nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Metallurgia

Metallurgia on luonnontieteisiin ja teknisiin tieteisiin kuuluva tieteenala/oppi, joka käsittelee metallien (tai laajemmin käsitettynä myös muiden epäorgaanisten materiaalien) valmistus- ja jalostusmenetelmiä sekä tutkii niiden elinkaarta ja sen aikana tapahtuvia muutoksia usein metallien kiderakenteen näkökulmasta. Historiallisesti metallurgian kehitys on kulkenut samaa tahtia teräksen valmistusmenetelmien kanssa, sillä valtaosa maailman metallintuotannosta liittyy teräkseen. 
==Metallurgian osa-alueet==
Metallurgia voidaan jaotella karkeasti prosessimetallurgiaan ja fysikaaliseen metallurgiaan, mutta monia muitakin alalajeja on, ja rajanveto on joskus vaikeaa, esimerkkeinä jauhemetallurgia ja rikastustekniikka, joka varsinkin anglosaksisissa maissa luetaan metallurgiaan kuuluvaksi.
Prosessimetallurgia käsittelee muun muassa materiaalien valmistukseen tarvittavien raaka-aineiden esikäsittelyä (esimerkiksi rikasteen pasutus ja sintraus), materiaalien valmistusta raaka-aineista (esimerkiksi malmirikasteiden sulatus) ja puolivalmiiden tuotteiden käsittely- ja jalostusprosesseja (esimerkiksi raffinointi, puhdistus ja konvertterissa tapahtuva hiilenpoisto, mellotus).
Prosessimetallurgia voidaan jaotella vielä hydrometallurgiaan ja pyrometallurgiaan.
Hydrometallurgia käsittelee liuoksissa tapahtuvia tai nesteen avustuksella/välityksellä tapahtuvia ilmiöitä, esimerkiksi korroosiota ja korroosionestoa, rikasteiden läjäliuotusta, kuparin elektrolyysiä ja metallien valmistusta liuospohjaisin menetelmin (Hydro-Copper).
Pyrometallurgia käsittelee korkeissa lämpötiloissa tapahtuvia ilmiöitä, esimerkiksi kuparin liekkisulatusta, masuunin toimintaa tai plasmapinnoitusta.
Fysikaalinen metallurgia käsittelee esimerkiksi materiaalien muokkausta tuotteiksi raaka-aineiden (metallien) valmistamisen jälkeen. Tyypillinen fysikaalisen metallurgian prosessivuo on:
* sulatus
* valu 
* kuumamuokkaus
* kylmämuokkaus
* lämpökäsittely
==Metallurgian opetus==
Suomessa metallurgian korkeakouluopetusta antavat Aalto-yliopisto, Tampereen teknillinen yliopisto, Oulun yliopisto, Lappeenrannan teknillinen yliopisto ja Åbo Akademi. Metallurgian opetus Teknillisessä korkeakoulussa tapahtui aluksi Kemian osastolla, sen jälkeen siitä erotetulla Vuorikemian osastolla. Osaston nimi muutettiin sittemmin Vuoriteollisuusosastoksi, ja myöhemmin siitä tuli Materiaali- ja kalliotekniikan laitos, joka puolestaan muuttui myöhemmin Materiaalitekniikan osastoksi. Teknillisen korkeakoulun tultua osaksi Aalto-yliopistoa, opetus tapahtuu nyt Aalto-yliopiston kemian tekniikan korkeakoulun Kemian tekniikan ja metallurgian laitoksen puitteissa.
==Katso myös==
* Metallografia
* Korroosio
* Agglomerointi
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Metallurgia Aalto
*Metallurgy Encyclopaedia Britannica 
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Metamorfinen kivilaji

Metamorfisiksi kivilajeiksi kutsutaan alkujaan sedimentti- tai magmakivilajeja, joissa on tapahtunut muutoksia tyypillisesti kiderakenteessa tai kemiallisessa koostumuksessa. 
Metamorfoituneet kivilajit ovat Suomessa yleisiä.
Muutostapoja voidaan ryhmitellä eri perusteilla. Aluemetamorfoosia tapahtuu suuressa mittakaavassa mannerlaattojen reunavyöhykkeillä maan kuoressa tapahtuvassa toiminnassa, jossa kiviaines joutuu suureen paineeseen ja kuumuuteen. Paikallismetamorfoosia tapahtuu sulan kuuman kiven, magman, joutuessa kosketuksiin kiinteän kiven kanssa, jolloin magmaa ympäröivä kivi vaihtaa kiderakennettaan. Magma voi myös sisältää mineraaleja, jotka reagoivat ympäröivän kiviaineen kanssa kemiallisesti. Paikallisen metamorfoosin lajeja ovat kontaktimetamorfoosi (usein lämpömetemorfoosia), kataklastinen metemorfoosi eli kiven murtumiseen ja muovautumiseen liittyvä metamorfoosi sekä shokki- tai impaktimetamorfoosi, jota tavataan meteoriittitörmäyskraatereista.
Esimerkiksi graniitti muuttuu paineessa graniittigneissiksi ja savikivi aluksi fylliitiksi, metamorfiisin edetessä kiilleliuskeeksi ja edelleen kiillegneissiksi tai granuliitiksi tai magmatiitiksi.
== Katso myös ==
* Metamorfoosi (geologia)
== Lähteet ==
* U.S. Geological Survey: Metamorphism 
Luokka:Metamorfiset kivilajit
Metsäjaanu

Metsäjaanu on Salon kaupunginosa, joka sijaitsee seututien 110 vieressä Tupurinmäessä.Salon kaupungin kartta, johon on merkitty kaupunginosien rajat ja numerot; lisäksi erillinen lista kaupunginosien nimistä. Metsäjaanu on teollisuusaluetta, jota kaupunki on viime aikoina kehittänyt ja yrittänyt houkutella alueelle etenkin cleantech-alan yrityksiä.
Pienteollisuuden lisäksi Metsäjaanussa sijaitsee Korvenmäen jätekeskus.
Metsäjaanun rekisterikylä lohkottiin Pahkavuoresta 1960-luvulla. Alue kuului tuolloin Uskelan kuntaan. Uskela liitettiin Saloon vuonna 1967.
==Lähteet==
Luokka:Salon kaupunginosat
Luokka:Uskelan kylät
Metsämontun kaivos

Metsämontun sinkkikaivos sijaitsi Kiskossa Varsinais-Suomessa ja se oli toiminnassa 1951–1974. Kaivos tuotti sinkin ohella myös kuparia, lyijyä ja jonkin verran kultaa ja hopeaa. Malmia louhittiin toiminta-aikana 1,51 miljoonaa tonnia. Malmin pitoisuudet olivat 3,34% sinkkiä, 0,28% kuparia, 0.74% lyijyä ja 14,1% rikkiä. Hopeaa oli 24,8 grammaa tonnissa ja kultaa 1,43 grammaa tonnissa.
Metsämontun esiintymä löydettiin 1946. Kaivoksen omisti Outokumpu Oy.
== Lähteet ==
* GTK Tietoaineisto : Suomen kaivosteollisuus : Perusmetallikaivokset
* Geological Survey of Finland FINZINC Database : Metsämonttu
Luokka:Salon historia
Luokka:Salon rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Kisko
Luokka:Suomen kaivokset
Metsäneuvos

Metsäneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 2. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1934 piirikuntapäällikkö Atri S. Arimolle. Vuosien 1918–2014 aikana metsäneuvoksen arvonimi on myönnetty 139 henkilölle.
== Katso myös ==
* Metsätalousneuvos, 7. ryhmään kuuluva arvonimi
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Metsänpeitto

Metsänpeitto on suomalaisessa uskomusperinteessä tila tai paikka, johon luonnossa kulkeva ihminen tai kotieläin voi joutua.
== Metsänpeittoon joutuminen ja tila ==
Metsänpeittoa on pidetty metsänhaltijoiden tai maahisten maailmana. Uskomuksen mukaan metsänpeittoon voi joutua joskus jonkin olennon, esimerkiksi metsänhaltijan tai harakan, viemänä. Toisaalta ihminen voi uskoa joutuneensa metsänpeittoon, mikäli eksyy, eikä löydä omin avuin metsästä kotiin.
Metsänpeittoon joutuneelle tulee omituinen, vieras olo. Jotkut kertovat maailman samalla hiljentyneen, linnunlaulun ja muiden metsän äänten vaienneen. Tuttu metsä saattaa muuttua vieraaksi ja erilaiseksi, joskus jotenkin nurinkuriseksi, jopa ylösalaiseksi. Jotkut metsänpeittoon joutuneet jähmettyvät paikalleen pystymättä liikkumaan tai puhumaan, toiset taas kulkevat läpi tuntemattomaksi muuttuneen seudun. Metsänpeittoon joutuneen väitetään katoavan muiden näkyvistä, eivätkä muut löydä häntä, vaikka kulkisivat ohi. Metsänpeittoon joutunut saattaa myös näyttää kiveltä tai kannolta. On kertomuksia, joissa kadonnutta lehmäänsä etsivä istuu uupuneena kivelle, tietämättä istuvansa lehmänsä päällä. Jotkut pääsevät itsestään metsänpeitosta, toiset taas tehtyään taikatemppuja, ja joidenkin kerrotaan kadonneen iäksi.
== Metsänpeitosta pääsy ==
Metsänpeitosta pääsemiseksi on erilaisia keinoja, kuten vaatekappaleen kääntäminen nurin päin tai jalkojensa välistä katselu. On myös erilaisia keinoja löytää metsänpeittoon joutunut, kuten juuriston tai solmuun väännetyn puun läpi katselu, jalanjälkien kääntäminen ympäri tai veden kaataminen jälkiin. Myös kadonneen etsijä on voinut kääntää vaatteitaan nurin päin. Metsänpeitosta pääsemiseksi on myös useita loitsuja tai loruja, joiden avulla etsijät voivat rikkoa metsänpeittoon joutuneen päältä loitsun. Päästäjä oli tietäjä, joka kykeni palauttamaan metsänpeittoon joutuneen.
=== Loitsu ===
Kuhmoniemeltä tallennetun loitsun mukaan metsänpeitosta pelastettiin karja seuraavalla tavalla:
:Kalamalaudalla mitattiin yhdeksän pituutta veräjältä metsään päin, aina nostettim pystyyn ja kaadettiin, ja taas, ja taas. Sitten kolme närettä otettiin juurineen koholle maasta ja siihen vuoltiin kolme silparetta hopea[a] ja sanottiin:
:Päästä, mehtä, meijän eläimet,
:Päästä, mehtä, meijän eläimet!
:Vuolen kullat kuun ikäiset,
:Hopeat ijän ikuiset
:Näreelle tammiselle,
:Mehtolan kuninkaalle.
:(SKRV:XII2 6966)
== Muuta ==
Ufoharrastajien oz-ilmiö muistuttaa metsänpeittoa. Metsänpeittoa muistuttavia oireita voi aiheuttaa esimerkiksi diabetes.
== Populaarikulttuuri ==
*Elokuvataiteessa: Salla Hämäläisen ohjaama lyhytelokuva Metsänpeitto (2012)
*Kirjallisuudessa: Leena Krohn (1980): Metsänpeitto – kertomus kadonneista. WSOY. ISBN 951-0-09992-9
*Musiikissa: Folk-metal -yhtyeen Korpiklaani levyllä Karkelo olevassa kappaleessa Mettänpeiton valtiaalle käsitellään metsänpeittoon joutumista ja sieltä pois pääsyä.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalainen mytologia
Luokka:Suomalaisen mytologian paikat ja olotilat
Metsätalousneuvos

Metsätalousneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 7. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1991. Vuosien 1918–2013 aikana metsätalousneuvoksen arvonimi on myönnetty 30 henkilölle. 
== Katso myös ==
* Metsäneuvos, 2. ryhmään kuuluva arvonimi
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Metsätyyppioppi

Metsätyyppioppi on Aimo Kaarlo Cajanderin kehittämä metsätyyppiteoriaan ja metsätyyppijärjestelmään perustuva metsätyyppien luokitusjärjestelmä, joka perustuu metsien aluskasvillisuuden eli kenttä- ja pohjakerroksen kasvillisuuteen ja olettamukseen siitä, että biologisesti samanarvoisille alueille kehittyy lopulta samanlainen kasvillisuusyhdyskunta. Metsätyyppioppi kehitettiin metsätalouden tarpeisiin, mutta sitä voidaan käyttää myös luonnonsuojeluarvojen tunnistamiseen. Cajander julkaisi metsätyyppioppinsa perusajatukset vuonna 1909. Luokittelua on myöhemmin tarkennettu useaan otteeseen. Cajanderin metsätyyppioppia ei ole yleisesti omaksuttu käyttöön Suomen ulkopuolella. Muualla taigalla, esimerkiksi Luoteis-Venäjällä käytetään metsän luokittelussa V. N. Sukatševin kehittämää metsätyyppiluokitusta.
Cajander itse määritteli metsätyypin seuraavasti:
Cajanderin määritelmissä maat jaetaan kangasmetsiin, lehtometsiin ja turvemaihin. Kangasmetsien ja lehtometsien metsätyyppejä vastaavat viljavuudeltaan tietyt suotyypit ja turvekangastyypit (ojitetut suot). Suomessa metsien luokittelu tyyppeihinsä perustuu siihen, että luokiteltavalla alueella on 75 %:n alalla tyypillisesti siihen kuuluvaa kasvillisuutta. Luokittelun tavoitteena on tunnistaa metsät niiden puuntuoton mukaisesti. Siksi siinä ei oteta huomioon maaperää sinänsä, vaan maaperästä kasvava kasvillisuus. Metsätyyppijärjestelmään sisältyy myös ilmastollinen jako metsäkasvillisuusvyöhykkeisiin. Nykyisin voidaan luokitella kangasmetsien ja lehtojen lisäksi kasvupaikkatekijöiltään poikkeavia metsäisiä luontotyyppejä, joita ovat harju- ja dyynimetsät, tulvametsät, kalliometsät ja poikkeavalla
maapohjalla kasvavat metsät.http://www.ymparisto.fi
==Suomen metsien kasvupaikkatyypit==
*Kangasmaat
**karukkokangas
**kuiva kangas
**kuivahko kangas
**tuore kangas
**lehtomainen kangas
*Lehdot
== Suomen metsäkasvillisuusvyöhykkeet ==
*Saaristo-Suomi
*Etelä-Suomi
*Pohjanmaa-Kainuu
*Perä-Pohjola
*Metsä-Lappi
*Tunturi-Lappi
==Lähteet==
* Saara Lilja: Cajanderin metsätyypit ja kasvillisuuden luokittelun perusteita Helsingin yliopisto, 2006. Internet Archiven palvelimella.
* Valtakunnan metsien 10. inventoinnin (VMI10) liitteet Metsäntutkimuslaitos, 2006
* Juha Tuomi: Ekologian perusteet, Sukkessio, kasvupaikkatyypit ja metsätyyppioppi Oulun yliopisto, 2000
*
===Viitteet===
*
Luokka:Metsätalous
Metsävero

Metsävero on metsän omistukseen tai puun myyntivoittoon perustuva vero. Suomen suuriruhtinaskunnassa ja Suomen tasavallassa on metsän tuottoa verotettu ajoittain joko metsäpinta-alan perusteella varallisuusveron kaltaisesti tai puun myyntitulon perusteella pääomatulon kaltaisesti.
Viimeinen uudistus oli palata jälleen myyntitulon verottamiseen. Siirtymäaikana oli mahdollista maksaa metsäveroa joko aikaisemman pinta-alaan ja metsätyyppiin perustuvan verotuksen tai puuntuoton perusteella.
==Myyntituloverotus==
Vuonna 2006 otettiin käyttöön puun myyntituloverotus. 
Metsän myyntituloista vähennetään metsään kohdistuvat menot ja jäljelle jäävästä tulosta verotetaan pääomatulona. Vuonna 2019 pääomatuloveroprosentti oli 30 000 euroon asti 30 % ja yli 30 000 eurosta 34 %.
==Pinta-alaverotus==
Vuoden 2005 loppuun asti oli voimassa pinta-alaverotus, jossa metsän tuottoja verotettiin vuosittain metsän pinta-alaan perustuvasti. Tiettyjen vähennysten jälkeen jäävä tulo lisättiin omistajan muihin tuloihin verotettavaksi. Veroprosentti saattoi vaihdella siten huomattavasti. 
=====Metsäveroluokat=====
Aikaisemman metsän laskelmallisen tuoton perusteella tapahtuneen verotuksen toimeenpanemiseksi jaettiin Suomessa metsämaa veroluokkiin, joista kallein oli IA-luokan metsä. Lehdot yhtä IB-luokkaan kuuluvaa poikkeusta lukuun ottamatta kuuluivat IA-metsäveroluokkaan.
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
Metsäliitto.fi - Metsäverotus
Metsäkeskus.fi - Pinta-alaverotus päättynyt, kaikki metsänomistajat myyntiverotuksen piirissä
luokka:Metsätalous 
Luokka:Verotus Suomessa
Metylaatio

Metylaatio tarkoittaa metyyliryhmien (-CH3) liittymistä tai substituutiota yhdisteeseen.
Biokemiassa metylaatiolla tarkoitetaan reaktiota, joka voi kohdistua esimerkiksi genomisen DNA:n (eli solussa olevan DNA-osion, joka ei sisällä soluelinten DNA:ta, vaan koostuu kromosomeista) nukleotideihin. Tällöin se säätelee geenien transkriptiota.https://extras.csc.fi/biosciences/sanasto/html/#Mhttps://extras.csc.fi/biosciences/sanasto/html/#G 
== Katso myös ==
* Demetylaatio – metyyliryhmän poistuminen yhdisteestä
== Lähteet ==
Luokka:Orgaaniset reaktiot
Luokka:Biokemia
Miehen lapsivuode

Miehen lapsivuode eli couvade tarkoittaa joissakin kulttuureissa vallalla ollutta tapaa, että mies asettuu muutamaksi päiväksi, jopa viikoiksi, vuoteeseen hoivattavaksi ja nainen ryhtyy pian synnyttämisen jälkeen arkiaskareisiin. Sen uskotaan johtuvan maagis-animistisesta käsityksestä, että isän ja jälkeläisen välillä vallitsee kiinteä yhteys ja kun isä on lapsivuoteessa, lapsi on suojassa pahoilta hengiltä. Käytäntö on ollut vallalla Etelä-Amerikassa, Kaakkois-Aasiassa ja Lounais-Euroopan alueella lähinnä Etelä-Ranskassa ja Korsikalla.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 5, p. 1613 art. "Miehen lapsivuode"
==Katso myös ==
* Couvade-syndrooma
*Lapsivuode
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* couvade Encyclopædia Britannicassa
Luokka:Raskaus ja synnytys
Luokka:Rituaalit
Mielenterveys

Mielenterveys on käsite, jota on lähtökohtaisesti määritelty useilla eri tavoilla. Sillä tarkoitetaan psykologisen hyvinvoinnin tasoa tai mielenterveyden häiriön puuttumista. Yksi suomen kielen sanakirja määrittelee sen ”psyykkiseksi hyvinvoinniksi ja riittäväksi sopeutumiseksi sosiaaliseen ja muuhun ympäristöön”.Uusi suomen kielen sanakirja, Gummerus 1998 Maailman terveysjärjestön mukaan mielenterveys on puolestaan "psyykkistä terveyttä eli kykyä hyödyntää omia henkisiä voimavarojaan sekä emotionaalista terveyttä eli kykyä tunnistaa omia ja muiden tunnetiloja".
== Tarkennettuja määritelmiä ==
Sigmund Freud tarkensi 1900-luvun alussa:”kyky rakastaa ja kyky tehdä työtä”.
Mielenterveys on myös määritelty omien mahdollisuuksien tiedostamiseksi, pyrkimykseksi toteuttaa ja lisätä omia mahdollisuuksia ja itsensä hyväksymistä.Taantuman tuoma paha olo näkyy nousukaudella. Jenni Frilander. Helsingin Sanomat 10.8.2009, A 16.
Verrattain yleisesti katsotaan, että ihminen on mieleltään terve, kun hän kykenee selviytymään itsenäisesti päivittäisistä haasteista (ihmissuhteista, päivittäisestä liikkumisesta, työstä ja vapaa-ajasta) siten, että itse ja kanssaihmiset eivät kärsi. 
 Sigmund Freudin aikoinaan esittämä määritelmä, kyky rakastaa ja tehdä työtä, sopii nykyolosuhteisiin jo huonosti. Määrittelyssä on nimittäin nykytutkimusten mukaan seuraavat periaatteet: 
# Subjektiivisuusperiaate: arvioidaan tutkittavaa arvioitsijan omien näkemysten ja tuntemusten perusteella. 
# Kulttuuriperiaate: verrataan tutkittavaa tietystä kulttuurinormistosta saatuun kuvaan tai malleihin. 
# Tehokkuusperiaate: arvioidaan tutkittavan käyttäytymisen vaikutusta toiminnan tehokkuuteen tai selviytymiskykyyn. 
# Ihanneperiaate: verrataan tutkittavaa tiettyyn ihanteeseen. 
# Tilastollinen periaate: verrataan tutkittavaa tiettyyn tilastotietoon, jolloin vähemmistössä tai keskiluvusta kaukana oleminen on huonoa/hyvää mielenterveyttä 
# Valtaperiaate: arvioidaan tutkittavaa vallan antamien käyttäytymisen rajojen tai mahdollisuuksien pohjalta. 
# Kognitiivinen periaate: arvioidaan tutkittavaa tietyn tiedon, ajattelun, ihmiskäsityksen tai vaikka muuttuvan maailmankuvan perusteella. 
Mikään näistä periaatteista ei yksinään toimi. Päätettäessä tutkittavan henkilön mielenterveydestä täytyy käydä aina läpi kaikki edellä luetellut kohdat.Viitamäki, R. (1973) Kliininen psykologia ja sen sovellus. Helsinki: WSOY. Heiska, J. (1988) Mielenterveyden häiriön määritelmä. Mielenterveys-lehti 6.
== Katso myös ==
* Mielenterveyden häiriö
* Mielenterveyslaki
== Lähteet ==
* Heiska, Juhani. Ennakoiva mielenterveystyö: käsikirja meille kaikille. [Tampere]: Mediapinta, 2018. ISBN 978-952-236-860-7 (nidottu)
=== Viitteet ===
== Kirjallisuutta ==
* 
* 
== Aiheesta muualla ==
* Mielenterveysyhdistys TAIMI ry
* Omaiset mielenterveystyön tukena keskusliitto ry
* Mielenterveyden keskusliitto
* KoKoA - Koulutetut Kokemusasiantuntijat
* Suomen mielenterveysseura
* Mielenterveystalo.fi
*
Mielenterveyslaki

Suomen mielenterveyslaki (, ) on säädetty muiden muassa mielenterveystyöstä sekä mielenterveyspalvelujen periaatteista ja järjestämisestä. Keskeinen osa mielenterveyslakia ovat tahdosta riippumatonta psykiatrista hoitoa koskevat kohdat.http://www.valvira.fi/ohjaus_ja_valvonta/terveydenhuolto/mielenterveys
Määritelmiä: Mielenterveystyöllä tarkoitetaan yksilön psyykkisen hyvinvoinnin, toimintakyvyn ja persoonallisuuden kasvun edistämistä sekä mielisairauksien ja muiden mielenterveydenhäiriöiden ehkäisemistä, parantamista ja lievittämistä. (1 §) Mielenterveystyöhön kuuluvat mielisairauksia ja muita mielenterveydenhäiriöitä poteville henkilöille heidän lääketieteellisin perustein arvioitavan sairautensa tai häiriönsä vuoksi annettavat sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut (mielenterveyspalvelut). (1 §)
Mielenterveyslaissa esitetään tahdosta riippumattomaan hoitoon (ns. pakkohoitoon) määräämisen edellytykset (8 §).
==Lähteet==
Luokka:Mielenterveys
Luokka:Suomen laki
Mieliala

Mieliala on tunnetila. Normaaliin mielialan vaihteluun kuuluvat iloisuus, hilpeys, aurinkoisuus, tyytyväisyys yhtä yleisesti kuin apeus, alakuloisuus, masentuneisuus ja toivottomuus. Normaalisti tunnetilojen vaihtelu on ominaista tasapainoiselle tunne-elämälle. Mielialahäiriöt ovat psyykkisiä sairauksia, joille ominaista on pitempiaikainen muutos henkilön mielialassa. Tyypillisimpiä esimerkkejä ovat masennus ja kaksisuuntainen mielialahäiriö.
==Lähteet==
Luokka:Tunteet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Mielialahäiriö

Mielialahäiriöt ovat psyykkisiä sairauksia, joille ominaista on pitempiaikainen muutos potilaan mielialassa. Tyypillisimpiä esimerkkejä ovat masennus ja kaksisuuntainen mielialahäiriö. Masennukseen kuuluu ainoastaan depressiojaksoja, kaksisuuntaiseen sekä depressiivisiä että maanisia vaiheita. Myös mania luetaan mielialahäiriöihin.
== Tyypit ==
Mielialahäiriöiden kaksi päätyyppiä ovat masennus (tai unipolaarinen masennus) ja kaksisuuntainen mielialahäiriö.
* Masennus (tai unipolaarinen masennus), sisältää seuraavat alatyypit:
** Vakava masennus
** Vakava masennus (toistuva)
** Vakava masennus psykoottisilla oireilla (psykoottinen masennus)
** Dystymia
** Synnytysmasennus
* Kaksisuuntainen mielialahäiriö, sisältää seuraavat alatyypit:
** Tyyppi I
** Tyyppi II
** Syklotymia
Lisäksi on olemassa vuodenajoittain vaihteleva mielialahäiriö (SAD) (ks. lisää oireista ja hoidosta). Manian lievähköstä muodosta käytetään nimitystä hypomania.
Myös psykoottisiin sairauksiin voi kuulua mielialahäiriön oireita, esimerkiksi skitsoaffektiivisessa häiriössä.
== Oireet ja hoito ==
Mielialahäiriöt altistavat erilaiselle itsetuhokäyttäytymiselle, ja huomattava osa itsemurhista liittyy niihin. 
Usein mielialahäiriön taudinkuvaan kuuluu liikaunisuuttahttp://www.terveysportti.fi/terveyskirjasto/tk.koti?p_artikkeli=dlk00385&p_haku=Liikaunisuus, mutta toisaalta masennus aiheuttaa myös unettomuutta.http://www.yths.fi/netcomm/viewarticle.asp?path=8,2476,2516
SAD:stä kärsivällä ihmisellä esiintyy yleensä syys- ja talviaikaan tyypillisiä masennusoireita, mutta valoisina vuodenaikoina oireet ovat lieviä tai niitä ei ole.http://www.tukiasema.net/teemat/artikkeli.asp?docID=91 Varsinkin nuoruusikäiset AS-ihmiset ovat kasvaneessa riskissä sairastua mielialahäiriöihin.http://www.aspennj.org/WhatIsAS.html
Mielialahäiriöitä hoidetaan mm. sopivalla lääkityksellä ja psykoterapialla. 
== Yleisyys ==
Masennus on länsimaissa tavallisempi mielialahäiriön muoto kuin kaksisuuntainen häiriö. Nuorena sairastettu masennus lisää potilaan riskiä sairastua myöhemmällä iällä kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön.http://www.mielenterveysseura.fi/mieli_info.asp?main=Mielenterveys%20ja%20elämänkulku&page=322&cat=Mielenterveys%20ja%20elämänkulku&show=no
Mielialahäiriöt oireilevat joskus eri tavoin lapsilla, nuorilla ja aikuisilla. Lapsuus- ja nuoruusiän masennus saattaakin jäädä kokonaan toteamatta. Joillakin potilailla on mielialahäiriöihin perinnöllistä taipumusta. http://medicalcenter.osu.edu/patientcare/healthinformation/diseasesandconditions/mentalhealth/mood/
== Katso myös ==
* Luettelo tunnetuista mielialahäiriöisistä
== Lähteet ==
 
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Mielikki

Mielikki (Aninka) oli muinaissuomalaisten uskonnon jumaluus, naispuolinen metsänhenki. Mielikki oli metsän kuninkaan Tapion vaimo. Metsästysuskomusten mukaisesti metsästäjien oli joskus puheltava ja laulettava viettelevästi sekä imartelevasti Mielikille saadakseen tältä lahjana saalista. Mielikkiä pidettiin metsän "taloustöiden" eli siistimisen, koristelun ja kaunistamisen hoitajana. Työn tuloksia, metsän kauneutta, kuten myös Mielikin omaa kauneutta, kannatti metsässä liikkuessaan kehua. Mielikin uskottiin myös lepyttävän miestään Tapiota, jos tämä tuli huonolle tuulelle ja usutti voimat metsämiehiä vastaan.
Harvoin ihmisille näyttäytyessään Mielikki usein huvikseen pukeutuu Tapion harmaaseen naavaturkkiin ja -hattuun. Katsojan silmissä kuusikossa kulkee höperö vanhus, joka laskee mättäiden marjoja. Ihminen ei voi tietää, että metsän ylväs emäntä siinä arvioi tulevaa mustikkasatoa.
Mielikki on taitava parantaja. Hän hoitaa ansoihin jääneet käpälät ja tassut, pesästä pudonneet linnunpoikaset sekä metsokukkojen taisteluhaavat. Metsän parantavat kasvit hän kerää huolellisesti talteen, ja niinpä hänellä on sopivia rohtoja myös ihmisten vaivoihin, jos joku vain keksii käydä pyytämässä. Mielikin käyttämiä kasveja ovat muun muassa kanerva ja kataja.
Mielikkiä rukoiltiin erityisesti pienriistaa pyydettäessä. Pienriistan pyytäjän, sienestäjän ja marjastajan kannatti lausua metsään mennessään: "Siniviitta, viidan eukko, / mieluinen metsän emäntä! / Anna tie, avaa portti / minun metsällä käydessäni."
Mielikin nimi juontuu onnea ja kohtaloa merkinneestä mielu-sanasta. 
Kalevalassa Lemminkäinen kutsuu Mielikkiä myös Mimerkiksi: "Tapion talon isäntä / Tapion talon emäntä / Metsän ukko halliparta / Metsän kultainen kuningas / Mimerkki, metsän emäntä / Metsän armas antimuori / Siniviitta viian eukko / Punasukka suon emäntä!"
==Lähteet==
* Wilhelm Vollmer, "Wörterbuch der Mythologie" digitale bibliothek CD-ROM edition (containing the text of the 3rd edition from 1874) © Directmedia Publishing GmbH Berlin 1999; ISBN 3-932544-22-6
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot