nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Sappirakkosyöpä

Sappirakkosyöpä on sappirakosta lähtevä syöpäsairaus. Ikterus, kipu, kuume, pahoinvointi ja oksentaminen voivat lukeutua sen oireisiin. Tauti on kuitenkin vaikea havaita varhaisessa vaiheessa.National Cancer Institute: General Information About Gallbladder Cancer Sappikivet ovat sairauden tavallisin riskitekijä; suurimmalla osalla sappirakkosyöpään sairastuneista on sappikiviä, kun tauti todetaan. Sappikivien hyvin korkeasta esiintyvyydestä huolimatta sappirakon syöpä on melko harvinainen. Myös naissukupuoli kasvattaa sairastumisvaaraa.Cancer.org: What Are the Risk Factors for Gallbladder Cancer?
Sappirakkosyöpä on yleisempi kuin sappitiesyöpä. Näitä yhteensä tavataan Suomessa vuosittain noin 250 uutta tapausta.Gastrolab: Kysymyksiä ja Vastauksia Sappiteiden syövästä
Noin 10 % kaikista sappirakon syöpään sairastuneista elää vielä yli viisi vuotta. Ennuste riippuu kuitenkin suuresti syövän toteamisvaiheesta: 0–1 vaiheissa todettua sappirakonsyöpää sairastavista on elossa viiden vuoden kuluttua noin 50–80 %, kun taas 2–4 vaiheissa todetuista 10–30 %. Tilastot eivät kuitenkaan anna tarkkaa ennustetta, vaan kunkin tapauksen kohdalla sairauden eteneminen on yksilöllistä. CancerHelp UK: Statistics and outlook for gallbladder cancer 
== Lähteet ==
Luokka:Syöpätaudit
Luokka:Ruoansulatuselinten sairaudet
Sarajas

Sarajas (myös Sarajah) on kalevalaisessa runoudessa esiintyvä sana, joka tarkoittaa kaukaista, myyttistä vesialuetta; milloin Pohjolan seudun merta, milloin Tuonelan jokea. Sanasta on ehkä kehittynyt myös Pohjolan toisintonimi Sariola. Sarajas on myös sukunimi.
Sarajas-sanan alkuperä lienee erikoinen. Sen arvellaan olevan lainaa jonkin arjalaiskielen merta tarkoittavasta sanasta. Sanan vastineet ovat uralilaisissa kielissä alkaneet tarkoittaa jotain tiettyä arjalaiskielisten tuntemaa merta (kuten Mustaamerta tai jotain sen osaa). Koska nämä meret ovat olleet myöhempinä aikoina kaukana uralilaisten kielten puhujista, sanan tarkka maantieteellinen merkitys on lakannut (ja kadonnut), ja se on siirtynyt tarkoittamaan puolimyyttistä tai myyttistä eteläistä paikkaa, jossa muuttolinnut talvehtivat; siis jotain Lintukodon kaltaista. Sana on kulkenut itämerensuomalaisille, mm. karjalaisille. Karjalassa sana on käsitetty kaukaisen pohjoisen mereksi, tai jopa Tuonelan joeksi. Valoisasta ja lämpimästä vedestä on tullut synkkä, musta ja kylmä, mutta sen etäisyys, tuntemattomuus ja läheisyys kosmisiin rakenteisiin on säilynyt.
==Samantapaisia sanoja==
Sarajas-sanaa muistuttavat jotkin muut sanat, osa myös merkityksensä puolesta. Sanat eivät kuitenkaan liene samaa alkuperää kuin Sarajas-sana, tosin tällaistakin sukulaisuutta on ehdottanut harrastajatutkija Timo Heikkilä.
*Sarastaa. Aamuauringon ensi säteet sarastavat osittain maan takaa. Myyttisessä ajattelussa Aurinko sarastaessaan nousee litteän maan takaa tai alta, siis hyvin kaukaa, mutta läheltä Lintukotoa. Sana "sarastaa" lienee kuitenkin sukua omaperäisille sanoille särkeä ja sädehtiä. Täten se olisi myös sukua sanoille sarka ja sakara.
*Sarana. "Taivaan saranat" sijoittuvat joko Pohjolaan tai Lintukotoon. Pohjolasta kerrottiin, että siellä "paistavat pahat saranat". Sarana lienee kuitenkin balttilainen laina, tai omaperäinen sana, jolloin sen alkumerkitys olisi ollut asumuksen kattoparru tai tukipylväs.
*Saraja liittyy rakennuksiin; eri yhteyksissä se muun muassa tarkoittaa latoa, vajaa tai ylisiä, myös kattoparrua. Sana lienee kuitenkin peräisin venäjän palatsia tarkoittavasta sanasta. Tämä turkkilaisperäinen sana on lainautunut suomen kieleen myös toista kautta ja toisessa merkityksessä: seralji.
*Saraavesi, jonka nimitys on historiallisesti ollut myös Sarajavesi, on järvi Laukaassa. Saraaveden rannalla on Saraakallio, josta on löydetty merkittäviä kalliomaalauksia. Kalliot, joita on muinoin maalattu, lienevät olleet myyttisesti tai uskonnollisesti merkittäviä. Saraaveden ja -kallion nimitysten alkuperästä ei ole yksimielisyyttä. Timo Heikkilä on ehdottanut, että Saraakallion ja -veden nimi voisi olla sukua sanoille "sarajas" ja "sarastaa".
*Sara. Ante Aikion mukaan joidenkin saamelaiskielisten järvennimien osa "sara" on voinut tarkoittaa 'ylintä järveä' siinä kadonneessa muinaiskielessä, josta nämä nimet on saamelaiskieliin lainattu.
==Lähteet==
* 
*Suomen Kansan Vanhat Runot
*Timo Heikkilä: Aurinkolaiva. Lemminkäisen myytti ja Ritvalan kultti. 2004.
Luokka:Suomalaisen mytologian paikat ja olotilat
Sarkooma

Sarkooma on pahanlaatuinen tukikudoksesta lähtevä kasvain eli tukikudossyöpä. Termi kattaa suuren joukon erilaisia syöpätauteja, muun muassa luu- ja pehmytkudossarkoomat. Kaikkia sarkoomia todetaan Suomessa noin 350 uutta tapausta vuodessa. Näistä pehmytkudossarkoomia on runsas sata ja luusarkoomia viitisenkymmentä. Luusarkoomia ovat osteosarkooma, kondrosarkooma ja Ewingin sarkooma; pehmytkudossarkoomiin kuuluvat fibrosarkooma, liposarkooma, leiomyosarkoomaSarkoomat – Syöpäjärjestöt ja gastrointestinaalinen stroomakasvainTypes of soft tissue sarcomas.
Peyton Rous havaitsi vuonna 1911 erään viruksen aiheuttavan kanalla sarkoomaa. Virus nimettiin Rousin sarkoomavirukseksi.
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
* Syöpäjärjestöt: Sarkooma, Kaikki syövästä
* Pehmytkudossarkooma - terveyskirjasto.
* Luusarkooma - terveyskirjasto.
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Satamaneuvos

Satamaneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 7. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1985.
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1.  	14.6.1985  	Lasse Terho 	toimitusjohtaja 	Helsinki 	
 2.  	23.12.1987 	Esko Ajanko 	satamajohtaja, ekonomi 	Turku  	
 3.  	2.6.1989  	Antti Merilahti 	satamajohtaja, merikapteeni 	Naantali 	 
 4.  	4.12.1992  	Eljas Muurinen 	satamajohtaja, diplomi-insinööri 	Helsinki 	
 5.  	30.5.1997  	Simo Hermonen 	satamajohtaja, ekonomi, merikapteeni  	Pori  	
 6.  	9.6.2000  	Heikki Honkaheimo 	satamajohtaja, merikapteeni 	Rauma  	
 7.  	23.5.2001  	Heimo Heikkilä 	satamajohtaja, merikapteeni 	Hamina  	
 8.  	27.11.2009 	Lars Holmqvist 	satamajohtaja, merikapteeni 	Vaasa  	
 9.  	17.6.2016  	Reijo Viitala 	toimitusjohtaja, teknikko 	Kemi 	
  10 	16.6.2017  	Heikki Nissinen 	ent. satamajohtaja, diplomi-insinööri 	Helsinki 	
  11 	17.5.2019  	Kaarlo Heikkinen 	ent. toimitusjohtaja, merikapteeni 	Oulu 	
 	 	 	 	 	
 	10.6.2022  	Hannu Asumalahti 	ent. toimitusjohtaja, tekniikan lisensiaatti 	Tampere 	
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Sateenkaarihallitus

Sateenkaarihallitus on hallitus, joka muodostetaan useista eri puolueista, jossa on sekä oikeistoa, vasemmistoa ja puoluekentän keskellä olevia puolueita. Sateenkaarihallituksia käytetään mm. silloin, kun taloudella menee huonosti ja tarvitaan vaikeita päätöksiä. Muulloin sateenkaarihallitukset ovat ongelmallisia, koska eri puolueet eivät helposti pääse sopimukseen päätettävistä asioista ja täytyy tehdä ns. lehmänkauppoja. Suomessa oli sateenkaarihallitus vuosina 1995–2003 (Lipposen I ja II hallitus) sekä vuosina 2011–2014 (Kataisen hallitus sekä Stubbin hallitus vihreiden eroon syyskuussa 2014 asti).
Luokka:Politiikan käsitteet
Luokka:Poliittiset käsitteet
Luokka:Hallituskoalitiot
Satu Jääskeläinen

Satu Jääskeläinen (nyk. Okkonen) (s. 4. huhtikuuta 1970) on suomalainen juoksija, jonka päämatkat olivat 400 ja 800 metriä. Hän edusti Pyhäjärven Pohtia, Tervon Urheilijoita, Joensuun Katajaa ja Lahden Ahkeraa. Häntä valmensivat Reijo Honkanen, Pauli Pakarinen ja Timo Hietanen.
Jääskeläinen edusti Suomea 800 metrin juoksussa vuoden 1993 MM-kisoissa Stuttgartissa ja vuoden 1994 EM-kisoissa Helsingissä. Hän on Suomen kaikkien aikojen tilastossa 400 metrin kolmastoistahttp://www.apulanta.fi/matti/yu/suomi.html#400_m_naiset ja 800 metrin neljäshttp://www.apulanta.fi/matti/yu/suomi.html#800_m_naiset.
== Aikuisten SM-mitalit ==
Ulkoradoilla
*Kultaa 1993 (400 m) ja 1994 (800 m)
*Hopeaa 1990 ja 1991 (400 m)
*Viestijuoksussa kultaa 1993 ja 1994(4 × 400 m ja 4 × 800 m)
Sisäradoilla
*Hopeaa 1993 (800 m)
== Ennätykset ==
Ulkoradoilla
*100 m 12,14 (1990)
*200 m 24,69 (1991)
*400 m 53,28 (1993)
*800 m 2.01,77 (1993)
Sisäradoilla
*60 m 7,96 (1990)
*200 m 26,13 (1990)
*200 m (ylipitkä) 25,33 (1990)
*400 m 55,23 (1990)
*400 m (ylipitkä) 54,86 (1990)
*800 m 2.08,6h (1994)
*800 m (ylipitkä) 2.09,83 (1993)
== Lähteet ==
* 
=== Viitteet ===
Luokka:Suomalaiset keskimatkojen juoksijat
Luokka:Suomalaiset pikajuoksijat
Luokka:Vuonna 1970 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Satu Lipiäinen

Satu Iines Maria Lipiäinen (o.s. Kähkönen, s. 14. helmikuuta 1996 Siilinjärvi) on suomalainen ultrajuoksija. 
Hän pitää hallussaan naisten 12 tunnin juoksun maailmanennätystä tuloksella 153,600 kilometriä ja Suomen ennätystä viidessä ultrajuoksulajissa: 50 km, 100 km, 100 mailia, 6 tunnin juoksu ja 12 tunnin juoksu. Hänen ennätystuloksensa 12 tunnin juoksussa ylittää miesten Suomen ennätyksen samassa lajissa (Juuso Simpasen 148,640 km vuodelta 2021).
Lipiäinen juoksi 12 tunnin juoksun Suomen ja Pohjoismaiden ennätyksen 136,203 kilometriä marraskuussa 2020. Noora Honkala rikkoi tuloksen maaliskuussa 2021, mutta Lipiäinen otti ennätykset takaisin nimiinsä marraskuussa 2021 juostuaan Joensuussa 140,920 kilometriä. Noora Honkala rikkoi ennätyksen helmikuussa 2022 ja paransi ennätystään Spártissa helmikuussa 2023. Lipiäinen otti ennätyksen takaisin itselleen maailmanennätystuloksella toukokuussa 2023.
Heinäkuussa 2022 Lipiäinen teki Suomi-juoksussa 100 kilometrin Suomen ennätyksen ajalla 7.40.20. 100 kilometrin juoksun MM-kilpailuissa elokuussa 2022 Lipiäinen sijoittui viidenneksi SE-ajalla 7.15.35.
Lisäksi Lipiäisellä on Suomen ennätykset alle 23-vuotiaiden sarjassa 6 tunnin, 12 tunnin ja 100 kilometrin juoksuissa.
Lipiäinen on koulutukseltaan tekniikan tohtori.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Satu Lipiäisen blogi
Luokka:Suomalaiset kestävyysjuoksijat
Luokka:Vuonna 1996 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Satunnainen permutaatio

Satunnainen permutaatio on objektijoukon satunnainen järjestys, joka on permutaatio-arvoinen satunnaismuuttuja. Satunnaispermutaation käyttö on yleistä satunnaisalgoritmien yhteydessä, esimerkiksi koodausteoriassa, salaustekniikassa ja simuloinnissa. 
Luokka:Todennäköisyyslaskenta
Satunnaistaminen

Satunnaistaminen tarkoittaa jonkin prosessin tekemistä satunnaiseksi; se tarkoittaa:
* Generoidaan satunnainen permutaatio sarjasta (esimerkiksi sekoittamalla korttipakkaa).
* Valitaan satunnaisotanta populaatiosta (tärkeää otannassa).Terveyskirjasto, Duodecim 
* Satunnaisluvun generoimista: katso näennäissatunnaislukugeneraattori.
* Muunnetaan datavirtaa (esimerkiksi kun käytetään salaajaa tietoliikenteessä).
== Sovellukset ==
Satunnaistamista käytetään tilastotieteissä ja peleissä.
== Tilastotiede ==
Satunnaistaminen on tilastollisen teorian peruspilareita, jonka tärkeyttä alleviivasi Charles S. Peirce teoksissaan.
== Lähteet ==
Luokka:Todennäköisyyslaskenta
Satunnaistettu vertailukoe

Satunnaistettu vertailukoe (lyh. RCT engl. Randomized controlled trial) on tieteellinen koe, jossa koehenkilöt jaetaan arpomalla kahteen tai useampaan ryhmään, joihin vaikutetaan tämän jälkeen eri tavalla. Tyypillisessä satunnaistetusti vertailevassa kokeessa saatetaan esimerkiksi ryhmä päänsärystä kärsiviä koehenkilöitä arpoa kahteen ryhmään, joista toinen saa päänsärkylääkettä ja toinen lumelääkettä.
Kokeissa yksi ryhmä on yleensä verrokkiryhmä, joka voi olla positiivinen tai plasebokontrolloitu. Positiivisen verrokkiryhmän tapauksessa ryhmälle annetaan toista, esimerkiksi yleisesti käytössä olevaa hoitoa. Verrokkiryhmä voi myös olla plasebokontrolloitu, jolloin tälle ryhmälle annetaan lumelääkettä. Koe tulisi toteuttaa plasebokontrolloidun verrokkiryhmän tapauksessa siten, ettei lääkkeen saaja eikä antaja tiedä onko kyseessä lumelääke. Tätä sanotaan kaksoissokkokokeeksi.
Satunnaistettuja vertailevia kokeita pidetään yleisesti kiistattomimpana menetelmänä selvittää eri hoitojen toimivuutta ja vaikutuksia. Näin vältetään vinoutunut otos.
Satunnaistettuja vertailevia kokeita käytetään etenkin lääketieteessä, mutta myös jossain määrin yhteiskuntatieteissä.
Satunnaistetut vertailukokeet eivät ole ongelmattomia. Sattumanvaraiseen jakamiseen liittyy eettisiä ongelmia ja tulokset eivät välttämättä ole yleistettävissä, vaan saattavat erota esimerkiksi eri maissa toteutettuna. Kokeet voivat olla kalliita toteuttaa ja tarpeeksi suuria koeryhmiä voi olla vaikea saada erityisesti harvinaisten sairauksien tapauksessa. Lisäksi kaikkia vaikutuksia etenkin pitkällä aikavälillä voi olla vaikea mitata. Intressiristiriidat saattavat vääristää tuloksia esimerkiksi julkaisuvinoutuman muodossa. Tämä tarkoittaa, että tutkimuksia lääkkeen vaikutuksista jätetään julkaisematta todennäköisemmin, jos ne ovat epäedullisia lääkeluvan saannin kannalta. 
Siksi joskus käytetään niiden sijaan satunnaista muistuttavia kokeita, kuten sopiva luonnollinen koe tai kvasikoe.
== Lähteet ==
Luokka:Lääketieteellinen tutkimusLuokka: Tieteellinen menetelmä
Luokka:Tieteellinen menetelmä
Satunnaisuuden hämäämä

Satunnaisuuden hämäämä: Sattuman salattu vaikutus elämässä ja markkinoilla on Nassim Nicholas Talebin vuonna 2001 julkaisema teos. Se käsittelee ihmistiedon erehtyväisyyttä ja finanssimarkkinoita. 
Luokka:Vuoden 2001 kirjat
Luokka:Kirjat taloustieteestä
Satunnaisuus

Satunnaisuus tarkoittaa yleensä tarkoituksen ja säännönmukaisuuden puutetta. Satunnaista tapahtumaa ei voi ennustaa. Matematiikassa satunnaisuutta analysoidaan todennäköisyysteoriassa.
Satunnaisprosessi on toistuva tapahtumasarja, jonka tulokset eivät seuraa kuvattavaa muotoa. Satunnaiset prosessit kuitenkin noudattavat tilastollista lakia. Esimerkiksi jos 6-sivuista noppaa heitetään erittäin monta kertaa tiedetään, että tulosta 6 tulee heittojen määrä / 6 ja heittojen tulosten yhteenlaskettu summa on 3,5 * heittojen määrä.
Tämän vuoksi sattuma eroaa mielivaltaisesta: satunnaisuus tarkoittaa että tilastollinen laki on olemassa ja mielivaltaisella tarkoitetaan enemmänkin tilannetta, jossa tilastollista lakiakaan ei ole olemassa.
Satunnaisuus-sana liitetään usein tilastotieteeseen, jossa sillä kuvataan korrelaation puutetta.
==Satunnaisuus tieteessä==
Satunnaisuudella on tärkeä osa matematiikassa, luonnontieteissä ja filosofiassa. Sillä on merkittävä rooli muun muassa informaatioteoriassa, kaaosteoriassa, kvanttimekaniikassa, kombinatoriikassa, peliteoriassa, salausmenetelmissä ja tilastotieteen sovelluksissa.
==Historiaa==
Satunnaiset fyysiset prosessit ovat kiinnostaneet ihmisiä, ja satunnaisuutta on käytetty uhkapeleissä ja ennustamisen apuvälineenä. Esimerkiksi Yijingin (Wade-Giles: I ching) on katsottu antavan vastauksia esitettyihin kysymyksiin sekä antavan ohjeita, joiden mukaan voidaan elää, arvottujen, luonteeltaan sattumanvaraisten tulosten perusteella.
Ensimmäisinä satunnaisuutta mallinsivat matemaattisesti Blaise Pascal, Pierre de Fermat ja Christiaan Huygens. Heidän kehittämänsä klassinen todennäköisyysteorian todennäköisyyksiin sidottua sattumaa on sittemmin käytetty entropian ja informaatioteorian käsitteissä. 
1960-luvun alussa Gregori Chaitin, Andrei Kolmogorov ja Ray Solomonoff esittelivät algoritmisen satunnaisuuden (), jossa satunnaisuus riippui siitä, onko symbolijonoa mahdollista pakata. Heidän ajatuksensa perustuu siihen, että täysin satunnaisen symbolijonon tulostamiseksi tarvitaan pidempi ohjelma. Täysin pakkaamattomissa olevaa eli täysin satunnaista tulostetta kutsutaan Kolmogorov-kompleksiseksi
== Katso myös ==
* Kontingenssi
== Kirjallisuutta ==
* Nassim Nicholas Taleb: Satunnaisuuden hämäämä. Sattuman salattu vaikutus elämässä ja markkinoilla. Suom. Kimmo Pietiläinen (Terra Cognita, 2008)
* 
==Aiheesta muualla==
* Random.org
* Chaitin: Randomness and Mathematical Proof
* Satunnaisuuden tasoa testaava ohjelma
* Dictionary of the History of Ideas:Chance 
* Philosophy: Free Will vs. Determinism
Luokka:Todennäköisyyslaskenta
Sauvon vaakuna

Sauvon vaakunassa esiintyy Sauvon tunnuslintu naakka eli sauvolaisittain hakkinen, joita Sauvossa on paljon. Sauvon asukkaita on ennen kutsuttu hakkisiksi. Vaakunassa olevat kannukset viittaavat paikkakunnan aiemmin runsaaseen aateliin ja sen moniin kartanoihin. Vaakunan suunnitteli Ahti Hammar. Vaakuna hyväksyttiin vuonna 1956, ja sen selitysteksti on seuraava: ”Kultakentässä seisova naakka, saatteena kummallakin puolellaan kuusikärkinen kannustähti keskenään vastapalkeittain, kaikki mustia”.
== Lähteet ==
* 
Luokka:Suomen kuntien vaakunat
Luokka:Sauvo
Savipelto

Savipelto on Iisalmen kaupunginosa, joka sijaitsee Iisalmen keskustasta noin 3 km pohjoiseen. Savipellolla asuu noin 1500 asukasta.
== Palveluita ==
Prisma, apteekki, parturi-kampaamo, Prisman bensa-asema, Sähkötoimisto Murtola, huonekalukauppaketju Sotka, Savipellon kioski, päiväkoti ja koirapuisto.
== Yhteydet ==
Savipellolta on hyvät linja-autoyhteydet, sillä paikallisliikenteen lisäksi Savipellon kautta kulkee arkipäivisin kymmeniä linja-autovuoroja.
== Lähteet ==
Luokka:Iisalmi
Luokka:Suomen lähiöt
Savo

Savo () on Suomen historiallinen maakunta Itä-Suomessa Karjalan ja Hämeen välissä. Savoa on kahden nykymaakunnan alueella eli Etelä-Savossa (lounaisin osa historiallista Hämettä ja Karjalaa) ja Pohjois-Savossa (läntisin osa Hämettä ja itäisin Karjalaa).
Savossa ovat hallitsevina savolaismurteet, joiden puhumisalue käsittää myös Pohjois-Karjalan, Kainuun, pääosan Keski-Suomesta, koillisosan Päijät-Hämeestä sekä Etelä-Pohjanmaan Järviseudun.
== Historia ==
Savossa oli kiinteää asutusta jo rautakauden lopulla. Suur-Savo alkoi muotoutua noin 1400-luvulla, jolloin ensimmäinen Savon ja Lappeen vastainen raja vahvistettiin maaoikeuden tuomiolla. Keskiajalla savolaiset joutuivat useaan otteeseen puolustamaan maitaan. Lännessä vastassa olivat hämäläiset, itäraja taas oli samalla valtakunnan raja vuoden 1323 Pähkinäsaaren rauhan määrittelemän rajalinjan mukaisesti. 1500-luvulla rajat Hämettä ja Karjalaa vastaan kiinnitettiin niin, että kolmen maakunnan rajat kohtasivat Mäntyharjulla, Tarhaveden ja Juolasveden välisessä salmessa sijaitsevassa Naulasaaressa. Sinne hakattiin kallioon rajamerkiksi kolmikärki, josta Hämeen vastainen raja lähti pohjoiseen ja Karjalan vastainen itään (Karjalan toisen rajan lähtiessä etelään).
Savon hallinnollinen keskus oli Olavinlinnassa. Linnan rakentaminen aloitettiin vuonna 1475 turvaamaan itärajaa. Vuodesta 1548 Savonmaa oli jaettu kuuteen hallintopitäjään. Suur-Savoon kuuluivat Pellosniemen, Visulahden ja Juvan hallintopitäjät. Pohjoisempaan Pien-Savoon eli Vähä-Savoon kuuluivat Säämingin, Rantasalmen ja Tavinsalmen (myöhemmin Kuopion) hallintopitäjät. Pienempinä hallinnollisina yksikköinä toimivat neljänneskunnat. Kirkollisesti Savo jakautui tähän aikaan neljään kirkkopitäjään: Mikkeliin, Juvaan, Sääminkiin ja TavinsalmeenOtavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 6, palsta 1201.
Historiallisen Savon itärajaksi muotoutui Täyssinän rauhan raja maakunnan alueen yltäessä nykyisestä Kainuusta Etelä-Karjalaan.
== Katso myös ==
* Luettelo Savoon liittyvistä tai Savon mukaan nimetyistä asioista
* Savilahti
* Savolaiset
* Savolaisen laulu
* Soisalo
* Sääminginsalo
* Savon murre
== Lähteet ==
== Kirjallisuutta ==
* Savon historia I–VII (8 nidettä) 1947–2013. Savon säätiö.
* Räsänen, Riitta (toim.): Savo ja sen kansa (SKS, 2008)
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Savoiji

Savoiji (, , ) on historiallinen valtio nykyisen Ranskan alueella.
==Historia==
Savoijin ruhtinaskunta syntyi, kun Burgundin kuningas Rudolf III läänitti vuonna 1003 Mauriennen vuoristoalueen aatelismies Humbert Valkokädelle. Savoiji päätyi 1000-luvulla Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alaisuuteen muiden burgundimaiden mukana.
Vuonna 1416 Savoijista tehtiin herttuakunta Pyhässä Saksalais-Roomalaisessa keisarikunnassa. 1400-luvun lopulla Savoijin herttua peri esiäitinsä kautta menetettyjen ristiretkeläisvaltakuntien eli Jerusalemin, Kyproksen ja Armenian kuninkaan tittelin, jota herttuat seuraavina vuosisatoina käyttivätkin, mutta ulkovallat tunnustivat sen vain satunnaisesti. Vuonna 1714, Habsburgien ja Ranskan välisen Espanjan perimyssodan jälkeen, Savoijin herttua sai Utrechtin rauhassa Sisilian saaren ja kuninkaan tunnustetun tittelin. Vuonna 1720 Sisilia vaihdettiin Sardiniaan, ja herttuan hallitsemista alueista muodostui siten Sardinian kuningaskunta. Napoleon III liitti ranskanpuoleisen Savoijin ja Nizzan kreivi­kunnan vuonna 1860 Ranskaan.
Nykyisin Savoijin alue käsittää Ranskassa Savoien ja Haute-Savoien departementit Rhône-Alpesin régionissa.
== Katso myös ==
*Savoijin kuningashuone
*
Saw (elokuvasarja)

Saw on kauhuelokuvasarja, jonka ovat luoneet elokuvaohjaajat James Wan ja Leigh Whannell. 
== Elokuvat ==
Elokuva 	Ensi-ilta	Ohjaaja 	Käsikirjoittaja 	Tuottaja
Saw 	2004 	James Wan 	Leigh Whannell 	Gregg HoffmanOren KoulesMark Burg
Saw II 	2005 	Darren Lynn Bousman 	Leigh WhannellDarren Lynn Bousman	Gregg HoffmanOren KoulesMark Burg
Saw III 	2006 	Darren Lynn Bousman 	Leigh Whannell 	Gregg HoffmanOren KoulesMark Burg
Saw IV 	2007 	Darren Lynn Bousman 	Patrick MeltonMarcus Dunstan 	Gregg HoffmanOren KoulesMark Burg
Saw V 	2008 	David Hackl 	Patrick MeltonMarcus Dunstan 	Gregg HoffmanOren KoulesMark Burg
Saw VI 	2009 	Kevin Greutert 	Patrick MeltonMarcus Dunstan 	Gregg HoffmanOren KoulesMark Burg
Saw VII 3D	2010 	Kevin Greutert 	Patrick MeltonMarcus Dunstan 	Gregg HoffmanOren KoulesMark Burg
Jigsaw 	2017 	Peter SpierigMichael Spierig	Josh StolbergPeter Goldfinger 	Gregg HoffmanOren KoulesMark Burg
Spiral 	2021 	Darren Lynn Bousman 	Josh StolbergPeter Goldfinger 	Oren KoulesMark Burg
Saw X 	2023 	Kevin Greutert 	Josh StolbergPeter Goldfinger 	Oren KoulesMark Burg
== Sarjan keskeisimpiä rooleja ==
== Videopelit ==
Elokuviin perustuvia selviytymiskauhupelejä ovat Konamin julkaisemat Saw (2009) ja Saw II: Flesh & Blood (2010).
== Aiheesta muualla ==
* Elokuvasarjan virallinen kotisivu
*
Sbrinz

Sbrinz on sveitsiläinen lehmänmaitojuusto.
Sbrinz-juuston alkuperästä tiedetään varmasti vain vähän. Juustoa on valmistettu jo vähintään keskiajalta lähtien Keski-Sweitsissä, sekä osissa Bernin kantonia. Juusto on mahdollisesti saanut nimensä Bernissä sijaitsevan Brienzin kaupungin mukaan. Toisen teorian mukaan sen nimi on johdettu sanasta Brenza, jolla joillakin Italian alueilla viitataan lampaanmaitojuustoon. Sveitsiläisiä juustoja onkin aikanaan viety varsin yleisesti Italiaan ja monet juustoista valmistettiin lampaan- tai vuohenmaidosta.
Nykyisin sbrinz-juustolla on suojattu alkuperänimitys (AOP, appellation d’origine protégée). Suojan perusteella esimerkiksi sen valmistusalue ja valmistustapa on määritelty tarkasti. Juusto valmistetaan lehmän raakamaidosta Luzernin, Schwyzin, Obwaldenin, Nidwaldenin ja Zugin kantonien alueella, sekä kolmessa kylässä Bernin kantonissa, Aargaun kantonin Murin kunnassa ja kolmella tilalla Sankt Gallenin kantonissa. Juustoa valmistettaessa siitä häviää muihin juustoihin verrattuna hyvin paljon vettä. Valmistuva juustomassa leikellään hyvin pieniksi paloiksi ja se lämmitetään 57°C asteeseen. Juustoa suolataan vähintään 15 päivää ja sitä kypsytetään vähintään 16 kuukautta. Juustoa voidaan myydä myös 11 kuukautta kypsytettynä, mutta tuolloin sitä kutsutaan nimellä Spalen. Tavallista on kypsyttää juustoa jopa kolme vuotta. Valmis juusto on painoltaan 25–45 ja leveydeltään 45–65 cm. 
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Sbrinz Käse GmbH 
Luokka:Sveitsiläiset juustot
Luokka:Lehmänmaitojuustot
Scareware

Scareware on uudenlainen ja nopeasti leviävä haittaohjelman luokka, jonka tarkoituksena on pelotella uhriaan ja saada hänet pelko-, ahdistus- tai šokinomaiseen tilaan, esimerkiksi väärillä virustartuntahälytyksillä. Tyypillisimmät scareware-ohjelmat ovat rogueware-ohjelmia, eli valevirustorjuntaohjelmia jotka lähettävät ponnahdusikkunoilla jatkuvasti uusia valheellisia virusvaroituksia ja painostaen uhriaan ostamaan ohjelman täyden version, jotta hän saisi poistettua virukset, mutta vaikka maksaisikin ohjelmasta, on hyvin epätodennäköistä, että ostosta saa mitään vastinetta.
 
Luokka:Haittaohjelmat
Luokka:Pelko