nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Kosti

Kosti on suomalainen miehen nimi. Nimi on annettu vuoden 2009 loppuun mennessä 3 691 suomalaiselle.
==Tunnettuja Kosteja==
* Kosti Aaltonen, kauppaneuvos
* Kosti Antikainen, graafikko, kirjojen kuvittaja ja kansitaiteilija
* Kosti Ahonen, kuvanveistäjä ja taidemaalari
* Kosti-Paavo Eerolainen, heimosoturi, Lapuan liikkeen organisaattori
* Kosti Elo, teatterinjohtaja, jonka mukaan on nimetty Tampereen Työväen Teatterin Kosti Elo -sali
* Kosti Emaus, näyttelijä
* Kosti Eskola, jääkärimajuri
* Kosti Huuhka, kansansivistystyön edistäjä, Helsingin työväenopiston johtaja 1961–1970
* Kosti Kalke, kirkkoherra ja kirjailija
* Kosti Kanerva, punakaartilainen
* Kosti Kankainen, suomalainen pappi ja poliitikko. 
* Kosti Kustaa Kartiokari, huumerikollinen
* Kosti Katajamäki, ralliautoilija
* Kosti Keski-Nummi, hävittäjälentäjä
* Kosti Kivilahti, työväenlaulujen säveltäjä ja sanoittaja
* Kosti Klemelä, näyttelijä, joka tunnetaan erityisesti elokuvaroolistaan Vilho Koskelana
* Kosti Koskinen, taidemaalari
* Kosti Kotiranta, opettaja, laulaja, juontaja ja näyttelijä, tunnettiin roolistaan joulupukkina Joulupukin kuumalinja -ohjelmassa
* Kosti Kuronen, arkkitehti
* Kosti Lahti, kirjailija
* Kosti Linna, säveltäjä ja sanoittaja
* Kosti Meriläinen, taidegraafikko, taidemaalari ja pilapiirtäjä
* Kosti Mustonen, jääkäriluutnantti
* Kosti Orbinski, kitaristi
* Kosti Palmqvist, jääkärimajuri
* Kosti Pollari, jääkäriluutnantti
* Kosti Pylkkänen, jääkärieversti
* Kosti Raitio, seminaarijohtaja ja oppikirjojen tekijä
* Kosti Rasinperä, kanslianeuvos ja urheiluvaikuttaja
* Kosti Rautiainen, pesäpalloilija
* Kosti Saari, muusikko veljesyhtyeestä Jouko ja Kosti
* Kosti Salonen, suomalaissyntyinen Neuvostoliittoon muuttanut toimittaja ja opettaja
* Kosti Sartti, taidemaalari, graafikko ja kuvanveistäjä
* Kosti Sironen, kirjailija ja luovan kirjoittamisen opettaja
* Kosti (Konstantin) Sundberg, jääkärieverstiluutnantti
* Kosti Vasa, poliisineuvos, keskusrikospoliisin päällikkö
* Kosti Vehanen, pianisti, säveltäjä, kirjailija
* Kosti Wigren, jääkärieverstiluutnantti
==Lähteet==
Luokka:Etunimet
Kosti Huuhka

Kosti Kalervo Huuhka (19. syyskuuta 1915 Ruokolahti – 9. lokakuuta 1995 Helsinki)Kuka kukin on 1978, s. 256 Runeberg.org.Erkki Aho: Kuolleita: Professori Kosti Huuhka – Aikuiskoulutuspolitiikan vahva vaikuttaja (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 13.10.1995. Viitattu 8.6.2018. oli suomalainen kansansivistystyön edistäjä. Hän sai professorin arvonimen 1981. Hän oli Helsingin Työväenopiston johtaja 1961–1970 ja Kouluhallituksen vapaan sivistystyön osaston osastopäällikkö 1971–1981.Facta2001, WSOY 1981, 6. osa, palsta 249
Maanviljelijäperheeseen syntynyt Huuhka opiskeli Lahden kansanopistossa ja kansankorkeakoulussa vuosina 1934–1936, valmistui yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi Yhteiskunnallisesta korkeakoulusta vuonna 1943 ja väitteli kansansivistysopin tohtoriksi vuonna 1955 väitöskirjallaan Talonpoikaisnuorison koulutie. Hän osallistui talvi- ja jatkosotaan tykistöupseerina. Huuhka oli Suomen Nuorison Liiton opintosihteerinä 1946–1948, Toimelan vapaaopiston johtajana 1948–1957, Suomen Nuorison Liiton pääsihteerinä 1957–1958, Kansanvalistusseuran toiminnanjohtajana 1958–1961, Helsingin suomenkielisen työväenopiston johtajana 1961–1970, Kouluhallituksen ylitarkastajana vuonna 1970 sekä vapaan sivistystyön osaston päällikkönä 1971–1981. Huuhka pyrki Kouluhallituksessa kehittämään varsinkin aikuisopetusta ja mahdollisuuksia jatko-opintoihin. Hän vaikutti myös urheiluopistojen ja musiikkioppilaitosten kehitykseen. Huuhka oli myös Helsingin yliopiston kasvatussosiologian dosentti vuosina 1968–1977.
Kosti Huuhkan puoliso oli toimittaja Mirja Huuhka.
== Lähteet ==
Luokka:Vuonna 1915 syntyneet
Luokka:Vuonna 1995 kuolleet
Luokka:Suomalaiset virkamiehet
Koti-Kajaani

Koti-Kajaani on Kajaanissa ja sen lähikunnissa ilmestyvä kaupunkilehti.  Lehti ilmestyy kahdesti viikossa, keskiviikkoisin sekä lauantaisin. Viikonvaihteen lehti jaetaan lähes kaikkiin talouksiin Kajaanissa, Sotkamossa, Paltamossa ja Ristijärvellä. Keskiviikon lehti jaetaan myös Kuhmon, Suomussalmen, Hyrynsalmen ja Puolangan taajamissa. Viikonvaihteen lehden levikki on 30276, keskiviikon 38369.
Lehden päätoimittaja on Tiina Suutari. Lehti luonnehtii itseään sitoutumattomaksi kaupunkilehdeksi.
== Historia ==
Koti-Kajaanin perusti kajaanilainen Alpo Korhonen vuonna 1972. Aluksi lehti ilmestyi Ilmoituslehti-Kajaani nimellä. Koti-Kajaaniksi lehden nimi muutettiin 1975.
Alpo Korhosen kuoltua vuonna 1980 lehden kustantamista jatkoi hänen tyttärensä perheineen vuoteen 2001. Tuolloin Kainuun Sanomat osti perheyrityksen. Yrityskaupalla Koti-Kajaanista tuli Kainuun Sanomien tytäryhtiö ja osa Alma Media -konsernia. Vuonna 2015 kajaanilainen SLP Kustannus Oy osti Alma Media Kustannus Oy:n omistaman Kainuun lehtiliiketoiminnan, jolloin myös Koti-Kajaani siirtyi sen omistukseen. SLP Kustannus Oy on Suomalainen Lehtipaino Oy:n tytäryhtiö.
Kaupunkilehtien liiton jäseneksi Koti-Kajaani liittyi 1975. Kaupunkilehtien liiton toiminta loppui 31.12.2009, kun valtaosa sen jäsenistä Koti-Kajaani mukaan lukien liittyi Sanomalehtien Liittoon vuoden .
Koti-Kajaani on sitoutunut noudattamaan Julkisen sanan neuvoston toimintaperiaatteita.
== Muuta ==
Koti-Kajaani kustantaa toimintansa ilmoitusmyynnistä saaduilla tuloilla. Lehden jakelun hoitavat Suomen Suoramainonta ja Jakelumasters Oy.
Koti-Kajaanissa julkaistaan myös paikalliseksi legendaksi noussutta Kuuloluuria, johon lukijat voivat soittaa ja antaa kiitosta tai kritiikkiä heitä koskettavista asioista.
== Aiheesta muualla ==
*Koti-Kajaanin internet-sivut
Luokka:Ilmaisjakelulehdet
Luokka:Suomalaiset kaupunkilehdet
Luokka:Kajaanin media
Luokka:Alma Median sanomalehdet
Kotieläin

Kotieläin on ihmisen elävänä omistuksessaan pitämä, kesyyntynyt eläin. Ne ovat yleensä hyötyeläimiä, joita pidetään jonkun hyödykkeen, kuten ravinnon, tuottamiseksi. Lähes kaikki maatilaeläimet ovat hyötyeläimiä. Hyödykkeitä, joiden saamiseksi ihminen pitää tai on pitänyt kotieläimiä ovat esimerkiksi:
* kuljetuspalvelut (ratsut, veto- ja kantojuhdat)
* vartiointi (koira)
* metsästys (koira, haukka, fretti)
* vaatekuidut (lammas, silkkiperhonen, alpakka)
* maito (lehmä, vuohi)
* munat (kana, ankka)
* liha (sika, nauta)
* muu ravinto (mehiläinen)
Sellaisia hyötyeläimiä, joita ei pidetä asunnon välittömässä läheisyydessä, ei aina kutsuta kotieläimiksi (esimerkiksi poro, turkiseläimet, koe-eläimet tai metsästyshaukat).
Lemmikillä tarkoitetaan kaikkia ihmisen lemmikkeinä pitämiään eläimiä.
== Kotieläinten kesytysten likimääräiset ajoitukset ja paikat ==
Laji 	Aika 	Paikka
Koira 	15000 eaa. 	Useita paikkoja
Vuohi 	10000 eaa. Melinda A. Zeder, Goat busters track domestication.(physiologic changes and evolution of goats into a domesticated animal), Avril 2000, . 	Aasia ja Lähi-itä
Lammas 	8000 eaa.Michaël Lallemand, Courte synthèse sur l'histoire du mouton, de la domestication à nos jours, 2002, . Katso myös Pre-Historic Zawi Chemi Shanidar, . 	Aasia ja Lähi-itä
Sika 	8000 eaa.Giuffra E, Kijas JM, Amarger V, Carlborg O, Jeon JT, Andersson L. The origin of the domestic pig: independent domestication and subsequent introgression., Avril 2000, . 	Kiina
Nauta 	8000 eaa.Late Neolithic megalithic structures at Nabta Playa (Sahara), southwestern Egypt.Source : Laboratoire de Préhistoire et
Protohistoire de l'Ouest de la France , . 	Intia, Lähi-itä ja Saharan eteläpuolinen alue
Kissa 	7000 eaa..Un chat apprivoisé à Chypre, plus de 7000 ans avant J.C., Press release from the CNRS, huhtikuu 2004, . Original article: J.-D. Vigne, J. Guilaine, K. Debue, L. Haye & P. Gérard, Early taming of the cat in Cyprus, Science, 9 avril 2004.	Välimeren alue
Kana 	6000 eaa.West B. and Zhou, B-X., Did chickens go north? New evidence for domestication, World’s Poultry Science
Journal, 45, 205-218, 1989, quoted here, 8 p. . 	Kaakkois-Aasia
Marsu 	5000 eaa.History of the Guinea Pig (Cavia porcellus) in South America, a summary of the current state of knowledge 	Peru
Aasi 	5000 eaa.Beja-Pereira, Albano et al., African Origins of the Domestic Donkey, Science 304, 1781, 18 juin 2004, cité ici, .,Roger Blench, The history and spread of donkeys in Africa' . 	Egypti
Vesipuhveli 	4000 eaa. 	Kiina
Hevonen 	4000 eaa.The Domestication of the Horse 	Ukraina
Laama 	3500 eaa. 	Peru
Mulperiperhonen eli silkkimato 	3000 eaa. 	Kiina
Kesykyyhky 	3000 eaa. 	Egypti, Välimeren alue
Kameli 	2500 eaa. 	Keski-Aasia
Dromedaari 	2500 eaa. 	Arabia
Bantengi 	 	Kaakkois-Aasia, Jaava
Gauri 	 	Kaakkois-Aasia
Jakki 	2500 eaa. 	Tiibet
Kesyhanhi (jalostettu merihanhesta)	1500 eaa. 	Eurooppa
Joutsenhanhi 	1500 eaa. 	Itä-Aasia
Alpakka 	1500 eaa. 	Peru
Ankka 	1000 eaa. 	Kiina
Myskisorsa eli myskiankka 	 	Etelä-Amerikka
Poro 	1000 eaa. 	Siperia
Helmikana 	 	Afrikka
Fretti 	1500 eaa.-500 eaa. 	Eurooppa
Kalkkuna 	500 eaa. 	Meksiko
Kani (jalostettu villikaniinista) 	1600 	Eurooppa
== Lähteet ==
*
Kotiseutu

Kotiseutu voi tarkoittaa seuraavia:
* kotiseutu, seutu jolta itse kukin on kotoisin tai jonka kokee kodikseen
* Kotiseutu, vuosina 1909–1993 ilmestynyt suomalainen lehti, jota vuosina 1949–1993 julkaisi Suomen Kotiseutuliitto ja joka vuodesta 2013 ilmestyy vuosikirjana
* Kotiseutu, saksalainen televisiosarja
Kotiseutuneuvos

Kotiseutuneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1969 ja sen sai silloin kansanperinteen kerääjä ja museomies Väinö Tuomaala.Väinöntalo – Järviseudun museo : Perustietoa Väinö Tuomaalasta Vuosien 1918–2013 aikana kotiseutuneuvoksen arvonimi on myönnetty 262 henkilölle. 
Valtioneuvoston kanslia pyytää Suomen Kotiseutuliitolta lausunnon kotiseutuneuvosten arvonimiesityksistä.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Kotiseutuneuvokset vuodesta 1969 alkaen Luettelo arvonimen saajista Suomen kotiseutuliiton sivuilla
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Kotitalousneuvos

Kotitalousneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1992.
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	27.5.1992  	Aune Saloheimo 	filosofian lisensiaatti, kotitalousopettaja 	Helsinki  	
 2. 	9.6.2000  	Ritva Tuulos  	kotitalousopettaja 	Pori 	
 3. 	5.12.2008  	Götha Rannikko 	kotitalousopettaja 	Suomussalmi 	
 4. 	11.6.2010  	Hanna Valtari 	koulutuspäällikkö, kotitalousopettaja  	Seinäjoki 	
 5. 	11.12.2015 	Kaija Ala-Risku 	emäntä, kotitalousteknikko 	Kurikka 	
== Katso myös ==
* Kotiteollisuusneuvos
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Kotiteollisuusneuvos

Kotiteollisuusneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1974. Vuosien 1918–2013 aikana kotiteollisuusneuvoksen arvonimi on myönnetty yhdeksälle henkilölle,  joista kaikki ovat naisia.
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	20.12.1974 	Laura Korpikaivo-Tamminen 	toimitusjohtaja, kotiteollisuusopettaja  	Lappeenranta 	
 2. 	21.7.1977  	Helmi Kari  	teknillinen johtaja 	Kauhava  	
 3. 	7.12.1979  	Anja Tenkama  	rehtori 	Kuopio  	
 4. 	9.12.1983  	Salme Tervonen 	toiminnanjohtaja  	Kajaani  	
 5. 	21.12.1984 	Pirkko Pajunen 	toiminnanjohtaja, kotiteollisuusopettaja 	Lempäälä  	
 6. 	29.12.1988 	Aili Henriksson 	kotiteollisuusopettaja  	Hämeenlinna  	
 7. 	21.11.1991 	Reetta Pyykkö 	rehtori 	Petäjävesi  	
 8. 	20.5.2005  	Aili Korhonen 	kotiteollisuusneuvoja, kudonnanneuvoja  	Ilomantsi  	
 9. 	2.6.2006  	Kaija Uola 	toiminnanjohtaja, kotiteollisuusopettaja 	Nurmo  	
== Katso myös ==
* Kotitalousneuvos
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Kouluaste

Kouluasteen tutkinto on vanha ammatillisista tutkinnoista käytetty nimitys Suomessa. Nykyään puhutaan toisen asteen tutkinnoista (ensimmäinen aste on peruskoulu ja kolmas aste korkeakouluopinnot). Kouluasteen yläpuolella olivat aiemmin opistoasteen tutkinnot.
Kaikki tutkintonimikkeet eivät tutkintouudistuksen myötä kuitenkaan suoraan periytyneet kouluasteelta toiselle asteelle. Esimerkiksi kaupallisella alalla oli kouluasteella merkantin ja opistoasteella merkonomin koulutus. Nykyään merkantin tutkintoa ei ole enää olemassa, ja merkonomi on laskenut toisen asteen tutkinnoksi.
Luokka:Koulutus
Kouluneuvos

Kouluneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1924 apulaisjohtaja Aapo Kohoselle. Vuosien 1918–2013 aikana kouluneuvoksen arvonimi on myönnetty 281 henkilölle.  
== Katso myös ==
* Opetusneuvos
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto (DG-EAC) on Euroopan komission pääosasto, joka vastaa Euroopan unionin toimintapolitiikasta koulutuksen, kulttuurin, nuorison, kielten ja urheilun aloilla.
Pääosaston poliittisena johtajana toimii Von der Leyenin komission innovoinnista ja nuorisoasioista vastaava komissaari Marija Gabriel. Pääosaston pääjohtajana toimii kyproslainen Themis Christophidou ja varapääjohtajana luxemburgilainen Viviane Hoffmann.
== Katso myös ==
* Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto
* Euroopan koulutussäätiö
* Tutkimuksen toimeenpanovirasto
* Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti
== Lähteet ==
Luokka:Euroopan komission pääosastot
Koulutusakkreditointi

Koulutusakkreditointi tarkoittaa koulutusohjelmien pätevyyden toteamista kansainvälisin kriteerein. Akkreditointien avulla eri maissa annettavia tutkintoja voidaan vertailla. Vertailun avulla halutaan tukea paitsi koulutuksen kehittämistä myös tutkinnon suorittaneiden työllistymistä ja liikkuvuutta kansainvälisillä työmarkkinoilla. Koulutusohjelman arvioi ulkopuolinen (puolueeton) arviointiryhmä, ja akkreditointipäätöksen tekee akkreditointiorganisaation päättävä elin. 
Arvostettu akkreditointi takaa ohjelmista valmistuville paremmat mahdollisuudet työllistyä kansainvälisillä työmarkkinoilla. Arvioinnissa kiinnitetään erityisesti huomiota ohjelman kattavuuteen, sisällön tasapainoon ja opiskelijoiden saamaan työkokemukseen liike-elämässä. 
==Kolmoisakkreditointi==
MBA- ja EMBA-koulutusohjelmille akkreditointeja myöntävät Lontoossa sijaitseva Association of MBAs (AMBA), Floridan Tampassa sijaitseva Association to Advance Collegiate Schools of Business (AACSB) ja Brysselissä sijaitseva European Quality Improvement System (EQUIS). Jos koulutusohjelma saa akkreditoinnit kaikilta kolmelta, on sillä niin kutsuttu kolmoisakkreditointi.
==Lähteet==
Luokka:Kansainvälinen koulutus
Kratoni

Kratoni on pitkään stabiilina pysynyt metamorfisten kivien ja syväkivien muodostama mannerkuoren osa.
Kratonit sisältävät maapallon vanhimpia kiviä. Kratoneilla on jopa 300 kilometrin syvyiset "juuret", ja ne ovat kestävämpiä kuin muut litosfäärilaatan osat.
Kratoneita alkoi muodostua noin 2,7 miljardia vuotta sitten, kun maapallon mantereiset laatat olivat kehittyneet tarpeeksi. Kratoni muodostuu laattojen rauhallisilla alueilla, kun magma tunkeutuu kuoreen. Tärkein muodostumista kontrolloiva tekijä on geoterminen gradiantti, jonka tulee olla riittävän alhainen. Kratonisaatio on mahdollista vain kun lämpötila nousee hitaasti maan sisustaa kohti mentäessä. Litosfäärin vaippaosan tulee myös olla ympäristöään kevyempi ja vastustaa deformaatiota.
Kratonin syntyessä mantereellinen litosfäärinen vaippa alkaa paksuuntua eli kratonisoitua. Kratoni säilyy, jos se on mekaanisesti vahva ja sen koostumus tekee mahdolliseksi sen kellumisen.
Kratonit voivat yhtyä litosfäärilaattojen kanssa ja muodostaa mantereita ja jättiläismantereita.
Kratoni voi tuhoutua esimerkiksi lämpenemällä, jolloin kratoni ensin ohenee, tulee kevyemmäksi ja alkaa kohota kupolimaisesti. Se voi sitten alkaa riftiytymään, mistä voi seurata kratonin halkeaminen.
==Lähteet==
Luokka:Laattatektoniikka
Kratti

Kratti tai Skratti on suomalaisessa mytologiassa huutava kummitus, joka makaa maahan kätkettyjen aarteiden ja rahakirstujen päällä niitä halliten ja vartioiden. Samantapainen on myös Aarni. Nimi Kratti tulee ruotsin sanasta skratt ’nauru’. Mikael Agricolan mukaan Kratti kuului hämäläisten palvomiin haltijoihin. Sigfridus Aronus Forsiuksen 1500- tai 1600-luvulla kirjoittaman runon mukaan Kratti on yksisilmäinen ja lahjoittaa rikkautta palvojalleen.
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Kreikkalaiskatolisuus

Kreikkalaiskatolisuus voi tarkoittaa:
* kaikkia tai eräitä idän katolisia kirkkoja
* vanhahtavassa, 1900-luvun alkuvuosikymmenien kielenkäytössä ortodoksisia kirkkoja; sanan tämä merkitys on kuitenkin oleellisesti muuttunut muuksi. Kielitoimiston sanakirjassa vuodelta 2017 ainoa merkitys kuitenkin on yhä ortodoksisuus.
K
Kreivisota

Kreivisota () oli Tanskassa vuosina 1533–1536 käyty sisällissota, jonka seurauksena Tanskassa tehtiin uskonpuhdistus. Sodassa olivat vastakkain hansakaupunki Lyypekin tukema luterilainen porvaristo ja aateliston tukema Tanskan kuningas Kristian III. Myös Ruotsi liittyi sotaan, kun Lyypekki ja hansaliitto julistivat sodan Tanskalle ja Ruotsille.
==Taustaa==
Uskonpuhdistuksen jälkeen Tanska jakautui uskonnollisesti kahtia: toisena puolena oli luterilaiset porvaristo ja talonpojat ja toisena katolinen aatelisto. Tämän seurauksena aatelisto päätti vuonna 1533 kuningas Fredrik I:n kuoleman jälkeen asettaa maahan väliaikaishallituksen. Vaihtoehtona oli Fredrikin pojan, luterilaisen Kristianin nousu valtaan. Kristian oli myös Holsteinin herttua. Aatelistoa vastaan alkoi kapina, jota tuki Lyypekin hansakaupunki. Kapinallisten ja Lyypekin tavoitteena tavoitteena oli nostaa Tanskan kuninkaaksi Kalmarin unionin sisällissodassa vuonna 1523 asemansa menettänyt entinen kuningas Kristian II ja tehdä Kööpenhaminasta ja Malmöstä hansakaupunkeja.
==Sodan tapahtumat==
Kapinallisten ja Lyypekin joukkoja johti Oldenburgin kreivi Kristofer, jonka mukaan sota on saanut nimensä. Kristofer hävitti ja ryösti Holsteinia. Hänen joukkonsa saartoivat ja valtasivat Kööpenhaminan, ja myöhemmin hän valtasi Själlannin sekä Malmön ja Skånen. Holsteinin herttua Kristian aloitti sotaretken Kristoferia vastaan. Jyllannin korkein aatelisto ja piispat tukivat Kristianin nousua uudeksi kuninkaaksi. Vuonna 1534 Tanskan rigsraad valitsi Kristianin Tanskan kuninkaaksi. Hän valtasi maata Kristoferilta ja työnsi tämän joukot Pohjois-Jyllannin Aalborgiin. Kristianin joukot valtasivat Ålborgin vuonna 1535 ja järjestivät kaupungissa verilöylyn. Ruotsi liittoutui Kristianin kanssa ja piiritti Malmön, Landskronan ja saartoi Själlannin. Kööpenhaminan saartaminen pakotti Kristoferin antautumaan heinäkuussa 1536 ja Kristian otti koko Tanskan näin haltuunsa.
==Sodan seuraukset==
Sodan päätti Hampurin rauhansopimus vuonna 1536. Sodan seurauksena Lyypekki ja hansaliitto menetti ylivaltansa Itämeren kaupankäynnissä, vaikka se säilytti joitakin etuoikeuksia. Lyypekki sai Bornholmin saaren 50 vuodeksi korvaukseksi sodan aiheuttamista kustannuksista. Kristofer palasi takaisin Oldenburgiin ja joutui lupaamaan, että ei enää koskaan tulisi Tanskaan. Kuningas Kristian III perusti Tanskaan luterilaisen kirkon ja määräsi sen myös Norjan uskonnoksi.
==Lähteet==
* 
* 
Luokka:1500-luvun sodat
Luokka:1530-luku
Luokka:Euroopan valtioiden sisällissodat
Luokka:Tanskan historia
Luokka:Ruotsin sodat
Luokka:Suomen sodat
Kriisi

Kriisi on ihmisen tai organisaation kohtaama uusi tilanne, jossa aiemmin opitut ongelmanratkaisukeinot eivät välttämättä toimi. Kriisi yleisesti tarkoittaa kreikkalaisen sanan krisis () mukaisesti käännekohtaa, jossa yksilön tai organisaation tulevaisuuden suunta määräytyy paremmaksi tai huonommaksi toimiemme mukaan.
==Yksilön kriisi==
Kriisit voidaan jakaa kehitys- eli elämänkriiseihin ja traumaattisiin kriiseihin. Kehityskriisit syntyvät sinänsä normaaleista elämäntilanteen muutoksista, kuten lapsen syntymä, avioero tai eläkkeelle jääminen. Traumaattinen kriisi syntyy äkillisestä ja ennalta-arvaamattomasta tapahtumasta, johon yksilö ei ole voinut varautua.
==Kriisi organisaation kannalta==
Kriisi on organisaation itsensä tai jonkun ulkopuolisen tekijän aiheuttama poikkeustila, joka uhkaa organisaation pääomaa ja vaatii välitöntä viestintää.
== Katso myös ==
* Psyykkinen trauma
* Huoltokriisi
==Lähteet==
*Mielenterveysseura, kriisi (PDF)
*Tkk, Vahinko ei tule kello kaulassa - kriisi tulee 
==Kirjallisuutta==
* Jaakko Hämeen-Anttila, Kimmo Katajala, Ari Sihvola & Ilari Hetemäki Ilari (toim.): Kaikki syntyy kriisistä. Gaudeamus 2013 • ISBN 9789524952866.
Luokka:Psykologia
Kriisi (täsmennyssivu)

Kriisi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
* kriisi, hätätila, selkkaus tai murros
** Noottikriisi
** Huoltokriisi tarkoittaa hyödykkeiden puutetta, joka uhkaa talouden toimintaa.
* Kriisi, E. Nordbergin kirja
* Kriisi, Ingmar Bergmanin elokuva vuodelta 1946
* Kriisi ja Kriisin Ymmyrkäinen, maannousun vuoksi yhteenkasvaneet saaret Perämerellä Iin edustalla
** Kriisin kummeli ja loisto, merenkulun turvalaitteet Kriisin saarella.
* Kriisinkivi, saari Perämerellä Haukiputaan edustalla
* Eteläkriisi, luoto Kattilankallan kaakkoispuolella Perämerellä.
Krister Jägerskiöld

Krister Robert Otto Edgard Jägerskiöld (21. kesäkuuta 1852 Turku – 19. maaliskuuta 1931 Helsinki) oli suomalainen juristi, tilanhoitaja ja virka- ja valtiopäivämies.Jägerskiöld, Krister Robert Otto Edgard. Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899. Viitattu 17.5.2021. 
Jägerskiöldin vanhemmat olivat eversti Krister Ludvig Reinhold Jägerskiöld ja Johanna Ottiliana Taube ja puoliso vuodesta 1890 Emma Engdahl (o.s. Madsén). Jägerskiöld tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1870, suoritti oikeustutkinnon 1876 ja sai varatuomarin arvon 1880. Hän työskenteli valmistuttuaan Turun hovioikeudessa vuodesta 1880, asessorina 1895–1903, ja hoiti Sjölaxin (Syvälahden) fideikomissitilaa Kemiössä.
Jägerskiöld oli aatelissäädyn edustaja valtiopäivillä 1882, 1888, 1891, 1897, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Ridderskapet och Adelnsmedlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1882. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1882. Tredje häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1885, s. 1489-1493.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1888 församlade Ridderskap och Adel: Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1888. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1888, s. 1685–1691.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1891 församlade Ridderskap och Adel: Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1891. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1891, s. 1467–1472.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel: Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699–1707.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel: Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117–1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel: Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, s. 795–804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel: Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, s. 945–954.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1852 syntyneet
Luokka:Vuonna 1931 kuolleet
Krister Klaunpoika Horn

Krister Klaunpoika Horn on usean historian henkilön nimi:
* Krister Klaunpoika Horn (k. 1520), suomalainen linnanherra
* Krister Klaunpoika Horn af Åminne eli Kristiern Klasson (1554–1612), Åminnen vapaaherra
* Krister Klaunpoika Horn af Åminne (1622–1692), kenraalikuvernööri ja sotamarsalka