nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Jakokunta

Jakokunta () on kaikki saman jakotoimituksen, esimerkiksi isonjaon tai uusjaon, alaiset talot ja tilukset.Arvo Vitikainen, Jakokunta, Tieteen termipankki Se on omistusyhteisö, jolla on pysyvät rajat naapurijakokuntiin. Samaan jakokuntaan kuuluvilla taloilla oli yhteinen metsä ja yhteinen kalavesi. Usein jakokunnan alue oli sama kuin kylän alue, mutta myös monikyläinen jakokunta on mahdollinen. Varsinais-Suomen itäosassa eli niin sanotussa Etelä-Suomessa oli isojakojen aikaan 670 jakokuntaa, joista 468 oli yksikyläisiä. Kolmessatoista jakokunnassa oli vähintään kymmenen kylää. Tavallisesti monikyläinen jakokunta syntyi siten, että osa rajoiltaan vakiintuneen emäkylän asukkaista ryhtyi uudisraivaamaan kylän takamaita. He perustivat sinne taloja, jotka muodostivat raivioistaan aitauslohkon. Maanlait nimittivät tällaisia muodostumia siirtokyliksi. Lainsuomentajat käyttivät niistä myös nimityksiä ulosaidattu kylä, ulostekokylä ja uusikylä. Varhemmin siirtokylien talonpojilla ei ollut yhteismetsään samoja oikeuksia kuin emäkylän asukkailla. Oikeastaan pitäisi puhua jakokunnan metsästä ja jakokunnan rajoista, mutta yksinkertaisuuden vuoksi usein puhutaan kylänmetsästä.Jutikkala s. 51.
Jakokunta on pohjoismaisessa talonpoikaisyhteiskunnassa vanha maaseudun organisaatiomuoto, joka liittyy niittyjen ja metsien yhteiskäyttöön. Jakokunnan jäsenillä on käyttöoikeus tiettyyn alueeseen. Yhdessä pitäjässä oli tyypillisesti monta jakokuntaa. Jakokuntien uskotaan syntyneen viimeistään keskiajalla. Ne saattavat jollakin tapaa palautua jo rautakaudella olemassa olleisiin nautinta-alueiden rajoihin.
Jakokunnilla on merkitystä myös maanmittauksen historiassa, ja esimerkiksi isojako toimitettiin jakokunnittain. Isojaon jakokunta muodostettiin usein tarkoituksenmukaisuusnäkökohtien mukaisesti siten, että jakokunta saattoi käsittää paitsi yhden asutuskylän, myös useamman asutuskylän. Isojaossa jaettiin maa-alueet, mutta vesialueet jätettiin jakamatta. Tämän vuoksi vesialueet ovat nykyään usein yhteisiä. Muun muassa yhteisten vesialueiden omistajina jakokunnat (nykyään osakaskunta) jatkavat olemassaoloaan edelleenkin.
==Katso myös==
* Osakaskunta
==Lähteet==
* Eino Jutikkala: Entisajan talonpoikaiskylä. Teoksessa Eino Jutikkala: Suomen talous- ja sosiaalihistorian kehityslinjoja, WSOY 1968, sivut 39–55.
===Viitteet===
Luokka:Suomen asutus- ja yhteiskuntahistoria
Luokka:Maanmittaus
Luokka:Kiinteistöoikeus
Jalasjärven kirkonkylä

Jalasjärven kirkonkylä on taajama, joka oli entisen Jalasjärven kunnan hallinnollinen keskus. Kuntaliitoksen jälkeen se on ollut osa Kurikkaa. Vuoden 2017 lopussa taajamassa oli 3 311 asukasta.
==Lähteet==
Luokka:Suomen entiset kuntakeskukset
Luokka:Jalasjärven kylät
Luokka:Suomen kirkonkylät
Luokka:Etelä-Pohjanmaan maakunnan taajamat
Jalkakyykky

Jalkakyykky on yksi voimanoston kolmesta kilpailumuodosta; muut ovat penkkipunnerrus ja maastaveto. Jalkakyykkyä pidetään monipuolisimpana koko vartalon voimaa ja lihasmassaa kehittävänä liikkeenä. Jalkakyykkyä käytetään yleisesti myös harjoitteena kehonrakennuksessa. Monet aloittelevat kuntosaliharrastajat kuitenkin karsastavat kyykkyä sen raskauden, mutta myös teknisyyden takia.
==Suoritustekniikka==
Jalkakyykyssä nostaja seisoo noin hartioiden levyisessä haara-asennossa. Tankoa pidetään tyypillisesti yhteen puristettujen selän lihasten päällä: joko epäkäslihaksen päällä (niin sanottu high bar -kyykky) tai takaolkapäiden päällä (low bar -kyykky). Syvän sisäänhengityksen ja keskivartalon lihasten voimakkaan jännittämisen jälkeen nostaja laskeutuu kyykkyyn, ponnistaa jälleen ylös aloitusasentoon ja hengittää ulos.
Kyykky voidaan suorittaa eri liikelaajuuksilla. Täyskyykky suoritetaan laskeutumalla niin alas, että takareidet ja pohkeet ovat vastakkain. Oikean kuormituksen valinta on tärkeää liikkeen turvallisen suorituksen kannalta. Täyskyykyn suorittaminen edellyttää kehittynyttä yksilöllistä tekniikkaa, riittävää liikkuvuutta lonkka- ja polvi- sekä erityisesti nilkkanivelissä. Keskivartalon hallinta vaatii tarpeeksi lihasvoimaa vatsa- ja selkälihaksissa. Hyvän asennon saavuttamisessa ovat painonnostokengät tai noin 2,5 senttimetrin paksuinen lauta tai muu kova esine kantapäiden alla avuksi.
Kyykkyä tehdään usein vajaalla liikeradalla, eli niin sanottua neljännes- tai puolikyykkyä, sillä se sallii huomattavasti suurempien painojen käytön kuin täyskyykky. Tätä ei kuitenkaan suositella suuremman loukkaantumisriskin vuoksi. 
==Vaikutus==
Keskeisimmin liikkeeseen osallistuvat jalkalihakset ovat etureidet (quadriceps) ja iso pakaralihas (gluteus maximus). Tärkeitä avustavia lihaksia ovat muun muassa lonkkanivelen lähentäjät ja nilkkaniveltä ojentava kantalihas. Näiden lisäksi useat muut lihasryhmät, kuten vatsalihakset, työskentelevät liikettä avustavina tai tasapainoa ylläpitävinä.
==Variaatiot==
*Etukyykky: Tanko pidetään olkapäiden edessä.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Jalkakyykky ABC ohjelma
* Varusteet voimanostossa: Jalkakyykky
* Kyykky levytangolla suoritustekniikka ja lihasrasitus
* Etukyykky: tekniikka ja animaatio 
Luokka:Voimanosto
Luokka:Lihaskuntoharjoitteet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Jalmari Kauppala

Hjalmar (Jalmari) Kauppala, sukunimi vuoteen 1919 saakka Wainio (13. maaliskuuta 1883 Hausjärvi – 23. tammikuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen opettaja, helluntaiherätyksen saarnaaja ja uskonnollinen kirjailija.
==Henkilötiedot==
Kauppalan vanhemmat olivat maanviljelijä Juho (Johan) Kauppala ja Loviisa Kauppala. Hän pääsi ylioppilaaksi Porvoon yhteiskoulusta 1903 ja suoritti Helsingin yliopistossa teologian preliminääritutkinnon 1906. Kauppala oli naimisissa Henni Paanasen kanssa. Pariskunnan poika, automyyjä Martti Tapani Gabriel (s. 1914), kaatui talvisodassa reservin vänrikkinä Kannaksen Hatjalahden Jääkärikodinniemessä 5. helmikuuta 1940 vihollisen suorasuuntaustykin täysosumasta. 
== Teoksia ==
* Sadhu Sundar Singh ; kirj. Jalmari K. Pietari Brofeldt, Joroinen 1923
* Marttyyrien historiaa. WSOY 1925, 2. tark. ja lis. painos 1926
* Keski- ja Uudenajan marttyyrien historiaa : elämäkertoina ja henkilökuvina 2 osa ; toim. Jalmari Kauppala. WSOY 1927
* Mystiikan ihmemaailma. WSOY 1929
* Lähetysmarttyyrihistoria 1, Afrikka. Suomen lähetysseura, Helsinki 1930
* Kohti suuren vaivan aikaa. Suomen lähetysseura, Helsinki 1931
* Lähetysmarttyyrihistoria 2, Etelämeren saaret, Korea ja Armeenia. Suomen lähetysseura, Helsinki 1931 
* Helluntai-ilmiöitä Suomen Siionissa entisaikana. Ristin voitto, Helsinki 1932, 2. painos Risitn voitto, Vantaa 1982
* Herää Suomi : lentokirjanen. Ristin voitto, Helsinki 1933, 2. painos 1934, 3. painos 1937
== Suomennoksia ==
* Sadhu Sundar Singh : Mestarin jalkain juuressa ; englanninkielestä suom. Jalmari Kauppala. Akseli Skutnabb, Tampere 1923
== Aiheesta muualla ==
* Vapaasti ladattavia Jalmari Kauppalan e-kirjoja Projekti Lönnrotilta 
== Lähteet ==
* Ylioppilasmatrikkeli 1903-1904, s. 77
===Viitteet===
Luokka:Suomalaiset uskonnolliset vaikuttajat
Luokka:Suomalaiset kristilliset kirjailijat
Luokka:Vuonna 1883 syntyneet
Luokka:Vuonna 1933 kuolleet
Luokka:Suomalaiset helluntailaiset pastorit
Jalo Järnefelt

Jalo William Järnefelt (7. maaliskuuta 1865 Kaavi – 3. kesäkuuta 1920 Nummelan parantola, Nurmijärvi)Ylioppilasmatrikkeli 1853-1899: Järnefelt Jalo William. Viitattu 16.9.2018. oli suomalainen pankki- ja valtiopäivämies. 
Jalo Järnefeltin vanhemmat olivat rovasti Klas Erik Järnefelt ja Ida Emilia Ottelin ja puoliso vuodesta 1911 Nadesha Biranoff. Soittotaiteilija, kirjailija John Järnefelt oli Jalo Järnefeltin veli, samoin kuin Suomen Pankin taloudenhoitajana ja setelipainon valvojana toiminut Armas Gideon Järnefelt. Jalo Järnefelt tuli ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1882. Oikeustutkinnon hän suoritti 1886 ja sai varatuomarin arvon 1889. Suomen Pankissa Järnefelt työskenteli vuodesta 1895, johtajana 1903–1920. Henkivakuutusyhtiö Suomen johtokunnan jäsen Järnefelt oli vuodesta 1906, toimien myös johtokunnan puheenjohtajana. Järnefelt oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906. 
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1865 syntyneet
Luokka:Vuonna 1920 kuolleet
Jalo Putta

Matias Jalo Putta (25. helmikuuta 1882 Uusikirkko Tl – 1. tammikuuta 1969 Rauma) oli suomalainen merikapteeni, opettaja ja koulunjohtaja, joka sai merenkulkuneuvoksen arvonimen.
Putan vanhemmat olivat maanviljelijä Abraham Putta ja Anna Sofia Sjöblom ja puoliso vuodesta 1914 Fanny Wilhelmina Östring. Putta lähti merille 19-vuotiaana vuonna 1901 ja purjehti sitten useilla eri aluksilla. Perämiehen tutkinnon Putta suoritti 1907 ja yliperämiehen tutkinnon 1908. Merikapteenin tutkinnon hän suoritti Rauman merikoulussa vuonna 1911 ja jatkoi merenkulkua laivojen päällikkönä. Rauman merenkulkuopiston vanhemman opettajan virkaan hän tuli vuonna 1920, ryhtyen vielä samana vuonna oppilaitoksen rehtoriksi Frans Wilhelm Laineen jälkeen. Tässä tehtävässä Putta toimi yli kymmenen vuotta, mutta oli myös muun muassa merivahinko- ja kompassintarkastaja sekä paikallisen merimieshuoneen asiamies. Kun merenkulkuopistot muutettiin vuonna 1943 merenkulkukouluiksi, Putasta tuli merenkulkuaineiden yliopettaja. Koulun rehtorin tehtävää hän hoiti silti vuoteen 1949 saakka ja toimi vain kolme viimeistä työvuottaan yliopettajana. Merenkulkuneuvoksen arvonimen Putta sai vuonna 1951. Hän oli Rauman kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsen, edustaen Kokoomusta, ja toimi kahteen otteeseen myös Rauman kaupunginjohtajan varamiehenä.Kuka kukin on 1934, s. 526. Viitattu 23.5.2022.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset merikapteenit
Luokka:Suomalaiset opettajat
Luokka:Suomen koulujen rehtorit
Luokka:Rauman kaupunginvaltuutetut
Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot
Luokka:Vuonna 1882 syntyneet
Luokka:Vuonna 1969 kuolleet
Jalometallityöntekijäin Liitto

Jalometallityöntekijäin Liitto oli suomalainen vuosina 1906–1974 toiminut ammattiliitto. Liitto perustettiin Tampereella 20. lokakuuta 1906 nimellä Suomen Kulta- & Hopeatyöntekijäin Liitto. Nimi muutettiin vuoden 1919 edustajakokouksessa.
Liitto kuului keskusjärjestö Suomen Ammattijärjestöön vuosina 1907–1930,Suomen Ammattijärjestö I, Dds Toimintakertomukset 1907–1929 (Työväen Arkisto) Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliittoon vuosina 1930-1960,SAK:n vuosikirjat 1931-1969 (Työväen Arkisto) uuteen SAJ:hin 1960-luvulla ja uuteen SAK:hon 1970-luvulla.
SAK:n eheyttämissopimukseen perustuen Jalometallityöntekijäin liiton ylimääräinen edustajakokous hyväksyi Metallityöväen liiton kanssa neuvotellun yhdentämissopimuksen ja se fuusioitui Metalliliittoon 1. joulukuuta 1974 alkaen.
==Lähteet==
*Jalometallialan työntekijöillä 40 vuotta ammatillista yhteistoimintaa
*Metallin toimintakertomus 1974
Luokka:Suomen metalliteollisuus
Luokka:Lakkautetut suomalaiset ammattiliitot
James Mauritz Tigerstedt

James Mauritz Tigerstedt (12. marraskuuta 1868 Pieksämäki – 11. toukokuuta 1916 Helsinki) oli suomalainen virka- ja valtiopäivämies.Geni: James Mauritz Tigerstedt Viitattu 27.5.2021.
Tigerstedtin vanhemmat olivat Mauritz Wilhelm Tigerstedt ja Amalia Fredrika Christina Hjelmberg. Tigerstedt työskenteli valtionrautateiden matkatarkastajana. Hän oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, s. 207-215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, s. 795-804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, s. 945-954.
==Lähteet==
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1868 syntyneet
Luokka:Vuonna 1916 kuolleet
Janne Koivuranta

Johan Samuel (Janne Samuli) Koivuranta (20. elokuuta 1885 Rovaniemi – 23. toukokuuta 1967 Rovaniemen maalaiskunta) oli maanviljelijä, kunnallisneuvos ja Maalaisliiton kansanedustaja.
Koivurannan vanhemmat olivat talollinen Aaprami Koivuranta ja Johanna Haavikko. Hän kävi kiertokoulun ja kansanopiston ja oli ensin kruununtorpparina vuosina 1900–1905 ja sitten maanviljelijänä Rovaniemen maalaiskunnassa 1905–1967. Koivuranta teki myös tukki- ja uittotöitä ja toimi Rovaniemen Sinetän osuuskassan kirjanpitäjänä 1909–1929. Hän oli myös katolainojen tarkastajana ja hätäaputöiden johtajana sekä vuonna 1924 Pohjolan Sanomain vastaava toimittajana.
Koivuranta oli Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1919–1945 ja 1948–1951 edustaen Oulun läänin pohjoista vaalipiiriä 1919–1939 ja Lapin läänin vaalipiiriä 1939–1945 sekä 1948–1951. Hän oli mukana kunnallispolitiikassa Rovaniemen kunnanvaltuuston varapuheenjohtajana sekä kunnallislautakunnan ja kunnanhallituksen jäsenenä. Koivuranta sai kunnallisneuvoksen arvonimen 1937. Koivuranta kuului myös valtiontilintarkastajiin ja oli Maalaisliiton keskushallituksen jäsen.
Koivuranta oli naimisissa vuodesta 1907 Edith Johanna Uusitalon kanssa.
J
J
J
Janne Reinikainen (jalkapalloilija)

Janne-Matti Reinikainen (s. 23. lokakuuta 1981 Kajaani) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Luxemburgin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelaavaa US Hostertia. Hän on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. 
Reinikainen on pelannut Kuopion Palloseurassa 75 Veikkausliigan ottelua. Lisäksi hän on edustanut Warkaus JK:ta, FC Hämeenlinnaa ja Mikkelin Palloilijoita.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat
Luokka:Vuonna 1981 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Jargon

Jargon (; mongerrus, siansaksa) on jonkin ryhmän tai yhteisön ammatti- tai erikoiskieli. Jargonia tavataan esimerkiksi monien harrastusten tai ammattien harjoittajien, kuten lääkäreiden, puheessa. Jargon voi tarkoittaa myös sekavaa tai jokeltavaa puhetta, josta on vaikeaa saada selvää.
Erikoiskielenä jargon helpottaa asiantuntijoiden keskinäistä viestintää, kun pitkät ja hankalat termit voidaan korvata lyhyemmillä mutta alan piirissä silti täsmällisillä vastineilla. Yhteinen erikoissanasto voi luoda yhteenkuuluvuuden tunnetta ja toisaalta sulkea sanastoa tuntemattomat alakulttuurin tai tiedonsaannin ulkopuolelle. Tarkoituksellisesti ulkopuolisille vaikeaselkoisia jargoneita ovat muiden muassa varkaiden cant ja lääkärijargon.
== Katso myös ==
* Dysfasia
* Nettislangi
Luokka:Sosiolingvistiikka
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Jari Kronholm

Jari "Epe" Kalevihttp://www.aanitearkisto.fi/firs2/fi/kappale.php?Id=Myrsky+nousee Kronholm on suomalainen punk-laulaja, joka tunnetaan Lama-yhtyeestä, joka toimi vuosina 1979–1982 ja on soittanut reunion-konsertteja tämän jälkeen. Hän toimi myös Musta Paraati -yhtyeen kolmantena laulajana vuosina 1984–1985 laulaen yhtyeen toisella albumilla "Käärmeet", sekä Satelliitti-yhtyeessä 1980-luvun loppupuolella ja The Ruts-coveryhtye Rude Boysissa. 
== Diskografia ==
Lama-yhtyeen diskografia
*Musta Paraati: Myrsky nousee / Punainen salama (single, 1984)
*Musta Paraati: Käärmeet (albumi, 1984)
*Rude Boys: Rude Live! A Tribute To The Ruts (live-albumi, 2002)
*Satelliitti: 1986 (ep, 2010)
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset rocklaulajat
Luokka:Punkmuusikot
Jari Salmi

Jari Salmi (s. 17. joulukuuta 1962 Kemi) on suomalainen teatteri- ja televisionäyttelijä.
Koulutukseltaan Salmi on teatteritaiteen maisteri, joksi hän valmistui Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitokselta vuonna 1993. Hänet tunnetaan parhaiten kaksi Venla-palkintoa voittaneesta sketsisarjasta Pulkkinen, jota kuvattiin ja esitettiin Nelosella kolmen tuotantokauden ja 35 jakson verran vuosina 1999–2002. Salmi käsikirjoitti sarjan yhdessä Juha Jokelan kanssa ja esitti pääroolit parinaan Antti Virmavirta.
Salmi on esiintynyt muun muassa televisiosarjoissa Päin perhettä (Yle TV2), Metsolat (Yle TV2) ja lastensarjassa JUU EI (Yle TV2). Lisäksi Salmella on ollut rooleja elokuvissa Kelle kellot soivat, Elämä lyhyt, Rytkönen pitkä, Kummelin Jackpot ja Aleksis Kiven elämä.
== Filmografia ==
=== Elokuvat ===
Vuosi	Elokuva 	Rooli
1993 	Kelle kellot soivat 	kanttori
1996 	Elämä lyhyt, Rytkönen pitkä 	Taavi Niemelä
1996 	Metsolat – Muistojen joulu 	Osmo Lampinen
2001 	Don't Push the River 	kopiovastaava
2002 	Aleksis Kiven elämä 	Emil Nervander
2002 	Liekki 	
2002 	Tappava säde 	Heikki Jokinen
2006 	Kummelin Jackpot 	autokauppias
2009 	Täällä pohjantähden alla 	Siukola
2010 	Täällä Pohjantähden alla II 	Siukola
2011 	Herra Heinämäki ja Leijonatuuliviiri	sotilas / potilas
2013 	Vuonna 85 	Tapparan mies
=== Televisiosarjat ===
Vuosi 	Sarja 	Rooli
1991 	Palikkatesti 	
1992 	Päin perhettä 	
1992 	Luonnonmukainen rakastaja	Kesäteatterin näyttelijä
1993–1995	Metsolat 	Osmo Lampinen
1997 	Elämän suola 	Työsuojelutarkastaja Markkanen
1997 	Tumma ja hehkuva veri 	Armas
1998 	Nahkiaiset 	
1999–2002	Pulkkinen 	monia rooleja, mm. Pulkkinen
2001 	Muodollisesti pätevä 	Johan
2002 	Jurismia! 	Kaupungin insinööri Henrik Demari
2002 	Kylmäverisesti sinun 	rehtori
2002 	JUU EI 	isä
2002 	Hupiklubi 	monia rooleja
2003 	Tie Eedeniin 	Kyösti "Kössi" Harju
2006 	Akkaa päälle 	Santun naapuri
2006 	Presidentit 	Kekkosen kansliapäällikkö
2006 	Käenpesä 	Kari Salmi
2007–2008	Antiikkieno 	Zutkin
2008 	Piru ja peijooni 	Kaarlo Pitsinki
2009 	Kolmen kopla 	
2009–2013	Pirunpelto 	Jari Kievari
2010 	Helppo elämä 	toimitusjohtaja Risto Pennanen
2013 	Sata lasissa 	Jarkko
2017 	Putous 	Pulkkinen
== Aiheesta muualla ==
* 
* 
Luokka:Suomalaiset televisionäyttelijät
Luokka:Suomalaiset koomikot
Luokka:Vuonna 1962 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Jarkko Ruostekivi

Jarkko Tapani Rikhard Ruostekivi (s. 5. huhtikuuta 1985 Mietoinen) on suomalainen pikajuoksija. Hän edustaa Mietoisten Maununpoikia ja häntä valmentaa Teemu Salonen.
Ruostekivi edusti Suomea 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa Tampereella 2003 pudoten alkuerissä sekä 100 metrillä että 4 × 100 metrin viestissä. Helsingin MM-kilpailuissa 2005 hän juoksi kolmannen osuuden Suomen pikaviestijoukkueessa, joka sivusi vuonna 1972 tehtyä Suomen ennätystä 39,30 s. Ennätyksestä huolimatta joukkue ei selviytynyt alkuerästä jatkoon. Myöhemmin samassa kuussa Ruostekivi juoksi kolmannen osuuden Suomen sivutessa Göteborgissa Suomi–Ruotsi-maaottelussa jälleen maan ennätystä 39,30. Suomen ennätykset Tilastopaja.org
Göteborgin EM-kilpailuissa 2006 Ruostekivi selviytyi 100 metrillä toisiin alkueriin. 4 × 100 metrin viestissä Suomi karsiutui alkuerissä. Birminghamin EM-hallikilpailuissa 2007 hän sijoittui 60 metrin välieräjuoksussaan kuudenneksi. Torinon EM-hallikilpailuissa 2009 hän oli 60 metrin välierässään kahdeksas. Pariisin EM-hallikilpailuissa 2011 hän ei selviytynyt jatkoon 60 metrin alkueristä.
Ruostekivi on edustanut Suomea aikuisten maaotteluissa ja Euroopan cupin kilpailuissa vuodesta 2005 lähtien. Hän voitti 100 metrin maaottelujuoksun Helsingissä elokuussa 2005 sekä hallimaaottelussa 60 metriä Tampereella helmikuussa 2007. Hän juoksi 100 metrin ennätyksensä – ja 22-vuotiaiden Suomen ennätyksen – 10,34 s Tampereella 20. kesäkuuta 2007. 200 metrillä hänen ennätyksensä on 21,36 (2007). Sisäradoilla hän on juossut 60 metriä parhaimmillaan aikaan 6,61 Ranskan Aubièressa helmikuussa 2007.
== Aikuisten SM-mitalit ==
*Ulkoradat
**100 metriä: Espoo 2009 kultaa (10,48), pronssia Turku 2011 pronssia (10,78)
**200 metriä: Jyväskylä 2006 pronssia (21,68)
*Sisäradat
**60 metriä: Tampere 2006 pronssia (6,77)), Helsinki 2011 hopeaa (6,78)
== Lähteet ==
*
=== Viitteet ===
== Antsadata-kohde ==
Luokka:Suomalaiset pikajuoksijat
Luokka:Vuonna 1985 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Jarmo Mäkelä

Jarmo Juhani Mäkelä (s. 11. toukokuuta 1955 Oulu) on suomalainen urheiluvaikuttaja. Hän toimi Suomen Urheiluliiton toimitusjohtajana syyskuusta 2012 toukokuuhun 2018. Mäkelä on toiminut useissa yleisurheilun arvokilpailuissa Suomen joukkueen johtotehtävissä Suomalaisten vaatimattomat MM-kisatavoitteet Sveriges radio Sisuradio 5.8.2005 Viitattu 19.1.2009Pekingin kisasivut www.noc.fi 20.5.2008 Viitattu 19.1.2009. 
Mäkelän ura urheilun valmennus- ja järjestötoiminnassa alkoi vuonna 1978 Vesannon kunnan liikuntasihteerin tehtävässä. Vuonna 1979 hän siirtyi Kuortaneen urheiluopiston liikunnan lehtoriksi. Tätä tehtävää hän hoiti vuoteen 1986, jonka jälkeen hän toimi vuodet 1986–1988 Suomen Urheiluliiton hyppyjen ja moniotteluiden päävalmentajana. Seuraavat kaksi vuotta eli 1988–1990 hän toimi Suomen Urheiluliiton lajipäällikkönä ja vuodet 1990–2000 päävalmentajana. Ennen toimitusjohtajuutta hän toimi vuodet 2000–2012 liiton huippu-urheilujohtajana. Hän on kuulunut myös SUL:n Valmentajayhdistys ry:n hallitukseenSyyskokous 2008 SUL Valmentajayhdistys ry 1.12.2008 Viitattu 19.1.2009. 
Omalla urheilu-urallaan Mäkelä voitti kymmenottelun Suomen mestaruuden Porissa 1983 tuloksella 7419 pistettä. Ennätyksensä 7427 pistettä hän teki samana vuonna Huittisissa. Hän on lähtöisin Vesannolta ja edusti uransa viimeisinä vuosina Kuortaneen Kuntoa. Hänen tyttärensä Annu Mäkelä on entinen seiväshyppääjä.
== Lähteet ==
*
=== Viitteet ===
Luokka:Suomalaiset yleisurheiluvaikuttajat
Luokka:Suomalaiset yleisurheilun moniottelijat
Luokka:Suomalaiset yleisurheiluvalmentajat
Luokka:Vuonna 1955 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Jarmo Ronkainen

Jarmo Ronkainen (s. 1967) on ollut Iisalmen kaupunginjohtaja toukokuun 2013 alusta. Aikaisemmin hän oli Haukiputaan kunnanjohtaja. Iisalmen valtuusto valitsi hänet yksimielisesti Iisalmen kaupunginjohtajaksi joulukuussa 2012.http://www.kaleva.fi/uutiset/oulu/jarmo-ronkainen-yksimielisesti-iisalmen-johtoon/615667/ Haukiputaalla Ronkainen vastusti Haukiputaan liittymistä Ouluun.http://www.kaleva.fi/pohjois-suomi/kuntaliitos/haukipudas-jatkaa-itsenaisena/263652/ Hän on toiminut myös Oulun elinkeinojohtajana.http://yle.fi/uutiset/jarmo_ronkainen_iisalmen_kaupunginjohtajaksi/6420480 Ronkainen on koulutukseltaan hallintotieteiden maisteri.http://yle.fi/uutiset/jarmo_ronkaista_esitetaan_iisalmen_johtoon/6410408
== Lähteet ==
Luokka:Iisalmen kaupunginjohtajat
Luokka:Haukiputaan kunnanjohtajat
Luokka:Vuonna 1967 syntyneet
Jean Raspail

Jean Raspail (5. heinäkuuta 1925 – 13. kesäkuuta 2020) oli ranskalainen kirjailija ja tutkimusmatkailija. Useat Raspailin ensimmäisistä teoksista liittyvät tutkimusmatkailuun ja eri alueiden ihmisväestöjen suhtautumiseen modernisaatioon. Hänen teoksensa Moi, Antoine de Tounens, roi de Patagonie (1981) voitti Ranskan akatemian Grand Prix du Roman -palkinnon. 
Raspailin eniten huomiota herättänyt romaani on dystopiaromaani Le Camp des saints (1973). Teoksessa kuvataan tilanne, jossa kehitysmaista kohdistuu Ranskaan ja muihin länsimaihin mittavan luokan maahanmuutto ja maahanmuuttajat ovat haluttomia integroitumaan eurooppalaisiin yhteiskuntiin, mikä johtaa länsimaisen kulttuurin tuhoon. Romaani palasi uudelleen bestseller-listalle liki 40 vuotta julkaisemisensa jälkeen vuonna 2011.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Viralliset kotisivut
Luokka:Ranskalaiset kirjailijat
Luokka:Ranskalaiset tutkimusmatkailijat
Luokka:Vuonna 1925 syntyneet
Luokka:Vuonna 2020 kuolleet