohjelmista koostuva populaatio ohjelman suorituskyvyn määrittelemän adaptiivisen maiseman mukaisesti.
Luokka:Matemaattinen optimointi
Luokka:Operaatioanalyysi
Geneettinen virhepäätelmä

Geneettinen virhepäätelmä on argumentaatiovirhe, jossa asian oletetusta alkuperästä tehdään arvo sinänsä. Tällöin päättely perustuu asian alkuperän luotettavuuden eikä asian itsensä arviointiin.
Geneettisen virhepäätelmän kaava on seuraava:
#Asialle A esitetään alkuperä P
#A on tosi tai epätosi P:n perusteella
 
Esimerkki geneettisestä virhepäätelmästä:
Minut on kasvatettu uskomaan jumalaan. Koska vanhempani sanovat, että jumala on olemassa, jumalan täytyy olla olemassa.Nizkor.orgLuettu 21.11.2007
Minut on kasvatettu uskomaan jumalaan. Koska nyt epäilen vanhempiani, ei jumalakaan todennäköisesti ole olemassa.
On kuitenkin huomattava, että joissain tapauksissa väitteen alkuperä on oleellinen sen totuusarvoa selvitettäessä. Väite voi olla esimerkiksi peräisin alan asiantuntijalta, jolloin se voi hyvinkin olla totta.
==Lähteet==
Luokka:Argumentaatiovirheet
Genomi

Perimä eli geeniperimä tai genomi on eliön koko perintöaines, joka on koodattu DNA:han. Se sisältää geenien lisäksi ne DNA-ketjun osat, jotka eivät ohjelmoi proteiinin valmistumista. Myös mitokondrioilla ja viherhiukkasilla on geeniperimä.
== Ihmisen perimä ==
Ihmisen perimä selvitettiin lopullisesti vuonna 2003. Ihmisen perintöaines on varastoitunut 23 kromosomipariin. Kromosomipareista 22 on autosomeja 23. parin ollessa sukupuolikromosomi. International Human Genome Sequencing Consortium esitteli tutkimustuloksensa ensimmäisenä Nature-lehdessä. (Artikkeli Initial sequencing and analysis of the human genome, vuosikerta 2001, lehti nro. 409, sivut 860-921)
==Eläinten perimät==
===Mato ja banaanikärpänen===
Caenorhabditis elegans -sukkulamadon koko perimä sekvensoitiin ensimmäisenä vuonna 1998. Banaanikärpäsen koko perimä sekvensoitiin 2000.
=== Kotieläinten perimät ===
Koiran perimä selvitettiin vuoden 2005 lopulla. Tutkimusrotuna toimi bokseri, joka on sisäsiittoinen koirarotu. Koiran perimässä on 2,4 miljardia emäsparia.http://www.tiede.fi/uutiset/uutinen.php?id=2334 Koiralla on 39 kromosomiparia.Kissan perimä selvitettiin loppuvuodesta 2007. Tutkimusrotuna toimi abessinialainen.
===Lehmän perimä===
Naaraspuolisen Hereford-lehmän koko perimä sekvensoitiin 2009.
===Jättiläispandan perimä===
Jättiläispandan perimä selvitystyö on meneillään. Se on ensimmäinen uhanalainen laji, jonka perintöainesta on alettu selvittää.
===Muut===
Edellä mainittujen lisäksi ainakin apinan, rotan ja hiiren perimät on selvitetty.
== Lähteet ==
== Antsadata-kohde ==
Luokka:Genomiikka
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Genomiikka

Genomiikka viittaa perinnöllisyystieteen haaraan, joka tutkii eliöiden genomeja.
Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston mukaan ”termi ’genomiikka’ kattaa laajemmalti tieteelliseen tutkimukseen liittyviä tekniikoita kuin genomiikan alkuperäisessä määritelmässä. Genomi on summa kaikkien yksilön organismin geeneistä. Siis, genomiikka kattaa kaikkien solun tai kudoksen geenien tutkimuksen DNA:n (genotyyppi), mRNA:n (transkriptomi) tai proteiinin (proteomi) tasolla.”
Genomiikka sai alkunsa Frederick Sangerin sekvensoitua viruksen ja mitokondrion täydellinen genomin. Hänen ryhmänsä kehitti menetelmiä sekvensointiin, genomin kartoitukseen, tiedon tallentamiseen ja bioinformatiikan analyyseihin 1970-1980-luvuilla.
==Antsadata==
*
Genua

Genua tai genoa (äännetään usein ”jenua”, puhekielessä usein ”jenni” tai ”jenny”) on nykyaikaisen purjeveneen fokkaa suurempi etupurje.
Genua on kolmiomainen, etuliesmasta veneen keulaharukseen kiinnittyvä ja takaliesmasta maston perän puolelle ulottuva purje. Kokonsa mukaan genuat numeroidaan genua 1, genua 2, jne, missä genua 1 on kaikkein suurin.
On olemassa myös erityisiä kevytkankaisia kevyen tuulen genuoita.
Rullagenua tai rolleri on genua, joka rullalaitteen avulla rullataan etustaagin ympärille kun sitä ei käytetä. Purjeen pinta-alaa voidaan myös pienentää (reivata) rullaamalla osa purjeesta. Rullagenuaa pidetään yleisesti helppokäyttöisenä. Osaksi sisään rullattuna genua kuitenkin menettää optimaalisen siipimuotonsa ja siksi kilpaveneissä keulapurjeen pinta-alaa muutetaan vaihtelemalla purjeita. 
Luokka:Purjealuksen rakenne
GeoGuessr

GeoGuessr on internetissä toimiva online- peli, missä rekisteröityneet käyttäjät pystyvät liikkumaan kartalla, ja sitten arvata kyseisen paikan oikea paikka. Käyttäjä saa pisteitä, kun arvaa karttapaikkojen oikeat paikat. Pelin julkaisuvuosi oli vuonna 2013.
Google Street View mahdollistaa GeoGuessrissa näkyvät kartat. Käyttäjä pystyy liikkumaan kartalla eteen- ja taakse, samalla tavalla, kuin Google Mapsissakin.
Pelin on kehittänyt Anton Wallén. 
== Pelin idea ==
Pelin tarkoitus on muille näyttää erilaisia paikkoja maailmalla. Käyttäjät voivat ostaa myös premium- jäsenyyden, ja siten pystyy luomaan muun muassa uusia karttoja, joita muut voivat pelata.
== Lähteet ==
Luokka:Vuoden 2013 videopelit
Geoarkeologia

Geoarkeologia on monitieteellinen lähestymistapa, joka käyttää maantieteen, geologian ja muiden geotieteiden tekniikoita tutkiakseen arkeologisia aihepiirejä.
== Arkeologinen geologia ==
Arkeologinen geologia on Werner Kasigin vuonna 1980 keksimä termi. Se on geologian osa-alue, joka painottaa maan ainesosien merkitystä ihmiselämälle.
Viime vuosikymmenien aikana arkeologit ja historoitsijat ovat kokeneet tarvetta rekonstruoida muinaisen asutuksen historiaa, mutta ei vain pelkästään kaivetun materiaalin avulla, vaan myös paleontologisilla parametreillä.
Luokka:Maantiede
Luokka:Arkeologia
Geoinformatiikka

Geoinformatiikka on paikkatietoa ja paikkatietojärjestelmiä tutkiva tieteenala. Paikkatietotekniikaksi kutsutaan sitä osaa geoinformatiikasta, joka soveltaa tietoteknisiä menetelmiä.Geoinformatiikan sanasto TSK 45 2014, Sanastokeskus TSK 
Paikkatietotekniikka on kuvattu paikkatietojärjestelmä-artikkelissa ja paikkatiedon luonne ja ominaisuudet paikkatieto-artikkelissa. Paikkatiedon tuottaminen on kuvattu mm. kaukokartoitus- ja maanmittaus-artikkeleissa. Tämä artikkeli keskittyy geoinformatiikan analyyttisiin ja laskennallisiin menetelmiin.
Paikkatiedon määrän kasvu ja sen kautta syntynyt tarve ja mahdollisuus sen hyödyntämiseen on luonut tarpeen tutkia geoinformatiikkaa. Geoinformatiikassa tutkitaan paitsi paikkatiedon luonnetta ja sen tuottamista myös sen tallentamista, käsittelyä, hyödyntämistä, esittämistä jne.
Geoinformatiikka on osittain osa tietojenkäsittelytiedettä, mutta se on myös erittäin lähellä maantiedettä, maanmittausta, geomatiikkaa, kartografiaa, laskennallista geometriaa, spatiaalista tilastotiedettä jne. Geoinformatiikkaa hyödynnetään tai sovelletaan hyvin monissa tieteissä ja tekniikan aloilla koska paikkatietojen hyödyntäminen on niin yleistä. 
Tärkeä osa geoinformatiikkaa on paikkatietoanalyysimenetelmien tutkimus.
==Lähteet==
Luokka:Geoinformatiikka
Geomatiikka

Geomatiikka on tieteenala, joka tutkii kuinka rakentaa tehokas paikkaan sidotun tiedon tuotannon työnkulku, joka alkaa mittauksista erinäisillä teknologioilla prosessointiin ja lopulta käytettäväksi tuotteeksi karttojen, spatiaalisten tietokantojen, ilmakuvien jne. muodossa, eli keräämisen, taltioinnin, käsittelyn ja esittämisen.
Sana viittaa erityisesti seuraaviin tieteenaloihin:
* fotogrammetria
* geodesia
* geoinformatiikka
* kartografia
* kaukokartoitus
* maanmittaus
* paikannus
Geomatiikka erityisesti nojaa geoinformatiikkaan (joka tarjoaa modernit informaatioteknologian välineet), tietoliikenneteknologioihin (mm. langattomat verkot, matkapuhelimet) ja tiedonvälityksen ratkaisuihin (mm. protokollat, standardit, yhteensopivuus ja yhteentoimivuus).
== Historia ==
Nimi on peräisin ranskan sanasta géomatique. Ensimmäisen kirjattu käyttö tapahtui Ranskassa 1970-luvun alussa ja myöhemmin se keksittiin uudelleen Kanadassa. Siellä Lavalin Yliopiston maanmittausosasto otti käsitteen alkuperäistä laajemman merkityksen käyttöön nimeten sen mukaan maanmittausohjelmansa. Tätä kautta käsite levisi kaikkialle Kanadassa ja ulkomaille.
== Lähteet ==
* Yvan Bedard (2008). Geomatics. In Karen K. Kemp (ed.), Encyclopedia of Geographic Information Science, pp. 195-197, SAGE Publications, Inc., ISBN 978-1-4129-1313-3.
== Kirjallisuutta ==
* Bedard, Y., Gagnon, P., & Gagnon, P.A. (1987). Modernizing Surveying and Mapping Education: the Programs in Geomatics at Laval University. Proceedings of the XIIth National Surveying Teachers Conference: Surveying the Future. In cooperation with ACSM-ASPRS-ILI-WSLS, University of Wisconsin-Madison, July 5th-10th, pp. 239-256.
* Gagnon, P., & Coleman, D. (1990). Geomatics, an Integrated, Systemic Approach to Meet the Needs for Spatial Information. CISM Journal ACSGC, Canadian Institute of Surveying and Mapping, 44 (4), pp. 377-382.
* Paradis, M. (1981). De l'arpentage à la géomatique (From Surveying to Geomatics). The Canadian Surveyor, Ottawa, Canada, 35 (3), pp. 262-268.
Luokka:Geotieteet
Geopolitiikka

Geopolitiikka on politiikantutkimuksen ja poliittisen maantieteen tutkimussuunta, joka on tarkastellut maantieteen vaikutusta politiikkaan. Se on eri tieteiden välistä tutkimusta, jossa on monia tutkimussuuntia. Geopolitiikka voidaan määritellä joko poliittisen maantieteen ala-alueeksi, kansainvälisen polittisen realismin keskeiseksi osaksi tai historialliseksi maailmanpolitiikan rakenteeksi.Synnystä häpeän kautta uudelleenpolitisoitumiseen. Viisi näkökulmaa geopolitiikkaan. Sami Moisio. Tieteessä tapahtuu 4/2001. Viitattu 18.7.2016.
Geopolitiikka kehittyi 1800-luvun lopulla lähinnä tieteelliseksi perusteluksi imperialismille. Halford Mackinder kehitti 1900-luvulla teoriaa maailmansaarekkeista, jossa valtiot jaettiin merivaltiohin ja mannervaltiohin sekä korostettiin Venäjän hallitseman alueen merkitystä koko maailmalle. Tuolloin Britannia pyrki Japania tukemalla rajoittamaan Venäjän vahvistumisen mahdollisuutta Kaukoidässä. Termin geopolitiikka otti käyttöön Uppsalan ja Göteborgin yliopistossa politologiaa opettanut Rudolf Kjellén vuonna 1899.
Klassiseen geopolitiikkaan liitetyistä käsitteistä ja teorioista mainittakoon maavalta (mannervalta), merivalta, sydänmaa, etupiiri, reunavaltio, sisämaavaltio, harmaa vyöhyke, puskurivaltio, valtion elintila, geopoliittiset suuralueet, dominoteoria ja voimatasapaino.
==Lähteet==
Luokka:Poliittinen maantiede
Georg Ehrnrooth

Georg Ehrnrooth viittaa seuraaviin henkilöihin:
*Georg Ehrnrooth (1866–1935), suomalainen vuorineuvos
*Georg C. Ehrnrooth (1926–2010), suomalainen poliitikko
*Georg Ehrnrooth (s. 1940), suomalainen vuorineuvos
*Georg Ehrnrooth (s. 1966), suomalainen sijoittaja
Georg Ehrnrooth (sijoittaja)

Georg Johan Casimir Ehrnrooth (s. 16. tammikuuta 1966) on suomalainen sijoittaja ja elinkeinoelämän vaikuttaja, koulutukseltaan agrologi.Suomen ritariston ja aatelin kalenteri 2007, s. 135. Helsinki 2006. ISBN 978-952-99780-0-6 Hän on muun muassa Pöyryn (vuodesta 2010), Forcitin (vuodesta 2010) ja eQ:n (vuodesta 2011) hallituksen jäsen ja hallituksen puheenjohtaja useissa sukunsa omistamissa sijoitusyhtiöissä.
Ehrnrooth on myös Louise ja Göran Ehrnroothin säätiön hallituksen puheenjohtaja ja Paavo Nurmen Säätiön hallituksen jäsen.
Georg Ehrnrooth sai Finanssivalvonnalta 500 €:n rikemaksun arvopaperimarkkinalain rikkomisesta sijoitusyhtiö Partumissa.
Hänen isänsä on vuorineuvos Casimir Ehrnrooth.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Vuonna 1966 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Georg Ehrnrooth (vuorineuvos, 1866–1935)

Georg Casimir Ehrnrooth (4. huhtikuuta 1866 Helsinki – 9. toukokuuta 1935 Helsinki) oli suomalainen talouselämän vaikuttaja ja vuorineuvos (1931).Biografiasampo: Georg Ehrnrooth Viitattu 19.4.2021. 
Ehrnroothin isä oli protokollasihteeri Carl Albert Ehrnrooth ja äiti kreivitär Lovisa Fredrika Adelaide De Geer af Tervik. Ehrnroothin puoliso vuodesta 1897 oli Anna Gabriella (Ella) af Nyborg. Heidän poikansa oli Pohjoismaiden Yhdyspankin pääjohtaja Göran Ehrnrooth (1905–1996). Varatuomariksi valmistunut Ehrnrooth toimi vakuutusyhtiö Suomen Maalaisten Paloapuyhdistyksen toimitusjohtajana vuosina 1896–1921, johtokunnan puheenjohtajana vuodesta 1921 ja Nääs Spritfabriks Ab:n toimitusjohtajana vuodesta 1898. Vuonna 1902 Ehnrooth osti sedältään Casimir Ehrnroothilta Seestan kartanon Nastolasta ja vuonna 1911 Porlammin kartanon Lapinjärveltä sedältään, kenraali Gustaf Robert Ehrnroothilta. Hän perusti myös testamentillaan vuonna 1935 tiedettä ja kirjallisuutta tukevan Ella ja Georg Ehrnroothin säätiön. Viitattu 20.12.2011
Ehrnrooth oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Kuka kukin oli Viitattu 19.4.2021.
== Katso myös ==
* Ehrnrooth
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuorineuvokset
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat
Luokka:Vuonna 1866 syntyneet
Luokka:Vuonna 1935 kuolleet
Georg Ehrnrooth (vuorineuvos, s. 1940)

Georg Larsson Ehrnrooth (s. 20. marraskuuta 1940 Helsinki) on suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos, joka on työskennellyt Oy Wärtsilä Ab:n tehtävissä 1965–1979, Oy Lohja Ab:n toimitusjohtajana 1979–1991 ja Metra Oyj Abp:n konsernijohtajana 1991–2000.
Ehrnroothin vanhemmat ovat everstiluutnantti Lars ja Brita Ehrnrooth. Hän valmistui ylioppilaaksi Grankulla samskolasta 1959 ja Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi 1965. Hänen puolisonsa on Anna Kristina van Gilse van der Pals.
Ehrnroothilla on ollut ja on runsaasti luottamustoimia. Hän oli TT:n puheenjohtaja vuodesta 1994, Elinkeinoelämän Valtuuskunnan EVA:n hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2005 ja sitä ennen sen varapuheenjohtaja (2000–2004) sekä Elinkeinoelämän Tutkimuslaitoksen ETLA:n hallituksen varapuheenjohtaja vuodesta 2005.
Hänelle on myönnetty vuorineuvoksen arvo 1993 ja tekniikan kunniatohtorin arvo 1998.
== Katso myös ==
* Ehrnrooth
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat
Luokka:Suomalaiset insinöörit
Luokka:Vuorineuvokset
Luokka:Nokian henkilöstö
Luokka:Wärtsilä
Luokka:Vuonna 1940 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Georg Emil Lindsay von Julin

Georg Emil Lindsay von Julin (18. tammikuuta 1868 Fiskari – 13. elokuuta 1904 Tammisaari) oli suomalainen sotilas ja valtiopäivämies.Geni: Georg Lindsay von Julin Viitattu 15.6.2021.
Von Julinin vanhemmat olivat Emil Lindsay von Julin ja Hildur Arnoldina Fredrika Wilhelmina Kistner. Von Julin palveli kadettina vuodesta 1880, aliluutnatti hänestä tuli 1888, kornetti 1891 ja aliratsumestari 1896. Sotapalveluksesta von Julin erosi 1896. Von Julin oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1897, 1899 ja 1900.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, s. 207-215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset sotilaat
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1868 syntyneet
Luokka:Vuonna 1904 kuolleet
Georg Leinberg

Georg Mikael Leinberg (24. heinäkuuta 1865 Helsingin pitäjä – 20. toukokuuta 1925 Helsinki) oli suomalainen säästöpankkimies.
== Elämä ==
Leinbergin vanhemmat olivat professori Karl Gabriel Leinberg ja Hilma Rosaura Thuneberg. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1888 ja suoritti seuraavana vuonna kameraalitutkinnon. Vuonna 1896 hänet nimitettiin säästöpankkien tarkastajaksi, 1900 tullihallituksen tilastokonttorin johtajaksi ja 1918 oikeusministeriön tilastokonttorin johtajaksi.
Leinberg osallistui Helsingin Suomalaisen Säästöpankin perustamiseen. Hän myös toimi pankin ensimmäisenä kamreerina vuosina 1901–1918.Helsingin Suomalainen Säästöpankki 1901–1992
Leinberg toimi Suomen Evankelisluterilaisten seurakuntien paloapuyhdistysten toimitusjohtajana 1902–1925. Hän kuului eräiden muiden valtionkomiteoiden ohella tilastokomiteaan 1903–1915. Leinberg sai esittelijäsihteerin arvonimen vuonna 1921.
Leinbergin puoliso vuodesta 1892 oli Georgina Edwards.
== Teoksia ==
* Suomen ulkomaisen kaupan ja merenkulun kehityksestä vuosina 1865-1894 (1895) (Eripainos julkaisusta Kansataloudellisen yhdistyksen toimitukset.) 30 sivua
* Mallisääntöjä säästöpankeille maalla (1896) Säästöpankkien tarkastajan tiedonantoja 1, 23 sivua
* Käsikirja säästöpankin kirjanpidossa (1897) Säästöpankkien tarkastajan tiedonantoja 2, 70 sivua
* Säästöpankkien keskusosakepankin merkityksestä ja tähänastisesta toiminnasta (1911) Esitelmä säästöpankkimiesten oppikursseilla. 22 sivua
* Rikosrekisteri Suomessa (1920) 12 s.Fennica. Suomen kansallisbibliografia
== Lähteet ==
* 
=== Viitteet ===
==Aiheesta muualla==
*
Luokka:Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat
Luokka:Vuonna 1865 syntyneet
Luokka:Vuonna 1925 kuolleet
Georg von Winther

Georg Gustaf von Winther (vuoteen 1890 Winter; 23. huhtikuuta 1825 Puumala – 25. marraskuuta 1901) oli suomalainen lääkäri, järjestöjohtaja ja valtiopäivämies. 
Von Wintherin vanhemmat olivat kappalainen Gustaf Winter ja Margareta Petronella Hultin ja puoliso vuodesta 1876 Sally Alina Emilia af Brunér (k. 1926). Asianajaja, valtiopäivämies Frans Gustaf von Winther oli heidän poikansa. Ylioppilaaksi Georg von Winther tuli 1842 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja lisensiaatiksi 1847 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1853. Hän toimi Henkikaartin 3. suomalaisen tarkk'ampujapataljoonan lääkärinä 1854–1881, Suomen sotaväen ylilääkärinä 1881–1894 ja Suomen Punaisen Ristin puheenjohtajana 1896–1901. Hänet aateloitiin 1890, valtioneuvoksen arvon hän sai 1875, todellisen valtioneuvoksen arvon 1879 ja salaneuvoksen arvon 1897.
Hän oli aatelissäädyssä valtionpäiväedustaja 1891, 1894, 1897, 1899 ja 1900.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Georg Gustaf von Winther. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 5.12.2020. 
==Lähteet==
* Kuka kukin oli (Wikiaineisto)
===Viitteet===
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomalaiset lääkärit
Luokka:Suomalaiset järjestöjohtajat
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1825 syntyneet
Luokka:Vuonna 1901 kuolleet