nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Perinnöllisyystiede

Perinnöllisyystiede eli genetiikka on perinnöllisyyttä tutkiva biologian haara. Se tutkii geenien eli perintötekijöiden rakennetta, toimintaa, muuntelua ja periytymistä.
 
Nykyisessä muodossaan perinnöllisyystiede sai alkunsa Mendelin jo aiemmin löytämien periytymissääntöjen uudesta löytymisestä vuonna 1900 sekä myöhemmin DNA:n rakenteen ja geneettisen koodin selvittämisestä vuonna 1953. Ominaisuuksien periytymistä vanhemmilta jälkeläisille ilman ilmiön geneettisen taustan tuntemista on kuitenkin käytetty hyväksi jo esihistoriallisina aikoina esimerkiksi eläinten ja kasvien jalostuksessa.
1980-luvun puolenvälin jälkeen tapahtunut uusien molekyylibiologisten menetelmien synty on avannut mahdollisuuden DNA:n tutkimiseen suoraan ja tieteenalan voimakkaaseen kasvuun. Voimakkaimmin tähän ovat vaikuttaneet erityisesti DNA:n monistamiseen tarkoitetun polymeraasiketjureaktion (PCR) ja DNA:n sekvensointimenetelmien kehitys. Tämä on mahdollistanut muun muassa perinnöllisiä sairauksia aiheuttavien mutaatioiden entistä tehokkaamman selvittämisen sekä eläin- ja kasvijalostuksessa edullisten alleelien tunnistamisen ja lisäämisen. Myös geenitekniikan kehitys on mahdollistanut monia uusia perinnöllisyystieteen sovelluksia, tunnetuimpana ehkä muuntogeeniset elintarvikkeet ja geeniterapia.
== Perinnöllisyystieteen jaottelu ==
Menetelmiensä ja sovellustensa runsaudesta johtuen geneettinen tutkimus voidaan jakaa osiin usealla eri tavalla. Kenties yleisin jako perustuu siihen, millä organisaatiotasolla perinnöllisiä ilmiöitä tutkitaan. Tämän jaon mukaan geneettinen perustutkimus voidaan jakaa muun muassa seuraaviin osa-alueisiin: 
*molekyylitaso: molekyyligenetiikka – DNA, geenit, niiden toiminta ja säätely, epigenetiikka, mutaatiot, DNA:n evoluutio, geenitekniikka
*solutaso: sytogenetiikka – solunjakautuminen, mitoosi, meioosi, meioottinen rekombinaatio, sukusolut, kromosomien rakenne ja toiminta, kromosomi- ja kromosomistomuutokset, kromosomievoluutio
*yksilötaso:
** klassinen genetiikka – dominoivat ja resessiiviset geenit, niiden ilmeneminen, periytymisen säännöt, mendelismi, genotyyppi ja fenotyyppi
** ihmisgenetiikka, lääketieteellinen genetiikka – ihmisen perinnölliset ominaisuudet ja sairaudet
*populaatiotaso: populaatiogenetiikka – populaation yhteinen geenivarasto (geenipooli), geenifrekvenssit, populaation geneettinen tasapaino ja sen muuttuminen, valinta (selektio), geneettinen ajautuminen (random drift), migraatio
*lajitaso: evolutiivinen genetiikka – lajiutuminen, DNA-sekvenssien erilaistuminen, uusien lajien eriytyminen ja itsenäistyminen, fylogenia, DNA-evoluutio.
Perustutkimusta soveltavampia perinnöllisyystieteen osa-alueita ovat muiden muassa
*jalostusgenetiikka – kasvi- ja eläinjalostus, geeniteknologiset sovellutukset, geenimanipulaatio
*geeniteknologia – molekyyligeneettiset sovellutukset, teknologiset ja kaupalliset sovellutukset, lääkkeet, tutkimustuotteet
== Lähteet ==
== Kirjallisuutta ==
* 
== Aiheesta muualla ==
*Opetus.tv: Biologian etäopiskeluympäristö, Perinnöllisyys
* 
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Perinteisiin vetoaminen

Perinteisiin vetoaminen eli argumentum ad antiquitatem on argumentti, jossa väite perustellaan tai torjutaan traditioon tai vakiintuneisiin tapoihin ja käytäntöihin vetoamalla. Vanha konsti on parempi kuin pussillinen uusia.
Argumentin yleinen kaava on seuraava:
# Argumentti A edustaa vakiintuneen käsityksen vastaista näkökantaa
# A on epätosi, todennäköisesti epätosi, tms. 
Toinen muoto on:
# Argumentti A on vanhempi ja vakiintuneempi kuin argumentti B
# A on siksi tosi tai B:tä todennäköisemmin tosi 
Esimerkkejä perinteeseen vetoamisesta:
:Sinun ei pitäisi tehdä töitä iltayhdeksään. Tiedäthän, illan virkku aamun torkku, se tapa talon tuhoaa.
:Vapaa kasvatus on haitallista. Vanhempien auktoriteetti on osa ikiaikaista moraalista traditiota.
Perinteeseen vetoamisen vastakohta on uutuuteen vetoaminen.
Perinteisiin tai uutuuteen vetoaminen voivat olla virheellistä tai huonoa argumentaatiota, mutta perinteeseen vetoaminen voi olla myös perusteltua, eikä kyseessä ole argumentointivirheen nimi, kuten voi kuulla väitettävän.
Luokka:Tunnepohjainen argumentointi
Luokka:Argumentaatiovirheet
Luokka:Konservatismi
Perintöoikeuden menettäminen

Perintöoikeuden menettäminen tarkoittaa perillisaseman tai testamentin antaman oikeusaseman syrjäyttämistä perillisen rikollisen menettelyn tai moitittavan käyttäytymisen vuoksi.Urpo Kangas: Perintöoikeuden menettäminen. Teoksessa Encyclopædia iuridica fennica, suomalainen oikeustietosanakirja, Suomalainen lakimiesyhdistys 1996, ISBN 951-855-135-9, osa III, palsta 447. Näin tapahtuu silloin, kun perillinen aiheuttaa tahallisesti perittävän kuoleman, tai tahallaan hävittää tai salaa perittävän testamentin. Kuoleman aiheuttamiseen perustuvasta perintöoikeuden menettämisestä säädetään perintökaaressa.Perintökaaren 15 luvun 1 pykälä. Jos tuomioistuin ei pidä tekoa tahallisena tai pitää tekijää syyntakeettomana, perillisen oikeutta perintöön ei rajoiteta.Korkeimman oikeuden ratkaisu KKO 1994:120. Kuoleman aiheuttamiseen osallistunut rinnastetaan teon tekijään.Perintökaaren 15 luvun 3 pykälä ja korkeimman oikeuden ratkaisu KKO 1983 II 61.Urpo Kangas: Perhe- ja jäämistöoikeuden perusteet, Talentum 2013, ISBN 978-952-14-2094-8, sivu 408.
Jos perillinen on tahallaan hävittänyt tai salannut testamentin, voi tuomioistuin määrätä hänet menettämään oikeutensa perintöön joko kokonaan tai osaksi.Perintökaaren 15 luvun 2 pykälä ja korkeimman oikeuden ratkaisu KKO 1990:44. Osallisuus tällaiseen tekoon voi myös olla perusteena menettämisseuraamukseen. Lisäksi on huomattava, että asiaa koskevan kanteen nostamiselle ei ole laissa säädetty määräaikaa. Jos testamentti myöhemmin löydetään, toimitettu perinnönjako menettää merkityksensä. Uudessa perinnönjaossa noudatetaan tuomioistuimen ratkaisua ja testamentin määräyksiä.
Perintökaaressa moitittavalta teolta edellytetään tahallisuutta, mutta tuomioistuimella on laaja harkintavalta perintöoikeuden menettämisen suhteen siinäkin tapauksessa, että se pitää tekoa tahallisena. Se voi esimerkiksi rajoittaa menettämisseuraamuksen koskemaan vain osaa perinnöstä. Perintöoikeuden menettäminen koskee aina vain moitittavan teon tekijää. Hänen perintöosuutensa menee suoraan lain nojalla hänen perillisilleen. Näin ollen jos esimerkiksi poika surmaa isänsä, saavat pojan lapset tämän osuuden surmatun isän jäämistöstä.
==Lähteet==
Luokka:Perintöoikeus
Perioperatiivinen hoitotyö

Perioperatiivinen hoitotyö käsittää pre-, intra- ja postoperatiivisen hoitotyön vaiheet. Preoperatiivisella hoitotyöllä tarkoitetaan välittömästi ennen operaatiota/leikkausta toteutettavaa hoitotyötä, intraoperatiivisella operaation aikaista leikkaussalissa tapahtuvaa hoitotyötä ja postoperatiivisella välittömästi operaation jälkeen yleensä heräämössä toteutuvaa hoitotyötä.
Luokka:Terveydenhoito
Perjantai

Perjantai (lyhenne pe tai perj.) on SFS-EN 28601-standardin mukaan viikon viides päivä ja tavallisimmin viikon viimeinen työpäivä. (Lauantai on viikon viimeinen arkipäivä.) Torstai on perjantaita ennen ja lauantai sen jälkeen. Perjantai on muslimien pyhäpäivä.
Perjantai on yhdessä lauantain kanssa päivä, jolloin on tapana viettää muita viikonpäiviä useammin juhlia ja käydä erilaisissa vapaa-ajan vietoissa kuten elokuvissa, teatterissa ja ravintolassa. Monet voivat valvoa huoletta perjantaina ja lauantaina tavallista pidempään, koska seuraava päivä on monissa työpaikoissa ja kouluissa vapaapäivä. Perjantai on myös tavallisin juhlien pitopäivä.
Perjantai 13. päivä on yleisen taikauskoisen käsityksen mukaan epäonnen päivä.
== Muissa kielissä ==
Perjantai germaanisissa kielissä, kuten englannissa, hollannissa, saksassa ja ruotsissa – ja näistä lainautuneena myös suomessa –, tulee Freija- tai Frigg-nimisen aasajumalattaren nimestä. Tästä juontaa juurensa myös viron reede, joka poikkeaa muista numerointiin perustuvista arkipäivistä (päivät maanantaista ja torstaihin ovat esmas-, teisi-, kolma- ja neljapäev). 
Romaanisissa kielissä se on Venus-jumalan päivä: Veneris dies, josta espanjan viernes, ranskan vendredi)Otavan iso Fokus, 5. osa (Mo-Qv), art. Perjantai, ISBN 951-1-01236-3 ja italian venerdì.
Venäjän kielessä perjantai on пятница (pjatnitsa; viides päivä). Japanissa perjantai on kullan päivä: 金曜日
== Lähteet ==
Luokka:Viikonpäivät
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Perniön kirkko

__NOTOC__
Perniön kirkko (ruots. Bjärnå kyrka) on keskiaikainen kivikirkko, joka sijaitsee Perniön kirkonkylässä. Kivikirkko rakennettiin todennäköisesti noin vuosina 1460–1480.Hiekkanen 132–133
Kirkko on omistettu Pyhälle Laurille, kuten moni muukin suomalainen kirkko. Birgittalaisluostari oli alun perin 1441 päätetty sijoittaa Perniöön, mutta lopulliseksi sijoituspaikaksi tuli kuitenkin väliaikaisen Maskun Karinkylän jälkeen paikalle, joka nykyisin on Naantali.
Kirkon suunnitteli sama rakennusmestari, jonka vastuulla olivat Kemiön, Sauvon ja Tenholan kirkot. Kirkossa ei juuri ole tehty muutoksia lukuun ottamatta 1700-luvulla rakennettua kaakkoista tukipilaria ja 1800-luvulla tehtyä ikkuna-aukkojen muutosta. Kirkon länsipääty jäljittelee selvästi itäuusmaalaisten kirkkojen päätykoristelua, itäpääty taas on samanlainen kuin kirkonrakentajan muut kirkot.Hiekkanen, s. 133
Vuonna 2009 Museovirasto määritteli Perniön kirkon ja pappilat sekä näihin liittyvän kellotapulin ja lainamakasiinin yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.
thumb|243px|Perniön kirkko, sankarihaudat,1939-1940 , 1941-1944 Vapauden uhri
==Katso myös==
*Luettelo Suomen keskiaikaisista kivikirkoista
== Lähteet ==
===Viitteet===
== Aiheesta muualla ==
*
Luokka:Perniö
Luokka:Suomen keskiaikaiset kivikirkot
Luokka:Salon kirkkorakennukset
Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Luokka:Suomen 1400-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Perniön kirkonkylä

Perniön kirkonkylä on taajama Salon kaupungissa Varsinais-Suomessa. Kirkonkylä oli Perniön kunnan keskustaajama. Vuonna 2016 taajamassa asui 2 401 henkilöä.
Perniön kirkonkylällä sijaitsee valtaosa Perniön palveluista. Siellä on muun muassa terveyskeskus, Perniön lukio, Perniön yhteiskoulu ja useita kauppoja.
==Lähteet==
Luokka:Perniö
Luokka:Varsinais-Suomen maakunnan taajamat
Perniön lukio

Perniön lukio on yksi Salon kaupungin neljästä lukiosta. Se sijaitsee Perniön kirkonkylässä itäisessä Salossa. Opiskelijoita lukiossa on 130 ja henkilökuntaa noin kaksikymmentä.
Vähäisen oppilasmääränsä vuoksi Perniön lukio oli vuonna 2010 joutumassa lakkautusuhan alle kolmen muun entisen Perniön kunnan koulun kanssa. Salon sivistystoimen johtaja aikoi esittää koulujen sulkemista säästösyistä vuonna 2012 ja päätös asiasta oli tarkoitus vuoden 2010 syksyllä.http://www.sss.fi/scripts/edoris/edoris.dll?tem=lsearchart_sss&search_iddoc=132979
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Lukion kotisivut
Luokka:Salon oppilaitokset
Luokka:Perniö
Perniön yhteiskoulu

Perniön yhteiskoulu on perustettu vuonna 1927 ja rakennettiin 1400-luvun Pyhän Laurin Kirkon läheisyyteen. Koulussa on noin 200 oppilasta. Nykyinen rehtori on Arttu Karhulahti.
== Toiminta yksityiskouluna == 
 
Perniön yhteiskoulu toimi alun perin yksityiskouluna vuosina 1927-1971. Omistajana toimi Perniön yhteiskoulun kannatusyhdistys. Rehtorina toimisivat 1927-1929 Maija Blomberg, 1929-1932 Liisa Ketonen, 1932-1933 Kyösti Siljander, 1933-1937 Kyösti Salokas, 1937-1970 Alli Jäntti, 1970-1971 Osmo Viitanen.
== Lähteet ==
Luokka:Salon peruskoulut
Luokka:Perniö
Persoonapronomini

Persoonapronominit ovat pronomineja, jotka viittaavat johonkin henkilöön tai ryhmään henkilöitä. Suomen kielen persoonapronominit ovat yksikössä minä, sinä, hän ja monikossa me, te ja he. Suomen murteissa ja puhekielessä on persoonapronomineista erilaisia variaatioita: Minä ja sinä voivat olla mä ja sä, mää ja sää, mnää ja snää, mie ja sie tai miä ja siä puhujan kotiseudusta riippuen. Me ja te voivat olla myö ja työ. Hän ja he korvataan joskus demonstratiivipronomineilla se ja ne. Indoeurooppalaisista kielistä poiketen suomessa ja muissa uralilaisissa kielissä yksikön kolmannen persoonan pronomini ei määräydy sukupuolen mukaan. Esim. ruotsin han (miehestä) ja hon (naisesta) suomennetaan molemmat sanalla hän (tai murteellisesti ja puhekielisesti sanalla se). Esimerkiksi englannin kielessä persoonapronomineja käytetään laajemmin kuin suomessa, muun muassa joistakin esineistä ja eläimistä. Persoonapronominien käyttö ei suomenkaan kielessä ole täysin rajattu ihmisiin, vaan niitä käytetään myös esimerkiksi jumalolennoista uskonnollisessa kielessä.
Monissa kielissä persoonapronomini vaikuttaa predikaatin muotoon. Esimerkiksi suomen, venäjän ja italian kielissä subjektina oleva ensimmäisen tai toisen persoonan persoonapronomini voidaan jättää pois, jolloin pelkkä pronominin muoto kertoo mihin persoonaan viitataan. Esimerkiksi suomessa voidaan kirjoittaa ja sanoa persoonapronominia käyttäen minä ripustan, mutta myös ilman persoonapronominia ripustan. Suomen murteissa ja puhekielessä pronomini kuitenkin on yleensä mukana.
Pronomini me viittaa joukkoon, johon puhuja kuuluu. Puhuttelun kohde ei välttämättä kuulu tähän joukkoon.. Monarkkien kielenkäytössä se voi olla synonyymi minä -pronominille. Esimerkiksi Suomen rikoslaki alkaa seuraavasti:
:Me Aleksander Kolmas, Jumalan Armosta, koko Venäjänmaan Keisari ja Itsevaltias, Puolanmaan Zsaari, Suomen Suuriruhtinas, y.m., y.m., y.m. Teemme tiettäväksi: Suomenmaan Valtiosäätyjen alamaisesta esityksestä tahdomme Me täten armosta vahvistaa seuraavan rikoslain Suomen Suuriruhtinaanmaalle, jonka voimaanpanemisesta, niinkuin myöskin rangaistusten täytäntöönpanosta erityinen asetus annetaan: 
Pronomini te viittaa tiettyyn joukkoon, johon puhuteltava kuuluu, vaikka joukko itse ei olisi läsnä. Sitä käytetään myös teitittelyssä sinä-pronominin sijasta.
== Lähteet ==
Luokka:Kielioppi
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Pronominit
Perttelin Kajala

Kajala eli Perttelin Kajala on kylä Salossa, entisen Perttelin kunnan alueella. Kajala sijaitsee yhdystie 2401 varrella. Se voidaan joskus nähdä osaksi Inkerettä, sillä osa Kajalasta sijaitsee Inkereen taajamassa. Alueelta on matkaa Salon keskustaan noin 10 kilometriä.
Kylän virallinen nimi muutettiin muotoon Perttelin Kajala Salon seudun kuntaliitoksen 2009 jälkeen, kun myös Kiskossa oli Kajala-niminen kylä, jonka nimeksi vastaavasti tuli Kiskon Kajala.
Luokka:Perttelin kylät
Perttelin kirkko

Perttelin kirkko (ruots. S:t Bertils kyrka) on keskiaikainen kivikirkko, joka sijaitsee Salossa, entisen Perttelin kunnan alueella. Kivikirkko rakennettiin todennäköisesti noin vuosina 1500–1520.
thumb|150px|left|Kellotapuli, ulkoasu on vuodelta 1889.
thumb|245px|Perttelin kirkko, sankarihaudat Ellette usko ette kestä Jes. 7:9 
Harmaakivisen kirkon asehuone on rakennettu vuonna 1750. Alkuperäinen sakaristo on purettu, nykyinen on vuodelta 1828. Kirkon ikkunoita on suurennettu vuonna 1881.
Perttelin alttaritaulu on Robert Wilhelm Ekmanin Kristus Getsemanessa vuodelta 1870.
Erillinen kellotapuli on rakennettu vuosina 1729–1730, sen alaosa on kiveä ja yläosa puuta. Runsaat sata vuotta myöhemmin vuonna 1840 sekä ala- että yläosaa korotettiin. Tapulin yläosa tuhoutui tulipalossa vuonna 1888. Se korjattiin uusgoottilaiseen muotoon vuonna 1889, suunnittelijana oli arkkitehti Helge Rancken.
Museovirasto on määritellyt Perttelin kirkkomaiseman ja Perttelin kirkolle Uskelan Isokylän emäkirkon sivuitse johtavan historiallisen Hiidentien yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.
==Katso myös==
* Luettelo Suomen keskiaikaisista kivikirkoista
* Uskelan Isokylän emäkirkko
* Salon kappelikirkko
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Suomen keskiaikaiset kivikirkot
Luokka:Salon kirkkorakennukset
Luokka:Pertteli
Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Luokka:Suomen 1500-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Perttelin vaakuna

Perttelin kunnanvaakunan aihe on raamatullinen ja liittyy läheisesti kunnan nimeen. Pertteli on Bartolomeuksen eli Pyhän Pärttylin nimikkokunta, ja hän oli myös Perttelin keskiaikainen Pyhän Bartolomeuksen kirkon suojeluspyhimys. Pyhä Bartolomeus esiintyy vaakunassa ja kuvataiteessa yleensäkin veitsen kanssa, koska perimätiedon mukaan hänet nyljettiin elävältä ennen ristiinnaulitsemistaan. 
Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 12. syyskuuta 1957. Vaakunan selitys on ”mustassa kentässä hopeinen P. Pärttyli, oikeassa kädessään punavartinen kultaveitsi, vasemmassa kultakirja, jonka kannessa punainen risti; sädekehä kultaa”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2009 Perttelin liityttyä Salon kaupunkiin.
== Lähteet ==
* 
Pertteli
Vaakuna
Pertti Laiho

Pertti Olavi Laiho (s. 21. maaliskuuta 1943 Joensuu) on suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka on saanut viestintäneuvoksen arvonimen. Viitattu 19.6.2022.
Laihon vanhemmat olivat asemapäällikkö Vilho Laiho ja Olga Pohjamo. Hänen puolisonsa vuodesta 1967 on filosofian maisteri Marketta Virkkunen. Laiho tuli ylioppilaaksi Orivedellä 1962 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1968. Hän oli VR:n insinöörioppilas 1967–1968 ja suunnitteluinsinööri 1968–1971, L. M. Ericssonin suunnitteluinsinööri 1971, myynti-insinööri 1971–1973, asennus- ja huolto-osaston jaostopäällikkö 1973–1976 ja osastopäällikkö 1976–1987, Kuopion Puhelinyhdistyksen, vuodesta 1994 Puhelinosuuskunta KPY, varatoimitusjohtaja 1987 ja toimitusjohtaja 1988–2004 ja Kuopion Puhelimen toimitusjohtaja 1998–2004. Laiholla oli uransa aikana myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä ja hän toimi Ruotsin konsulina Kuopiossa. Viestintäneuvoksen arvonimen Laiho sai vuonna 2003. Hän on sotilasarvoltaan reservin yliluutnantti. 
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset insinöörit
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Vuonna 1943 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Pertti Voutilainen

Pertti Voutilainen (s. 22. kesäkuuta 1940 Outokumpu) on vuorineuvos ja suomalainen elinkeinoelämän vaikuttaja, koulutukseltaan diplomi-insinööri ja kauppatieteiden kandidaatti. 
Pisimmän päivätyönsä Pertti Voutilainen on tehnyt Outokumpu Oyj:n palveluksessa. Ura alkoi 1964 Kotalahden kaivoksella, josta hän siirtyi Outokummun pääkonttoriin 1966 ja toimi kaivosteknillisessä ryhmässä vuoteen 1970. Vuodesta 1971 Voutilainen toimi pääkonttorissa tuotanto- ja yrityssuunnittelun tehtävissä. Vuonna 1977 hän sai nimityksen kaivos- ja kehitystoimen johtajaksi ja 1978 Outokummun johtokunnan jäseneksi. Outokummun pääjohtaja 1980–1991 ja sen jälkeen Kansallis-Osake-Pankin viimeinen pääjohtaja ja Merita Pankin ensimmäinen toimitusjohtaja 30. kesäkuuta 2000 asti. Hänen seuraajanaan Merita Pankin toimitusjohtajana toimi Kari Jordan. Vuonna 2002 Merita fuusioitui ruotsalaisen Nordbankenin kanssa, jonka jälkeen pankin nimeksi tuli Nordea.
Voutilainen on toiminut kanadalaisen kaivosyhtiö Agnico Eagle Minesin hallituksessa vuodesta 2005. Hän on myös Metson ja it-yritys Upponetin hallituksissa.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat
Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat
Luokka:Vuorineuvokset
Luokka:Suomalaiset insinöörit
Luokka:Vuonna 1940 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Pertti Voutilainen (insinöörineuvos)

Pertti Tauno Juhani Voutilainen (14. kesäkuuta 1930 Joroinen – 3. marraskuuta 2009 Espoo) oli diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, joka sai ensimmäisenä Suomessa insinöörineuvoksen arvonimen, vuonna 1992. 
Pertti Voutilaisen vanhemmat olivat diplomi-insinööri Tauno Aleksanteri Voutilainen ja lastentarhanopettaja Tyyni Saima Stålhammar ja puoliso vuodesta 1955 diplomikirjeenvaihtaja Riitta Helena Lehto. Voutilainen tuli ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1948, diplomi-insinööriksi hän valmistui Teknillisen korkeakoulun sähköosastolta vuonna 1953. Voutilainen työskenteli koko uransa ajan Imatran Voimassa, eläkkeelle hän jäi vuonna 1992. Voutilainen oli työuransa alussa Kemijokeen rakenteilla olevien voimalaitosten sähkötekniikan pääsuunnittelija, mutta myöhemmin hän oli vastuussa myös muun muassa yhtiön uuden pääkonttorin suunnittelemisesta ja rakentamisesta Vantaan Myyrmäelle arkkitehti Erik Kråkströmin kanssa. Yhtiön osastonjohtajaksi ja johtokunnan jäseneksi hänet nimitettiin vuonna 1973, vuodesta 1983 hän oli yhtiön teknillinen johtaja. Hänellä oli myös useita luottamustehtäviä ja hän osallistui energia-alan kotimaiseen ja kansainväliseen yhteistyöhön.Kalevi Numminen: Insinöörineuvos Pertti Voutilainen. HS Ihmiset, 11.12.2009. (Tilaajille, Viitattu 1.8.2020) Pertti Voutilaisesta Suomen ensimmäinen insinöörineuvos. HS Ihmiset, 2.6.1992. (Tilaajille, Viitattu 1.8.2020)Kuka kukin on 1990, s. 1177.Kuka kukin on 1978
==Lähteet==
Luokka: Suomalaiset insinöörit
Luokka: Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Vuonna 1930 syntyneet
Luokka:Vuonna 2009 kuolleet
Pertti Vuorio

Pertti Pauli Uolevi Vuorio (s. 5. tammikuuta 1944 Salo) on suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka on saanut viestintäneuvoksen arvonimen. Viitattu 19.6.2022.
Vuorion vanhemmat olivat Pauli Edvard ja Rakel Maria Vuorio. Hänen puolisonsa vuodesta 1967 on sairaanhoitaja Leena Talvikki Varonen. Vuorio kävi keskikoulun ja valmistui insinööriksi Turun teknillisestä opistosta vuonna 1967. Hän oli Saloran radiopuhelinosaston suunnitteluinsinööri Salossa 1967–1970, tuotantopäällikkö 1970–1973, televisio- ja radiovalmistusosaston valmistuspäällikkö 1973–1975, TV-tuotantojohtaja 1975–1979, Salcompin toimitusjohtaja 1979–1982, Salora Oy Salcompin ja Salora Oy kulutuselektroniikan johtaja 1982–1983 sekä Salon Seudun Puhelimen toimitusjohtaja 1983–2004. Vuorio oli myös Salon Alueradion toimitusjohtaja vuonna 1990. Hänellä oli ammattiuransa aikana myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Vuorio oli Kokoomuksen edustajana Salon kaupunginvaltuuston jäsen 2009–2012. Viestintäneuvoksen arvonimen Vuorio sai vuonna 2000. Hän on sotilasarvoltaan reservin kapteeni. 
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset insinöörit
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Salon kaupunginvaltuutetut
Luokka:Vuonna 1944 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Perusjoukko

Perusjoukko on joukko-oppiin liittyvä käsite. Joukkoja käsiteltäessä ajatellaan niiden yleensä olevan osia jostain laajemmasta joukosta, jota kutsutaan perusjoukoksi. Tällöin kaikki käsiteltävät joukot ovat perusjoukon osajoukkoja. Perusjoukkoa merkitään usein kirjaimella E.
== Esimerkkejä ==
* Joukkoja {a, b, c}, {a, k, w, ö}, {t}, jne. käsiteltäessä voisi perusjoukko olla aakkosten muodostama joukko {a, b, c, ..., ä, ö}.
== Katso myös ==
* Komplementti
* Perusjoukko todennäköisyyslaskennassa
==Kirjallisuutta==
* 
Luokka:Joukko-oppi
Perusturva

Perusturva on perustuslain 19 §:n momentin mukaista syyperusteista perustoimeentulon turvaa. Perusturva toimii turvaverkkona eri riskitilanteissa.
Perustuslain mukaan kaikilla, jotka eivät kykene hankkimaan ihmisarvoisen elämän edellyttävää turvaa, on oikeus toimeentuloon sekä huolenpitoon. 
== Katso myös ==
* Toimeentulotuki
* Sairausvakuutus
== Lähteet ==
Luokka:Perustuslait
Luokka:Suomi
Luokka:Suomen laki
Peräseinäjoen kirkonkylä

Peräseinäjoen kirkonkylä on taajama, joka oli entisen Peräseinäjoen kunnan hallinnollinen keskus. Kuntaliitoksen jälkeen se on ollut osa Seinäjokea. Vuoden 2017 lopussa taajamassa oli 1 809 asukasta.
==Lähteet==
Luokka:Suomen entiset kuntakeskukset
Luokka:Suomen kirkonkylät
Luokka:Peräseinäjoen kylät
Luokka:Etelä-Pohjanmaan maakunnan taajamat