nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Salon Kiekkohait

Salon Kiekkohait on vuonna 2009 perustettu salolainen jääkiekkoseura. Kaikkein nuorimmille lajiharrastajille seura järjestää kiekko- ja luistelukoulutoimintaa. Tämän jälkeen on mahdollisuus osallistua joukkuetoimintaan eri ikäluokissa. Tällä hetkellä seurassa on juniorijoukkueet F-ikäisistä C-junioreihin. Seuran junioritoiminta on aktiivista ja viikoittain lajin parissa on mukana noin 250 kiekkoilijaa.
Seuran edustusjoukkue pelasi kaudella 2019–2020 III-divisioonassa. Edustuksen kotipelit pelataan Salon jäähallissa (osoite: Tahkonkatu 1) ja tiedot kotipelien ajoista löytyvät mm. seuran nettisivuilta. 
Salon Kiekkohaitten puheenjohtaja on Tuomas Aalto. Toiminnanjohtajana aloitti elokuussa 2017 Marco Lindstén. Valmennuspäällikkö on Mikko Perämäki.
== Lähteet ==
* http://www.kauppalehti.fi/yritykset/yritys/jaakiekkoseura+salon+kiekkohait+ry/23437950
* http://www.eliteprospects.com/team.php?team=6187&year0=2017&status= Viitattu 5.11.2017
* http://www.tilastopalvelu.fi/ih/beta/tilastointi/index.php/etsi?sstsbseason=2019&sstsblevel=68&sstsbdistrict=&sstsbstatgroup=7425#sarjainfo
== Aiheesta muualla ==
* http://kiekkohait.fi/ylalinkit/salonkiekkohait/
*https://www.facebook.com/Kiekkohait
Luokka:Salolaiset urheiluseurat
Salon Piivolley

Salon Piivolley oli suomalainen lentopalloseura. Piivolley oli yksi SM-liigan menestyneimmistä joukkueista 2000-luvulla. Seura menetti liigalisenssinsä kauden 2010-11 jälkeen talousvaikeuksiensa vuoksi. Piivolleylle ei herunut lisenssiä. Sportti.com 21.5.2011.
Salon Piivolley voitti SM-hopeaa peräkkäisiltä kausilta 2004, 2005 ja 2006. Pronssia salolaiset saavuttivat vuosina 2001 ja 2007. Suomen Cupin finaalissa joulukuussa 2003 Piivolley voitti Perungan Pojat Länsi-Auto Areenalla erin 3-2. Suomen Cupin hopeaa joukkue on voittanut kolme kertaa.
== Historia ==
Vuonna 1999 syntyi ajatus Salon seudun miesten huippulentopallojoukkueiden yhdistämisestä. Lentopallossa menestystä 1990-luvulla niittänyt Perttelin Peikot yhdistyi Salon Viestin kanssa yhdeksi joukkueeksi 1999. Nimeksi joukkuelle vakiintui Salon Piivolley.
Uusi seura pääsi heti mitalien makuun, kun se voitti kaudella 2001 SM-pronssia. Lisäksi joukkue otti Suomen Cupin hopeaa palkintokaappiinsa. Kaudella 2003 joukkuetta ravisteli dopingkohu, kun Piivolleyn pelaaja kärähti dopingista. Dopingkäryn taustalla eivät kuitenkaan olleet joukkueen valmentajat tai muu henkilökunta. Pelaaja toimi itsenäisesti ottaessaan kiellettyjä aineita. Kausi kirkastui kuitenkin hieman, kun joukkue otti seuran historian ensimmäisen Suomen Cupin voiton. 
Kaudella 2004 Piivolley pääsi jälleen mitalien makuihin, kun joukkue otti SM-hopeaa sekä Suomen Cupin hopeaa. SM-finaalisarjassa joukkue hävisi Pielaveden Sampolle. Kaudella 2005 sama kaava toistui jälleen kun Piivolley oli häviävänä osapuolena finaalisarjassa Pielaveden Sampoa vastaan. Kaudella 2006 joukkue eteni jälleen SM-finaaleihin, mutta ei pystynyt ottamaan Suomen mestaruutta vielä Saloon. Tällä kertaa Salon Piivolleyta parempi oli Tampereen Isku-Volley. Kaudella 2007 Piivolley otti pronssia SM-liigassa, kun se kaatoi Isku-Volleyn. Tilille kertyi myös Suomen Cupin hopea. Kausi 2008 päättyi salolaisten osalta puolivälieriin, kun Isku-Volley eteni välieriin 3-0 otteluvoitoin.
Kaudet 2009–2011 päättyivät myös Piivolleyn osalta jo pudotuspelien avauskierroksilla ja menestys jäi laihaksi myös Suomen Cupin osalta. Seura kärsi talousvaikeuksista, jotka johtivat lopulta sen liigalisenssin hylkäämiseen ja joukkueen pois sulkemiseen Mestaruusliigasta kauden 2010–2011 päätteeksi. 
Seura meni konkurssiin 2011.http://www.sss.fi/uutiset/urheilu/227479.html 
== Saavutukset ==
* 3 SM-hopeaa 2004, 2005, 2006
* 2 SM-pronssia 2001, 2007
* 1 Suomen Cupin voitto 2003
* 3 Suomen Cupin hopeaa 2004, 2006, 2007
== Nimekkäitä pelaajia ==
* Olli Aakula
* Gabor Janosi
* Matti Hietanen
* Sami Heikkiniemi
* Kert Toobal
* Jussi Niemelä
== Muuta ==
Salossa ovat pelanneet muun muassa Viron maajoukkuepassari Kert Toobal, Suomen maajoukkueen hakkuri Matti Hietanen sekä yleispelaaja Teppo Heikkilä sekä liberona maajoukkueessa viime vuosina esiintynyt Jesse Mäntylä.
==Lähteet==
Luokka:Entiset suomalaiset lentopalloseurat
Luokka:Salolaiset urheiluseurat
Salon Seudun Sanomat

Salon Seudun Sanomat (lyh. SSS) on Salossa ilmestyvä poliittisesti sitoutumaton seitsenpäiväinen sanomalehti. Se ilmestyy myös digitaalisenaMediakortti, Salon Seudun Sanomat, viitattu 7.5.2018. Lehteä kustantaa TS-Yhtymään kuuluva Salon Seudun Sanomat OyTutustu yrityksiimme, TS-yhtymä, viitattu 7.5.2018. 
Salon Seudun Sanomat Oy kustantaa paikallislehtiä, joihin kuuluu Paikallislehti Somero. Peimarin Kustannus Oy:n kautta se julkaisee Kunnallislehteä ja omistamansa Kaarinan Lehti Oy:n kautta Kaarina-lehteä. Kaarinan Lehti on jo aiemmin kuulunut julkaisijansa Priimus Groupin kautta osittain TS-Yhtymään.Salon Seudun Sanomat osti Kunnallislehden ja Kaarina-lehden luettu 29.12.2009
Lehti omistaa myös lehdet painavan kirjapainon, joka on nimeltään Salon Lehtitehdas. Lehtikonserniin kuuluvat lisäksi tytäryhtiöt Salon Alueradio Oy, jolla on radiokanavat Radio Melodia 88,2 (ent. Radio 88,2) ja Auran Aallot Salo (ent. Rogmo FM ) sekä Uudenkaupungin Sanomat Oy. 
Salon Seudun Sanomien painohallin katto paloi 17.6.2007 pahasti 500 m²:n alalta laitehuoneesta lähteneestä palosta. Lehden painamiseen ei tullut katkoksia, sillä lehti painettiin varapainoissa.
==Historia==
Lehti ilmestyi vuosina nimellä Salon Seudun Kunnallislehti 1919–1943 ja 1. toukokuuta 1945 alkaen nykyisellä nimellä Salon Seudun Sanomat.Salon Seudun Kunnallislehti, Fennica, Kansalliskirjasto, viitattu 7.5.2018Salon Seudun Sanomat, Fennica, Kansalliskirjasto, viitattu 7.5.2018
== Lähteet ==
== Antsadata-kohde ==
==Aiheesta muualla==
*Salon Seudun Sanomat
Luokka:Suomalaiset sanomalehdet 
Luokka:TS-Yhtymä
Luokka:Salon media
Salon Viesti

Salon Viesti on salolainen urheilun yleisseura, joka on perustettu vuonna 1912. Pesäpallon SM-sarjassa joukkue esiintyi jo vuonna 1925. Tunnetuin Viesti on ehdottomasti lentopallostaan, jota seuran naisten edustusjoukkue pelaa SM-tasolla, jonne joukkue pääsi vuonna 2000. Vain vuotta aikaisemmin joukkue oli noussut ykkössarjasta supersarjaan. Joukkue on voittanut runkosarjan kerran ja saanut kolme hopeaa. Myös Suomen Cupista on kultaa tullut kahdesti, sekä hopeaa vuonna 2006. Vuonna 2008 naislentopallo erkani omaksi yhdistykseksi LP Viesti Salo http://www.salonviesti.fi/?valinta=Uutiset&id=703.
Salon Viestin suunnistusjaosto oli mukana järjestämässä vuonna 2006 Jukolan viestiä yhdessä Salon Vilppaan ja Angelniemen Ankkurin kanssa.
==Saavutukset==
*Lentopallon miesten SM-pronssia 1982 ja 1983
*Lentopallon naisten SM-hopeaa 2001, 2003, 2006 ja 2007
*Lentopallon naisten SM-pronssia 2008
== Pesäpallo ==
=== Junioritoiminta ===
Pesäpallon junioreiden SM-mitalit	Pesäpallon junioreiden SM-mitalit	Pesäpallon junioreiden SM-mitalit	Pesäpallon junioreiden SM-mitalit	Pesäpallon junioreiden SM-mitalit
Joukkue 	Mitalit 	Vuodet 	Yhteensä 	
A-pojat 	 	 	 	
A-pojat 	Yhteensä: 	Yhteensä: 	Yhteensä: 	1
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Virallinen kotisivu
* http://vessix.kotisivukone.com/files/vessix.kotisivukone.com/Pesis/seurat/salon_viesti.xls
Luokka:Salolaiset urheiluseurat
Luokka:suomalaiset urheilun yleisseurat
Luokka:Pesäpalloseurat
Luokka:Suomalaiset suunnistusseurat
Luokka:Vuonna 1912 perustetut urheiluseurat
Salon des Refusés

Salon des Refusés eli hylättyjen salonki oli Pariisissa toiminut taidesalonki, jossa esiteltiin niitä taideteoksia, joita ei ollut hyväksytty varsinaiseen Pariisin salonkiin.
Parhaiten muistetaan ensimmäinen hylättyjen salonki eli vuonna 1863 keisari Napoleon III:n määräyksestä järjestetty hylättyjen taideteosten näyttely, jossa oli esillä muun muassa Paul Cézannen, Camille Pissarron, Armand Guillauminin, Johan Jongkindin, Henri Fantin-Latourin, James Whistlerin ja Édouard Manet’n teoksia. Tunnetuin näyttelyn teoksista oli Manet’n Aamiainen ruohikolla, joka oli herättänyt skandaalin.Salon des Refusés Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 12.7.2014.
==Lähteet==
Luokka:Ranskan taide
Luokka:Taidenäyttelyt
Salon kappelikirkko

Salon kappelikirkko, tunnettu myös Pyhän Annan kappelina, oli 1500-luvulla rakennettu Uskelan seurakuntaan kuuluneen Salon kappeliseurakunnan kivikirkko. Kirkon rakentamisajankohta on epävarma, mutta kappelikunnan historian ja kirkon tyylipiirteiden perusteella Markus Hiekkanen on arvioinut sen rakennetun todennäköisimmin vuosien 1500 ja 1520 välillä.Hiekkanen s. 167 Kirkko purettiin vuonna 1832 Uskelan kirkon rakennusmateriaaliksi.Hiekkanen s. 168
Kirkko rakennettiin kaksilaivaiseksi, kuten monet muut 1400-luvun kivikirkot. Sen suojelupyhimyksenä oli Pyhä Anna, josta johtuu kirkon toinen nimi. 1600-luvulla kirkon asehuoneen korvasi Horn-suvun hautakappeli. Kirkon kellotapuli on luultavasi samoihin aikoihin rakennettu, kuin kirkkokin. Tapulin kaksinivelinen puinen yläosa uusittiin 1730.
Salon kappeliseurakunta oli välillä myös itsenäinen seurakunta, jolloin kirkkoa kutsuttiin Salon kirkoksi. Seurakunta kuitenkin palasi kappeliksi, ja myöhemmin vuonna 1832 yhdistettiin Uskelan seurakuntaan. Seurakuntaliitoksessa todettiin Salo-Uskelan seurakunnan tarvitsevan uuden isomman kirkon, ja päätettiin rakentaa uusi Uskelan kirkko, etenkin kun Uskelan Isokylän emäkirkko oli tuhoutunut maanvyörymässä 1825. Salon kappelikirkko purettiin Uskelan kirkon osiksi, ja jäljelle jäi vain tapulin kivijalka, josta tehtiin vuonna 1953 muistomerkki Aulis Blomstedtin suunnitelman mukaisesti.
==Katso myös==
*Luettelo Suomen keskiaikaisista kivikirkoista
==Lähteet==
===Viitteet===
Luokka:Suomen keskiaikaiset kivikirkot
Luokka:Suomen entiset kirkkorakennukset
Salon kaupunginkirjasto

thumb|Nykyinen kaupunginkirjasto.
thumb|Salon kaupunginkirjaston talo Raatihuoneenkatu 4, nykyisin paikalla on Kiffari
Salon kaupunginkirjasto on Salossa sijaitseva vuonna 1902 perustettu kirjasto.. Ensimmäinen kirjasto sijaitsi yläkansakoulussa, josta 1922 kirjasto siirtyi Tehdaskatu 4:ään ja myöhemmin sieltä siirtyi Cavenin talon piharakennukseen, joka sijaitsi nykyisessä torin paikoitusympyrässä. 1939 kirjasto muutti Raatihuoneenkatu 4:ään josta saatiin käyttöön osa rakennusta. 1963 saatiin kirjaston käyttöön koko rakennus. 1968 kirjasto sai ensimmäisen kirjastoauton käyttöönsä. Salon kauppalasta tuli kaupunki vuonna 1960, ja vuoden 1959 loppuun kirjaston nimi oli Salon kauppalankirjasto. Sivukirjastoja on yhdeksän kappaletta jokaisessa vuoden 2009 kuntaliitokseessa lakanneessa kunnassa eli Halikossa, Kiikalassa, Kiskossa, Muurlassa, Perniössä, Perttelissä, Suomusjärvellä ja Särkisalossa.
==Uusi kirjastorakennus==
Uusi kirjastorakennus valmistui 1986 ja sen suunnitteli silloinen kaupunginarkkitehti Lauri Hollmen, 2004 valmistui kirjaston laajennusosa.
==Kirjallisuus==
*
*
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Kirjaston sivut
Luokka:Salon rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot
Salon kaupungintalo

Salon kaupungintalo on Salon kaupungin hallintorakennus, joka sijaitsee aivan keskustassa. NCC toteutti kaupungintalon rakennustyöt. Rakentaminen alkoi maaliskuussa 2010 ja rakennus valmistui elokuun 2011 lopussa.
Vuonna 2016 kaupungintalossa todettiin sisäilmaongelmia, jotka johtuivat ensimmäisen kerroksen lattian kosteusongelmista. NCC maksoi kosteusongelmien korjaamisen.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Rakennustyön edistyminen
Luokka:Suomen kaupungintalot
Luokka:Salon rakennukset ja rakennelmat
Salon keskustaajama

Salon keskustaajama on Salon kaupungin keskustan ja Halikon kirkonkylän kattava taajama-alue. Vuoden 2011 taajamarajauksen mukaan siellä asui noin 30 000 ihmistä, mikä on yli puolet kunnan asukasluvusta.
Salon keskustassa sijaitsee tärkeimmät kunnallispalvelut. Suurimmat kauppakeskukset ovat Kauppakeskus Plaza, Kauppakeskus Linjuri ja Halikon Prisma. Kantatie 52 ja Seututie 110 risteävät taajaman alueella, mutta kantatielle rakennetaan ohitustietä taajaman itäpuolella.
==Lähteet==
Luokka:Salo
Luokka:Suomen kuntakeskukset
Luokka:Varsinais-Suomen maakunnan taajamat
Salon kirkko

Salon kirkko on Salon seurakunnan kirkko Salon keskustaajamassa Varsinais-Suomessa.
Alun perin rukoushuoneeksi rakennettu kirkko on tehty vuonna 1894 arkkitehti G. E. Ekestubben suunnitelman mukaan. Vuonna 1927 se vihittiin kirkoksi. Kirkon torni on peräisin vuodelta 1933.
Kristuksen kirkastumista kuvaavan kirkon alttaritaulun on maalannut Venny Soldan-Brofeldt, ja lasimaalaukset on suunnitellut arkkitehti Ilmari Launis. Kellot ovat vuodelta 1933.
Kirkko uudistettiin viimeksi vuonna 1985 Salon kaupunginarkkitehti Lauri Hollménin suunnitelman mukaan. Tässä yhteydessä kirkon valaistus uusittiin ja uudet valaisimet suunnitteli Lisa Johansson-Pape. Vuonna 1994 kirkkoon hankittiin Uuno Eskolan Kristus-aiheinen mosaiikkiteos.
Urkuparvella sijainneet Kangasalan Urkutehtaan urut vuodelta 1968 olivat huonokuntoiset. Kirkon urkuasiain neuvottelukunta suositteli vuonna 2013 niiden purkua. Uudet urut ostettaisiin käytettynä, ja suunnitelmissa on vuoden 1959 urut Tukholman Bromman kirkosta. Vanhat urut purettiin elokuussa 2016.
Tiedosto: Salon kirkko, portti 4.jpg|Portti
Tiedosto: Salon kirkko, kirkkosali 1.jpg|Kirkkosali
Tiedosto: Salon kirkko, urkuparvi 1.jpg|Urkuparvi
Tiedosto: Salon kirkko, lasimaalaus.jpg|Lasimaalaus
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* Churches – Kirkot, Salon kirkko
* Rakennettu kulttuuriympäristö, Museovirasto
Luokka:Salon kirkkorakennukset
Luokka:Suomen puukirkot
Luokka:Suomen 1890-luvulla rakennetut kirkot
Salon kylä

Salon kylä on entisen Uskelan pitäjän maakirjakylä, ja on nykyään osa Saloa. Salon kylän kylätontti sijaitsi paikalla, jossa nykyisin on Salon aluesairaala ja pääterveysasema. Salon kylä antoi nimensä ensinnäkin Salon kappeliseurakunnalle, joka oli yksi Uskelan jo keskiajalla syntyneitä kappeliseurakuntia, sittemmin myös Salon kauppalalle, vaikka itse kauppala ei alkujaan syntynytkään Salon kylän maille. Salon keskiaikainen kappelikirkko sijaitsi mäellä, jonne 1830-luvulla rakennettiin Uskelan uusi kivikirkko. Silloin vanha kappelikirkko purettiin. Salon kylässä oli 1800-luvulla kahdeksan maakirjatilaa. 
Salonjoen ylittävän sillan pieleen, noin 1,5 kilometrin päähän Salon kylästä, liikenteellisesti keskeiseen paikkaan Joensuun kartanon omistamalle maalle syntyi 1800-luvun kuluessa epävirallinen kauppala, joka sai vuonna 1887 kauppalaoikeudet. Kun kauppalan aluetta vuonna 1932 suuresti laajennettiin, tuli Salon kylästä osa kauppalan uutta aluetta. Salon aluesairaala aloitti toimintansa vuonna 1935 Salon kylän Nokan rusthollin entisessä päärakennuksessa. Sittemmin Salon kylän luonne maakirjakylänä on kokonaan hämärtynyt kaupunkirakentamisen edettyä.Pylkkänen-Vähäkangas-Laine: Joki yhdisti ihmiset, Salo 2006. Kari Alifrosti: Salon ja Uskelan historia 1869-1990, Salo 1996
==Lähteet==
Luokka:Uskelan kylät
Salon lukio

Salon lukio on syksyllä 2005 toimintansa aloittanut lukio Salossa. Salon lukio syntyi kahden salolaisen lukion, Hermannin lukion ja Laurin lukion yhdistyessä. Lukuvuonna 2021–2022 lukion rehtorina toimii Juha-Markus Koistinen ja apulaisrehtorina Maria Liippo.
Salon lukiossa on hieman yli 600 opiskelijaa ja noin 40 opettajaa sekä kolme opinto-ohjaajaa.
Salon Energia ja aurinkopaneelivalmistaja SaloSolar sopivat tammikuussa 2016 aurinkoenergiakentän rakentamisesta kolmen hehtaarin laajuiselle alueelle Salon lukion läheisyyteen. Aurinkopuiston energiantuotanto ohjattaisiin Salon lukion ja Salon kaupungin käyttöön. Aurinkopuisto olisi valmistuessaan Suomen suurimpia.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Salon lukion kotisivut
Luokka:Salon oppilaitokset
Luokka:Suomen lukiot
Salon pääterveysasema

Salon pääterveysasema on Salossa toimiva kaupungin terveysasema. Se sijaitsee samassa kiinteistössä Tyksin Salon sairaalan kanssa. 
Pääterveysaseman ollessa suljettu samassa rakennuksessa sijaitseva Salon sairaalan ensiapupoliklinikka tarjoaa kiireellistä hoitoa sitä tarvitseville Salon seudun asukkailla. 
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Hätätilanteet ja päivystys (salo.fi)
Luokka:Salon rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Suomen terveysasemat, terveyskeskukset ja terveyskeskuspäivystykset
Salon rautatieasema

Salon rautatieasema (, , ratakm 154+300) on rantaradan varrella sijaitseva rautatieasema, joka sijaitsee Salon kaupungin keskustassa. Asemalla pysähtyvät kaikki Helsingin ja Turun välillä liikennöivät henkilöjunat lukuun ottamatta junia S 975 klo 16.10 Helsinki-Turku ja S 976 klo 7.08 Turku-Helsinki ja siellä on myös tavaraliikennettä. Asemaa käyttää vuosittain noin 320 000 henkilöjunamatkustajaa. Aseman sisätiloissa palvelee yksi ja ulkotiloissa yksi lippuautomaatti. Asemalla on kaksi matkustajaliikenteen käytössä olevaa korotettua laituria ja raiteiden alittamista varten asemalla on tunneli, josta uloskäynti tapahtuu portaita ja hissillä. Pääsääntöisesti Helsinkiin liikennöidään raiteelta 1 ja Turkuun raiteelta 2. Kaksi Turun junaa käyttää kuitenkin raidetta 1.
Salon rautatieasema valmistui vuonna 1898 arkkitehti Bruno Granholmin suunnittelemana, jollaisessa asussa asema on säilytetty. Salon rautatieasema on VR:n Vuoden asema 2005. Palkinnon jakamista Salolle perusteltiin myynnin kehityksellä (9 % parempi edelliseen vuoteen verrattuna), asiakaspalvelun laadulla sekä aseman siisteydellä.
Senaatti-kiinteistöt laittoi asemarakennuksen myyntiin 2012 ja keväällä 2013 se sai uuden omistajan. Kahvilayrityksen lisäksi asemalla toimi ennen vuokralaisena VR:n lipunmyynti supistetuilla aukioloajoilla, kunnes se lakkautettiin 2. elokuuta 2014. Aseman odotustila suljettiin 1. marraskuuta 2021. Asemalla on lippuautomaatti.
Salon posti juhlistaa 9.10.2013 postimerkin päivää omalla postimerkillä ja erikoisleimalla, Salo-postimerkin kuva-aiheena on Salon asema. Matkaa seuraavalle asemalle Ervelään kertyy 25 kilometriä ja Paimioon 29 kilometriä. Turkuun on 56 kilometriä ja Helsinkiin 144 kilometriä.
Museovirasto on määritellyt Salon rautatieasemanseudun ja vanhan kauppalamiljöön yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
Rautatieasema
Luokka:Varsinais-Suomen henkilöliikenteen rautatieliikennepaikat
Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Luokka:Bruno Granholmin suunnittelemat rakennukset
Luokka:Suomen 1890-luvulla rakennetut rautatieliikennepaikat
Salon seudun ammattiopisto

Salon seudun ammattiopisto on Salossa sijaitseva toisen asteen ammatillinen oppilaitos. Ammattiopistossa opiskelee noin 1 700 opiskelijaa. Oppilaitoksessa voi suorittaa seuraavat perustutkinnot seuraavilla aloilla: käsi- ja taideteollisuus, kauneudenhoitoala, liiketalous- ja kauppa, majoitus- ja ravitsemus, sosiaali- ja terveysala, tekniikka ja liikenne sekä tietojenkäsittely.
==Aiheesta muualla==
* Salon seudun ammattiopisto
Luokka:Suomen ammattioppilaitokset
Ammattiopisto
Salon seudun kuntaliitos 2009

Salo ja yhdeksän ympäröivää kuntaa yhdistettiin uudeksi Salon kaupungiksi 1. tammikuuta 2009. Tässä Suomen suurimmassa kuntaliitoksessa olivat mukana Salon lisäksi Halikko, Kiikala, Kisko, Kuusjoki, Muurla, Pertteli, Perniö, Suomusjärvi ja Särkisalo. Uusi Salo kattaa lähes koko Salon seutukunnan lukuun ottamatta Someroa, joka jättäytyi pois kuntaliitoshankkeesta.
Kuntaliitosta oli selvittämässä sisäasiainministeriön asettama kuntajakoselvittäjä Arto Koski, jonka esityksen mukaan liitos toteutetaan. Uusi Salo otti vaakunakseen Halikon vaakunan.
Uuden Salon naapurikunnat ovat Somero, Lohja, Raasepori, Kemiönsaari, Sauvo, Paimio, Marttila ja Koski.
==Liitosprosessi==
Salon seudun kuntien yhdistyminen alkoi kesällä 2006 esiselvityksellä, jonka mukaan koko Salon seutukunnan olisi hyvä yhdistyä yhdeksi kunnaksi. Somero jättäytyi esiselvityksen jälkeen suunnittelusta pois katsoessaan jäävänsä uuden kunnan syrjäseuduksi.
Kymmenen kuntaa jatkoivat liitosselvittelyä ja marraskuussa 2006 sisäasiainministeriön asettama kuntajakoselvittäjä Arto Koski alkoi rakentaa esitystä. Koski sai esityksensä suur-Salosta valmiiksi toukokuussa 2007, ja kunnat äänestivät sen toteuttamisesta seuraavassa kuussa. Uusi Salo tulee saamaan valtiolta porkkanarahaa 17 miljoonaa euroa, jotka on tarkoitus käyttää liitoksen kustannusten kattamiseen, sekä peruspalveluiden tehostamiseen.
Valtioneuvosto päätti kuntaliitoksesta 22. marraskuuta 2007.
==Äänestys liitoksesta==
Äänestys kuntaliitoksesta järjestettiin 11. kesäkuuta 2007. Kiikalassa, Kiskossa, Kuusjoella, Muurlassa, Perttelissä, Suomusjärvellä ja Särkisalossa kuntaliitos hyväksyttiin kunnanvaltuustoissa yksimielisesti. Salossa liitosta kannatti 39 valtuutettua 43:sta ja Perniössä 24 valtuutettua 27:stä. Tiukin äänestys oli Halikossa, jossa 24 oli liitoksen kannalla ja 11 vastaan.
Kunta 	Puolesta	Vastaan
Halikko 	24 	11
Kiikala 	17 	-
Kisko 	17 	-
Kuusjoki 	17 	-
Muurla 	17 	-
Perniö 	24 	3
Pertteli 	21 	-
Salo 	39 	4
Suomusjärvi	17 	-
Särkisalo 	17 	-
Yhteensä 	210 	18
==Uusi Salo lukuina==
Kunta 	väkiluku 	maapinta-ala 	väestötiheys 	vesipinta-ala 	pinta-ala 	kunnallisvero
Halikko 	 	 km² 	 as./km² 	 km² 	 km² 	 %
Kiikala 	 	 km² 	 as./km² 	 km² 	 km² 	 %
Kisko 	 	 km² 	 as./km² 	 km² 	 km² 	 %
Kuusjoki 	 	 km² 	 as./km² 	 km² 	 km² 	 %
Muurla 	 	 km² 	 as./km² 	 km² 	 km² 	 %
Perniö 	 	 km² 	 as./km² 	 km² 	 km² 	 %
Pertteli 	 	 km² 	 as./km² 	 km² 	 km² 	 %
Salo 	 	 km² 	 as./km² 	 km² 	 km² 	 %
Suomusjärvi 	 	 km² 	 as./km² 	 km² 	 km² 	 %
Särkisalo 	 	 km² 	 as./km² 	 km² 	 km² 	 %
Uusi Salo 	 	 km² 	 as./km² 	 km² 	 km² 	18,00 %
Kuntaliitoksen ulkopuolelle jäi	Kuntaliitoksen ulkopuolelle jäi	Kuntaliitoksen ulkopuolelle jäi	Kuntaliitoksen ulkopuolelle jäi	Kuntaliitoksen ulkopuolelle jäi	Kuntaliitoksen ulkopuolelle jäi	Kuntaliitoksen ulkopuolelle jäi
Somero 	 	 km² 	 as./km² 	 km² 	 km² 	 %
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
*Salo2009 - Salon seudun kuntaliitoksen sivusto
== Antsadata-kohde ==
Luokka:Kunta- ja palvelurakenneuudistus
Luokka:Salon historia
Luokka:Kuntaliitokset Suomessa
Salon seurakunta

Salon seurakunta on evankelis-luterilainen seurakunta Varsinais-Suomessa. Se kattaa Salon kaupungin alueen. Seurakunnassa on 42 107 jäsentä.Seurakuntien väkiluvut 2015 27.1.2016 Kirkkohallitus Seurakunnan kirkkoherra on elokuusta 2011 alkaen Timo Hukka.
==Historia==
Salon seurakunta perustettiin vuoden 2009 alussa Salon seudun kuntaliitoksen takia, sillä nykyisen kirkkolainKirkkolain 3 luvun 3 pykälä Viitattu 9.3.2014. mukaan seurakuntajaon tulee noudattaa kuntajakoa siten, että kukin kunta on kokonaisuudessaan saman seurakunnan tai saman seurakuntayhtymän alueella. Vanhat seurakunnat Halikko, Kiikala, Kisko, Kuusjoki, Muurla, Perniö, Pertteli, Salo-Uskela, Suomusjärvi ja Särkisalo perustivat uuden kaupungin alueen kattavan Salon seurakunnan. Uusi seurakunta kattoi koko Perniön rovastikunnan, minkä vuoksi rovastikunta lakkautettiin ja Salon seurakunta liittyi Paimion rovastikuntaan.
==Seurakunnan kirkot==
*Seurakunnan pääkirkko Uskelan kirkko
*Perniön kirkko
*Halikon kirkko
*Perttelin kirkko
*Angelniemen kirkko
*Kuusjoen kirkko
*Särkisalon kirkko
*Kiskon kirkko
*Suomusjärven kirkko
*Kiikalan kirkko
*Salon kirkko
*Muurlan kirkko
*Teijon kirkko
*Yliskylän kirkko
*(Vaskion kirkko)
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Salon seurakunnan kotisivut
Luokka:Turun arkkihiippakunnan seurakunnat
Luokka:Salo
Salon seutukunta

Salon seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 022.
Kesäkuussa 2006 valmistunut selvitys suositteli kaikkien Salon seutukunnan yhdistämistä yhdeksi kunnaksi. Kunnista kaikki paitsi Somero päättivätkin yhdistyä vuoden 2009 alussa.
 seutukunnassa oli asukasta.
== Kunnat ==
Vaakuna 	Kunta
align=left	Salo (kaupunki)
align=left	Somero (kaupunki)
== Historia ==
* 1. tammikuuta 2009 seutukunnan kunnista Halikko, Kiikala, Kisko, Kuusjoki, Muurla, Perniö, Pertteli, Salo, Suomusjärvi ja Särkisalo yhdistyivät Salon kaupungiksi.
==Väestönkehitys==
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* Salon seutu
** Salon kaupungin kotisivut
** Someron kaupungin kotisivut
== Antsadata ==
Luokka:Varsinais-Suomen maakunnan seutukunnat