nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Kelttiläiset kielet

Kelttiläiset kielet on yksi indoeurooppalaisen kielikunnan kieliryhmistä. Kelttiläisen kieliryhmän nimesi Edward Lhuyd vuonna 1707. Kelttiläisiä kieliä on aikoinaan puhuttu laajalti Euroopassa, mutta nykyisin niitä puhutaan vain osissa Britteinsaaria ja Ranskan Bretagnessa. Lisäksi niillä on puhujia kelttiläisten kielien puhuja-alueilta lähteneiden siirtolaisten joukossa esimerkiksi Kanadassa ja Argentiinassa. Kaikilla näillä alueilla kelttiläiset kielet ovat vähemmistökieliä. Nykyiset alueet, joilla puhutaan kelttiläisiä kieliä, kuuluvat niin sanottuihin kelttiläisiin maihin.
==Luokittelu==
Kelttiläiset kielet jaetaan saarikieliin ja mannerkieliin. Saarikielet jaetaan edelleen goideelisiin ja britannisiin kieliin. Näitä kutsutaan myös Q-kelttiläisiksi ja P-kelttiläisiksi kieliksi, sillä goideeliset kielet suosivat q-äännettä tiettyjen sanojen alussa siinä, kun britanniset kielet suosivat p-äännettä.
===Saarikielet===
Saarikieliä puhutaan Britteinsaarilla ja Bretagnen niemimaalla Ranskassa. Moni niistä on säilynyt elävänä nykyaikaan asti, ja joitain kuolleita kieliä on elvytetty.
====Goideeliset kielet====
* gaeli (Skotlanti)
* iiri (Irlanti)
* manksi (Mansaari)
====Britanniset kielet====
* bretoni (Bretagne)
* korni (Cornwall; kuollut 1700-luvun lopulla, mutta elvytetty uudelleen)
* kymri (Wales)
* kumbri (Cumbria Englannin ja Skotlannin rajalla; kuollut ehkä 1000- tai 1100-luvulla)
Piktin kieli on myös joskus sijoitettu tähän joukkoon.
===Mannerkielet===
Mannerkielet kuolivat jo yli tuhat vuotta sitten, mutta niistä on säilynyt kaiverruksia. Nykyisin tunnetut mannerkielet voidaan jakaa viiteen luokkaan:
* galli (Ranska)
* keltibeeri (Iberian niemimaa)
* galaico (Iberian niemimaa)
* lepontti (Pohjois-Italia)
* galatia (Galatia)
* noori
Lusitanian kieli on myös joskus sijoitettu tähän joukkoon.
==Piirteet==
Vaikka eri kelttiläisten kielten välillä on paikoitellen suuriakin eroja, niillä on monia yhteisiä piirteitä
* Konsonanttimutaatiot (saarikielissä) vaikuttavat tietyllä tavalla sanan aloittavaan konsonanttiin tietyssä ympäristössä; esimerkiksi iirin cathair → i gcathair ('kaupunki' → 'kaupungissa')
* Prepositioiden persoonataivutus (saarikielissä); esimerkiksi kymrin heb → hebddyn nhw (ilman → ilman heitä)
* verbi–subjekti–objekti-sanajärjestys
* infinitiivin sijaan verbaalisubstantiivi
* omistamista ilmaisevan verbin puute (esim. englannin have); omistamista ilmaistaan suomen minulla on rakenteen kaltaisella rakenteella käyttäen prepositiota ja kopulaa
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
*
Keltto

Keltto (, ) on maaseutuasutus Seuloskoin piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Siellä on asukkaita on 9 085, ja sen keskus sijaitsee 12 kilometriä Pietarista itään. 
Keltossa on myös Inkerin kirkon luterilainen seurakunta, joka nykymuodossaan perustettiin 1989. Kelton kirkko rakennettiin Kolpinan kylään (), ja se vihittiin käyttöön 1992. Samassa kylässä on myös S. J. Laurikkalalle nimetty teologinen instituutti, josta valmistuu muun muassa pappeja Inkerin kirkolle. Sen vieressä on vanhusten palvelutalo, jossa noin puolet asiakkaista on inkeriläisvanhuksia. Keltossa on myös nuorempia inkeriläisiä yksityisyrittäjiä, jotka ovat perustaneet muun muassa matkailu- ja majoituspalveluja.
== Historia ==
Seurakunnan tarkkaa perustamisajankohtaa ei tiedetä, mutta 1628 se oli jo olemassa. Kirkonkylä sijaitsi Ruotsin vallan aikana Uudessakylässä. Pohjansodassa kirkko hävitettiin ja rakennettiin uudelleen Kirkonpellonkylään. Kirkko otettiin seurakunnalta pois 1939, ja se purettiin 1941 ja puutavara käytettiin raaka-aineeksi ampumahautoihin. Seurakuntalaiset kokoontuivat vielä tämän jälkeen muun muassa jumalanpalveluksiin vanhalla hautausmaalla kirkon lähellä.
Keltossa toimi Ivan Pavlov, joka tutki neurologiaa vuonna 1926 perustetussa tutkimuslaitoksessaan. Hänet tunnetaan varsinkin koirien kanssa tekemiensä kokeiden perusteella muodostamastaan Pavlovin teoriasta. Pavlovin asunto on museo, jonne pääsee tilauksesta.
Kelton pohjoispuolella Pietarista Seuloskoin kaupungin kautta Laatokan rantaan kulkee Elämän tie, joka vuosina 1941–1943 yhdisti saksalaisten piirittämän Leningradin maan pääosaan. Elämän tietä pitkin piiritykseen joutuneille tuotiin ruokaa, ja tätä tietä pitkin maaliskuussa 1942 inkeriläiset karkotettiin piirityksestä Siperiaan. Elämän tien varrella on runsaasti muistomerkkejä ja Laatokan rannassa on museo.
== Kelton kylät ==
Ala-Kalttina, Ansareinmäki, Autio (Pappilanautio), Tuprova, Haapoja, Hirvonen (Hirvosi), Hännikäinen, Häsälä, Jaanila, Jorohkova, Kankurinmäki, Kanninen, Karjalankylä, Keltto, Kirkonpelto, Kolpina, Korkkina, Koski, Likolampi, Maaslova, Mustapää, Määhnälä, Ollikkaismäki, Orava, Pieni-Manuskala, Poru, Puntala, Pustoska, Rosmittala, Saakrova, Sarvela, Seltsoi (Voeikovo), Suoranta (Suoranda), Suuri-Manuskala, Tauru, Tokkari, Valittula, Vanhakylä, Virkkilä, Ylä-Kalttina
== Lähteet ==
* Tarinain tupa: Suomalainen Inkeri, matkailukohteet
===Viitteet===
Luokka:Seuloskoin piirin kunnat
Luokka:Inkerin historialliset luterilaiset seurakunnat
Luokka:Kelton kylät
Kemal Kılıçdaroğlu

Kemal Kılıçdaroğlu (s. 17. joulukuuta 1948) on turkkilainen poliitikko, joka toimii Tasavaltalaisen kansanpuolueen johtajana. Hän oli ehdolla Turkin presidentiksi vuoden 2023 presidentinvaaleissa.
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Turkkilaiset poliitikot
Luokka:Vuonna 1948 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Kemianteollisuus

Kemianteollisuus on teollisuudenala, jossa jalostetaan ja muunnetaan toisiksi kemiallisia yhdisteitä erilaisten kemiallisten reaktioiden kautta.
Tyypillisesti kemianteollisuus on suuren mittakaavan teollisuutta, mutta siihen kuuluu myös pienen volyymin tuotantoa. Kemiateollisuudessa tuotetaan sekä raaka-aineita muille teollisuuden aloille että valmiita lopputuotteita.
==Kemianteollisuuden aloja==
*petrokemia (öljynjalostus) – polttoaineet, voiteluöljyt, muut petrokemikaalit
*maatalouskemikaalit – lannoitteet, torjunta-aineet
*lääkeaineteollisuus
*maaliteollisuus
*muoviteollisuus
Elintarviketeollisuutta ei yleensä lasketa kemianteollisuudeksi.
*
Kemijärven kaupunginkirjasto

Kemijärven kaupunginkirjasto toimii Kemijärven alueella. Kemijärven kaupunginkirjasto kuuluu Lapin kirjasto -kirjastokimppaan.
Kemijärven kirjaston kokoelmiin kuului vuonna 2020 noin 57 900 nidettä, joista 46 588 oli kirjoja. Lainauksia tehtiin noin 63 500 kappaletta ja fyysisiä käyntejä noin 30 500.
== Historia ==
Vuonna 1929 kirjasto toimi Kemijärven kunnallistalon yläkerrassa. Vuonna 1951 Kemijärvellä toimi kantakirjasto (eli pääkirjasto) ja kahdeksan piirikirjastoa (eli sivukirjastoa) Halosenrantaan, Isokylään, Juujärvelle, Luusualle, Oinaalle, Räisälään, Tapionniemeen ja Vuostimolle.
Vuonna 1956 perustettiin uusia piirikirjastoja Joutsijärvelle, Kostamoon, Tohmoon ja Tonkopurolle.
Vuonna 1957 Kemijärven kunta jaettiin Kemijärven kauppalaan ja Kemijärven maalaiskuntaan. Kauppala sai kantakirjaston (eli pääkirjaston) kokoelman ja sivukirjastojen kokoelmat jäivät maalaiskunnalle. Sivukirjastoista Halosenranta ja Tohmo kuuluivat kauppalan alueelle. Isokylän kirjastosta tuli maalaiskunnan pääkirjasto. Kauppala ja maalaiskunta yhdistettiin jälleen vuonna 1973 Kemijärven kaupungiksi.
Vuonna 1974 Kemijärvi hankki kirjastoauton ja lakkautti neljä sivukirjastoa. Loput neljä sivukirjastoa muutettiin lainausasemiksi.
Vuonna 1987 aloitti pääkirjasto toimintansa kulttuurikeskuksen yhteydessä. Kirjasto otti myös käyttöön ATK-pohjaisen lainauksenvalvontajärjestelmän ensimmäisenä kirjastona Lapin läänissä.
Vuonna 1989 kirjastoauto uusittiin ja uusi auto nimettiin Kulkuriksi.
Vuonna 1997 Kemijärven kirjasto liittyi Lapin kirjastojen Aurora-kimppaan (nykyinen Lapin kirjasto -ryhmään).
Vuosina 2000–2002 Kulkuri-projektin aikana kirjastoauto Kulkuri muunnettiin monipalveluautoksi.
Vuonna 2003 Kemijärvi lakkautti Luusuan, Isokylän ja Tohmon kirjastot.
Helmikuussa 2015 Kemijärven kirjasto otti käyttöön uuden kirjastoauton, joka nimettiin Kyläluudaksi.
Huhtikuussa 2017 otettiin käyttöön kirjastojärjestelmä Koha ja Lapin kirjasto laajeni koskemaan koko Lapin maakuntaa.
Kesäkuussa 2020 Kyläluuta myytiin Kuusamon kaupungille, ja kirjastoautotoiminta loppui Kemijärvellä.
Toukokuussa 2021 otettiin kirjastossa käyttöön omatoimikirjautuminen eli laajentunut asiointiaika.
Tammikuussa 2022 yhdistyivät Lapin, Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun e-kirjastot Pohjoisen e-Kirjastoksi. Elokuvat tulivat uutena aineistona verkon kautta lainattaviin.
== Lähteet ==
* 
* 
=== Viitteet ===
Luokka:Kemijärvi
Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot
Keminsaame

Keminsaame on kuollut saamelaiskieli, jota puhuttiin aiemmin Suomen Lapin eteläisimmissä osissa. Se kuoli 1800-luvulla. Sitä kirjoitettiin latinalaisilla kirjaimilla. Muutamia keminsaamen kielellä laulettuja joikuja on säilynyt. Vuonna 1829 Jacob Fellman julkaisi pienen keminsaamenkielisen sanaston. Myös lukuisia ruotsiksi käännettyjä keminsaamenkielisiä runoja on säilynyt. Säilyneiden kielinäytteiden avulla on päätelty keminsaamen kuuluneen itäsaamelaisiin kieliin inarinsaamen, koltansaamen, akkalansaamen, kiltinänsaamen ja turjansaamen ohella, mutta muodostaneen oman haaransa itäsaamelaisissa kielissä. Keminsaame oli ilmeisesti läheistä sukua inarinsaamelle. Eräiden arvioiden mukaan Sodankylän ja Savukosken seuduilla on esimerkiksi paikannimistä pääteltävissä, että keminsaamen kielestä on viitisensataa sanaa jäljellä, ja kieltä on haluttu jopa rekonstruoida inarinsaamen avulla.
==Kielinäyte==
Isä meidän -rukous keminsaameksi:
:Äätj miin, ki lak täivest. Paisse läos tu nammat. Alda pootos tu väldegodde. Läos tu taattot nou täivest, ku ädnamest. Adde miji täb päiv miin juokpäiv laip. Ja adde miji miin suddoit addagas, nou ku miieg addep miin velvolidäme. Ja ale sääte miin kjäusaussi. Mutto tjouta miin pahast. Tälle tu li väldegodde, vuöjme ja kudne ijankaikisest. Amen.Economicexpert, Kemi Sami 
==Katso myös==
* Keminsaamelaiset
* Kainuunsaame
==Lähteet==
Luokka:Saamelaiskielet
Luokka:Euroopan kuolleet kielet
Luokka:Suomen kielet
Kemiönsaaren vaakuna

Kemiönsaaren vaakuna oli alun perin Dragsfjärdin kunnan tunnus, joka valittiin Kemiönsaaren kunnan vaakunaksi Dragsfjärdin, Kemiön ja Västanfjärdin kuntaliitoksen yhteydessä vuonna 2009. Vaakunan aihe viittaa merenkulkuun ja paikkakunnan vanhaan rautateollisuuteen; Dragsfjärdissä ovat toimineet Taalintehtaan ja Björkbodan rautaruukit.
Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä kultainen potkuri vinoristikkäin.” Vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson, ja Dragsfjärdin kunnanvaltuusto hyväksyi sen 7. joulukuuta 1961 tekemällään päätöksellä. Sisäasianministero vahvisti vaakunan käyttöön 16. toukokuuta 1962.
== Lähteet ==
* 
* 
Kemiönsaari
Vaakuna
Kemiönsaari (saari)

KemiönsaariKimitoön; Svenska ortnamn i Finland; Institutet för de inhemska språkenKemiö; Kansalaisen karttapaikka (myös Kemiö; ) on saari Varsinais-Suomessa. Kemiönsaari on Varsinais-Suomen suurin saari, pinta-alaltaan 524 km². Saari käsittää pääosan Kemiönsaaren kunnasta sekä osan Salon kaupunkiin kuuluvasta Angelniemestä. Valtaosa saaren noin 7 500 asukkaasta on ruotsinkielisiä. Aiemmin saari käsitti pääosat Kemiön, Dragsfjärdin ja Västanfjärdin kunnista sekä osan Halikon, aiemmin Angelniemen kunnasta. Vuoden 2009 alussa kolme ensiksi mainittua yhdistyivät Kemiönsaaren kunnaksi. Halikko taas liittyi osaksi Salon kaupunkia.
Kemiönsaari on pinta-alaltaan Suomen merialueiden toiseksi suurin saari Ahvenanmantereen jälkeen; kolmanneksi suurin merialueiden saari on Hailuoto.Pekka Hyvärinen (toim.): Näe ja koe Suomi (Suomen Kuvalehti 24B/1987), s. 64. Helsinki: Yhtyneet Kuvalehdet, 1987.
Merkittävimmät asutuskeskukset ovat Kemiön kirkonkylä sekä Taalintehtaan teollisuustaajama vanhan Dragsfjärdin alueella. Muita suurempia kyliä ovat lukkotehtaastaan tunnettu Björkboda sekä Västanfjärdin ja Dragsfjärdin kirkonkylät. Saarella on paljon nähtävää, muun muassa Kemiön kirkko, Dragsfjärdin kirkko, Västanfjärdin vanha kirkko, Västanfjärdin uusi kirkko, Söderlångvikin kartano ja Sagalundin ulkoilmamuseo. Kesäisin mökkikansan ja matkailijoiden saapuessa lomanviettoon saaren väkiluku jopa kolminkertaistuu. 
Saaren yhdistävät mantereeseen Rungonsalmen silta aiemmalla Kemiön ja Sauvon rajalla, Strömman silta aiemmalla Kemiön ja Perniön rajalla sekä Kokkilan lossi Halikossa. Kemiönsaaren kolmesta entisestä kunnasta pienin oli Västanfjärd, jonka talviaikainen asukasluku oli noin 900. Kunnista suurin oli jo varhain teollistunut Dragsfjärd.
== Tapahtumia ==
* Kemiönsaaren musiikkijuhlat heinäkuussa
==Kirjallisuutta==
* 
* 
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
* Kemiönsaaren matkailuneuvonnan sivut 
* Kemiönsaaren musiikkijuhlien sivut 
Luokka:Salon saaret
Luokka:Kemiönsaaren saaret
Kenttätutkimus

Kenttätutkimus on empiirisen tutkimuksen menetelmä, joka tarkoittaa luonnollisissa olosuhteissa tehtyä havaintoaineiston keräämistä esimerkiksi mittauksin, näytteitä ottamalla, tarkkailulla, tai kun tutkimusten kohteena ovat ihmiset, haastatteluilla, vuorovaikutuksella ja kyselyillä. Menetelmä on käytössä kaikilla empiirisen tutkimuksen aloilla, kuten luonnontieteissä, kulttuurintutkimuksessa, yhteiskuntatieteissä, teknisissä tieteissä ja psykologiassa. 
Psykologian alalla se tarkoittaa tutkimusta, jossa tutkimusaineisto kerätään laajasta, usein tiettyyn väestöryhmään kuuluvasta ihmisjoukosta luonnollisissa olosuhteissa. Kenttätutkimus voidaan toteutettaa haastattelemalla tutkimuksen kannalta tärkeitä ihmisiä tai pyytämällä heitä täyttämään kyselylomakkeita. Vastausten perusteella pyritään tavallisesti kartoittamaan vastaajien mielipiteitä ja asenteita. Mielipidetiedustelun kenttätutkimus voidaan toteuttaa muun muassa ns. ovikyselyillä, joissa kierretään ovelta toiselle ja kysytään tarpeellisia kysymyksiä. Näin saadaan kyselyaineistoa, josta voidaan johtaa yleistä mielipidettä tai käyttäytymistapoja koskevia tuloksia.
==Lähteet==
K
K
Kerimäen kirjasto

Kerimäen kirjasto on itäsavolaisen Savonlinnan kaupungin Kerimäen kirkonkylässä toimiva yleinen kirjasto. Kirjasto on Savonlinnan kaupunginkirjaston Kerimäen pitäjän lähikirjasto ja osa Lumme-kirjastokimppaa. Kirjastokimpan aineistot ovat kirjastokimppaan osallistuvien kuntien asukkaiden lainattavissa. Verkkokirjasto on toteutettu osana Lumme-kirjastojen palveluja. 
== Lähteet ==
Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot
Luokka:Savonlinnan rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Kerimäki
Keroputaan sairaala

Keroputaan sairaala on Torniossa Kivirannan kaupunginosassa sijaitseva kansainvälistä mainetta saavuttanut psykiatrinen sairaala, joka kuuluu Länsi-Pohjan sairaanhoitopiiriin. Se perustettiin vuonna 1961. Keroputaalla on kehitetty poikkeuksellisen hyviä hoitotuloksia tuottava avoimen dialogin hoitomalli (ns. Keroputaan hoitomalli).
== Lähteet ==
Luokka:Suomen psykiatriset sairaalat
Luokka:Tornio
Keskiajan syksy

Keskiajan syksy (Herfsttij der Middeleeuwen julkaistu 1919 suomentanut J. A. Hollo ISBN 951-0-15774-0 kustantaja WSOY) on alankomaalaisen kulttuurihistorijoitsija Johan Huizingan parhaiten tunnettu teos. Sen alaotsikko on Elämän ja hengenmuotoja Ranskassa ja Alankomaissa 14.–15. vuosisadalla.
Teoksen näkökulma on kulttuurihistoriallinen; se ei etene lineaarisesti vaan käsittelee aihealueita, kuten ritariaatetta, ajan käsityksiä uskonnosta, yhteiskunnasta, ja rakkaudesta, taiteita sekä symboliikkaa omina kokonaisuuksinaan. Huizingan johtopäätös aiheestaan on että ajanjakso antaa kuvan keskiajan viimeisistä vaiheista, ei heräävästä renessanssista.
K
Luokka:Vuoden 1919 kirjat
Keskiviikko

Keskiviikko (lyhenne ke tai kesk.) on tiistain ja torstain väliin jäävä viikonpäivä. Se on SFS-EN 28601 -standardin mukaan viikon kolmas viikonpäivä. Keskiviikon suomenkielinen nimi samoin kuin saksankielinen nimi Mittwoch johtuu siitä, että se on keskellä vanhaa, sunnuntaista alkavaa viikkoa. Nykyisin kalenteriviikko alkaa monissa maissa maanantaista, joten keskiviikko ei kaikissa maissa ole enää viikon päivistä keskimmäinen, mutta se on nykyisin monissa maissa käytettävän viisipäiväisen työviikon keskimmäinen päivä ja siten sen suomen- ja saksankielinen nimi on edelleen kuvaava.
== Keskiviikko muissa kielissä ==
Kreikkalaiset käyttivät omien jumaliensa nimiä viikonpäivissä (keskiviikko, hemera Hermu eli Hermeen päivä) ja roomalaiset omiensa (keskiviikko, dies Mercurii eli Mercuriuksen päivä).Otavan iso Fokus, 3. osa (Ip-Kp), art. Keskiviikko, ISBN 951-1-00051-9 Ranskaksi keskiviikko onkin mercredi. Germaanisissa kielissä päivät nimettiin uudelleen germaanisten jumalien mukaan, keskiviikko yhdistettiin Odin-jumalaan (onsdag) ja sen germaaniseen ”Wotan” muotoon (Wednesday), joskin nykysaksassa keskiviikko on nimetty samoin kuin suomessa, Mittwoch.
Eurooppalaisista kielistä portugali hylkäsi täysin pakanalliset nimet ja siirtyi numeroituihin viikonpäiviin, siispä keskiviikko on quarta-feira. Numeroidut päivät ovat käytössä myös muun muassa seemiläisissä kielissä, kiinassa ja vietnamissa, keskiviikko on näissä kielissä joko kolmas tai neljäs päivä. Samaa periaatetta noudatetaan viron kielessä: keskiviikko on kolmapäev (vaihtoehtoinen nimi kesknädal eli keskiviikko). Myös venäjässä keskiviikko on keskellä, среда.
Japanissa keskiviikko on veden päivä, 水曜日 (Suiyōbi).
== Sanontoja ==
Keskellä viikkoa keskiviikko.
Keskiviikko, päivistä keskeisin, keskellä viikkoa.
keskiviikko, pikkulauantai.
== Lähteet ==
== Antsadata-kohde ==
Luokka:Viikonpäivät
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Keskuspankki

Keskuspankki on erityinen pankki, jonka tehtäviin kuuluu rahapolitiikan toteutus. Keskuspankin tärkein tehtävä on ylläpitää tasaista inflaatiota, valuutan vakautta ja rahavarantoa. Keskuspankki laskee liikkeelle valuutan lainaamalla sen pankeille ja valtiolle, ylläpitää valuutta- ja kultareservejä ja voi elvytystarkoituksessa ostaa kaupallisen pankin omistamia lainoja. 
Keskuspankki voi olla valtion hallitsema, jolloin hallitus voi puuttua rahapolitiikkaan. Monien merkittävien teollisuusmaiden keskuspankit ovat itsenäisiä laitoksia, joiden toimintaan hallitukset eivät saa puuttua. Euroalueen keskuspankki on Euroopan keskuspankki. Suomen Pankki on Suomen keskuspankki, kansallinen rahaviranomainen sekä Euroopan keskuspankin ja euroalueen jäsen.
Ruotsin keskuspankki, Sveriges Riksbank, on maailman vanhin keskuspankki.
== Katso myös ==
* Rahajärjestelmä
* Ohjauskorko
* Kansainvälinen valuuttarahasto International Monetary Fund
* Maailmanpankki World Bank
* Kansainvälinen järjestelypankki Bank of International Settlements
* Suomen Pankki
* Avomarkkinaoperaatio
* Vähimmäisvarantojärjestelmä
* Valuuttavaranto
* Inflaatio
* Fiat-raha
* Luettelo keskuspankeista
* Vapaa pankkitoiminta
== Lähteet ==
* http://www.suomenpankki.fi/fi/suomen_pankki/index.htm
Luokka:Pankkitoimi
Keskustapuolue

Keskustapuolue on ollut ja on useamman puolueen nimenä eri maissa:
* Keskustapuolue, nykyisen Suomen Keskustan nimi vuosina 1965–1988
* Keskustapuolue (), Islanti
* Keskustapuolue (), Norja
* Keskustapuolue (), Puola
* Keskustapuolue (), Ruotsi
* Keskustapuolue (), Saksa
* Keskustapuolue (), Unkari
* Viron keskustapuolue ()
Keskusvaalilautakunta

Keskusvaalilautakunta on vaalilaissa säädetty kunnanvaltuuston asettama toimielin, joka huolehtii vaalien yleisjärjestelyistä kunnassa. Keskusvaalilautakuntaan kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja kolme muuta jäsentä sekä tarpeellinen määrä varajäseniä, joita on kuitenkin oltava vähintään viisi.
Keskusvaalilautakunta vastaa esimerkiksi ehdokasasettelusta, ääntenlaskennasta ja vaalituloksen julistamisesta.
== Katso myös ==
* Vaalilautakunta
Luokka:Suomen vaalit ja kansanäänestykset
Kesä (blogiteksti)

Hellou kesä 👌
15.5.2019 on lämmintä ja matkustelu bussilla on viihteellistä ja rentoa. 
Matkaamme Leppävaaraan lähelle Selloa. Mitä ylihyvää saammekaan nähdä ja ehkäpä syödä virkistävää jäätelöä. 🍨 
Tarina ei kerro vielä, miten onnistutaan 🌞
K
Kesälinnut (blogiteksti)

Kesälinnut
Sepelkyyhky on saapunut pesimään, jopa yllättävään paukkaan. Autokatoksen orrelle. Mahdollisesti tulee pesän jättämään ihmisten kulkiessa niin läheltä.
Mutta pääskysiä on jo nähty Kuopiossa asti.
Kesä linnut palanneet Suomeen. 🌾
Luokka:Blogitekstit
Yllättävää kylläkin, sepelkyyhkyt hautovat vuorotellen pesässä kahta munaa. Saapi nähdä milloin poikaset syntyvät. Mielenkiintoisia hetkiä juhannusviikolla eletään. Junamatka Kajaanista sujunut hyvin... aurinkoista kesää🙋‍♀️
Jännäksi tämä sepelkyyhkyjen hautominen menee,, ei vieläkään ole kuoriutuneet.. olisko tämä viikko se 3. viikko, jolloin jotain alkaa tapahtua. Nyt on viileämpää ja sateita. 🕊
Nyt 27.6.2019 sepelkyyhkyjen kaksi poikasta on kuoriutunut. Nyt ovat jo kolme kertaa suurempia kuin oli munat. 
Nyt jännittää, milloin lähtevät lentoon..
10.4.20 Koronavirus laittaa pyöräilemään. Ei ole muuta. Tänään tuli Pitkämäen lenkki 21km. Aika hyvä ilma, ja ykx kaveri tuli Oittaalla vastaan,, myös pyöräillen. 🚴‍♂️ Toivotaan hyviä ilmoja. 👍 Hyvää pääsiäistä 🙋‍♀️
Kesävihanta

thumb|250px|Trooppista kuivan kauden metsää.
Kesävihanta tarkoittaa kasvitieteessä kasvia, joka pudottaa lehtensä osaksi vuotta. Lauhkealla ja kylmällä vyöhykkeellä tämä tapahtuu talvisin. Trooppisella ja subtrooppisella vyöhykkeellä tämä tapahtuu kuivina kausina. Vastakohta kesävihannille kasveille on ainavihannat kasvit, joilla on lehtiä ympäri vuoden.
Maapallon kasvillisuusvyöhykkeistä kesävihantia kasveja esiintyy tyypillisesti esimerkiksi boreaalisella vyöhykkeellä, lehtimetsävyöhykkeellä, savanneilla ja monsuunimetsissä.
Luokka:Kasviekologia
Ketotuulenlento

Ketotuulenlento (Filago arvensis, syn. Logfia arvensis) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Se on harmahtavakarvainen yksivuotinen kasvilaji, jolla on pienissä mykeröissä sijaitsevat vaatimattomannäköiset kukat. Muista lähisukuisista lajeista ketotuulenlento on erotettavissa kehtosuomujensa ulkonäön perusteella.
Ketotuulenlento voi kasvaa noin 40 cm korkeaksi. Sen varsi on kasvutavaltaan pysty ja epäsäännöllisesti haarova. Lehdet ovat ruodittomia, hammaslaitaisia ja muodoltaan suikeita. Ketotuulenlennon kukintoina olevat mykeröt ovat pieninä rykelminä pitkin vartta ja kussakin rykelmässä on noin kymmenkunta mykeröä. Kehtosuomut ovat tylppäkärkisiä ja kärkiin asti villakarvaisia. Kukat ovat valkoisia ja ketotuulenlento kukkii heinä–elokuussa.
Ketotuulenlento kasvaa kuivilla ja hiekkaisilla tai soraisilla kasvupaikoilla. Suomessa ketotuulenlentoa tavataan lähinnä Ahvenanmaalla sekä Manner-Suomen eteläosissa, mutta paikoitellen aina Kuopion korkeudelle asti.
== Lähteet ==
Luokka:Asterikasvit
Khyretiai

Khyretiai (, myös Kyretiai, tai Cyretiae) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Perrhaibian maakunnassa Thessaliassa Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee Elassónan kunnassa lähellä nykyistä Doménikon kylää.
Khyretiai mainitaan usein makedonialaissotien aikaan 200- ja 100-luvuilla eaa. Aitolialaiset ryöstivät kaupungin vuonna 200 eaa. ja seleukidien Antiokhos III:n armeija valloitti sen vuonna 191 eaa. hyökätessään Kreikkaan. Roomalaiset ja makedonialaiset kuitenkin löivät seleukidit ja valloittivat kaupungin takaisin. Kolmannessa makedonialaissodassa vuonna 171 eaa. makedonialaiset valloittivat sen lyhyen piirityksen jälkeen.
Khyretiai sijaitsi lähellä Titaresios-jokea (nyk. Titarísios) sen sivujoen varrella. Kaupungin akropolis eli linnavuori, joka hallitsi läheistä tasankoa, sijaitsee vajaan kilometrin itään nykyisestä Doménikon kylästä. Kukkulalla on nykyisin Pyhälle Yrjölle (Ágios Geórgios) omistettu kirkko. Paikalla on joitakin jäänteitä linnoitusmuureista ja sieltä on löytynyt useita piirtokirjoituksia.
== Lähteet ==
Luokka:Antiikin Thessalian kaupungit
Luokka:Arkeologiset kohteet Kreikassa