nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Verkkoestottomuus

Verkkoestottomuus () viittaa psykologiassa ihmisten tapaan käyttäytyä pidäkkeettömämmin internetissä verrattuna reaalimaailman tilanteisiin. Käsite liittyy online-identiteettiin eli siihen käsitykseen, jonka ihminen antaa henkilöllisyydestään verkkoyhteisössä. 
Tyypillisiä verkkoestottomuuden tilanteita ovat niin sanotut flamet. Yksin näppäimistön ääressä istuessa ajatukset ilmaistaan – tai niitä ei mainita ollenkaan – eri tavoin kuin kasvokkain ollessa. Ollessaan vuorovaikutuksessa näköyhteyden avulla ihmisten aivot lukevat jatkuvia emotionaalisia merkkejä ja vihjeitä käyttäen niitä välittömästi seuraavassa vaiheessa, jotta kohtaaminen sujuisi hyvin. 
Verkkoestottomuus havaittiin kokeissa, joissa opiskelijoista muodostettiin pareja ja heitä pyydettiin tutustumaan toisiinsa ensin reaalimaailmassa ja sitten verkon kautta eristetyissä tiloissa. Tullessaan laboratorioon opiskelijat käyttäytyivät hyvin, mutta siirryttäessä verkkokeskusteluihin havaittiin, että heistä noin 20 prosenttia tuli välittömästi loukkaavan ilkeiksi tai karkeiksi.
==Kuusi päätekijää==
Psykologi John Sulerin mukaan seuraavat kuusi tekijää aiheuttavat verkkoestottomuuden eli erilaisuuden verkossa käyttäytymiseen:
# Nimettömyys (dissosiatiivinen anonyymisyys). ”Et tunne minua”: verkon salanimen takainen anonymia.
# Näkymättömyys (huomaamattomuus). ”Et näe minua”: näkymättömyys muille. 
# Viive (epätahtisuus, asynkronisuus). ”Tavataan myöhemmin”: sähköpostiviestin aikaviive lähettämisen ja palautteen saannin välillä.
# Yksinolon tunne (solipsistinen introjektio). ”Se on kaikki päässäni”: liioitteleva tunne yksin olemiseen. 
# Kuvitelma yksinolosta (dissosiatiivinen mielikuvitus). ”Se kaikki on vain peliä”: kuvittelu yksinolosta.
# Tasa-arvoisuuden kuvittelu (aseman ja auktoriteetin minimointi). ”Olemme kaikki tasa-arvoisia”: auktoriteetin ja statuksen poissaolo.
==Yksilöiden erot==
Sulerin mukaan estottomuus ei ole ainoa tekijä, joka määrittelee sitä, miten paljon ihmiset paljastavat tai purkavat itseään toimiessaan kyberavaruudessa. Myös yksilöiden eroilla on suuri osuus. Esimerkiksi ihmisen perustana olevien tunteiden, tarpeiden ja viettien intensiivisyys vaikuttavat estoisuudelle altistumiseen.
Persoonallisuustyylit vaihtelevat paljon puolustusmekanismien vahvuuden sekä estoisuuden ja ilmaisevuuden taipumusten suhteen. Niillä, joilla on teatraalisia tyylejä, on taipumus olla hyvin avoimia ja emotionaalisia, kun taas pakonomaisesti käyttäytyvät ihmiset ovat pidättyvämpiä. Joidenkin kohdalla on pieniä poikkeamia henkilön peruskäyttäytymiseen verrattuna yhteydettömässä tilassa olemiseen, kun taas toisissa havaitaan dramaattisia muutoksia. Sulerin mukaan tuleva tutkimus voi selvittää, minkälaiset ja minkä olosuhteiden vallitessa ihmiset ovat enemmän alttiita verkkoestottomuudelle.
==Katso myös==
* Esimoderointi
* Flame
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Wolchover, Natalie: Why Is Everyone on the Internet So Angry? Scientific American 25.7.2012. 
Luokka:Internet-kulttuuri
Luokka:Käyttäytyminen
Luokka:Mediakasvatus
Verkkopaketti

Verkkopaketti on pakettikytkentäisessä verkossa käytettävä perusyksikkö.
Esimerkki paketista on IP-verkossa käytettävä IP-paketti.
Termin "paketti" alkujaan esitti Donald Davies, joka työskenteli NPL-verkon parissa.
OSI-mallissa termi paketti viittaa kolmanteen kerrokseen kun taas ylemmät kerrokset käyttävät datagram (tietosähke) ja segmentti -termejä, ja alempi toinen kerros käyttää kehyksiä (frame).
== Paketteja käyttäviä verkkoja ==
Muun muassa NICAM-lähetys on käyttänyt paketteja tiedonsiirtoon.
== Lähteet ==
Luokka:Dataliikenne
Luokka:Informaatioyksiköt
Verkkoranta

Verkkoranta (, myös Verkstrand) on kylä Salon kaupungin Särkisalossa. Kylä sijaitsee Särkisalon mantereen puoleisessa osassa meren rannalla.
Verkkorannan vanha kylätontti sijaitsee yhä alkuperäisellä paikallaan. Kylän kantatilat ovat Verkstrand ja Uusitalo. Särkisalontie halkaisee kyläalueen kahtia. Kapea salmi Varknansuntti erottaa Verkkorannan Kaukassalon saaresta, jonne on pengertie. Kyläalueen länsilaidalla sijaitsee mäki Verkkokankare. 
==Lähteet==
Luokka:Särkisalon kylät
Veroluku

Veroluku on aiemmin Suomessa ja Ruotsissa käytössä ollut maatilan verotuksessa käytetty mitta. Se määräsi myös tilan oikeudet ja velvollisuudet. Veroluku osoitti tilan kameraalista suuruutta ja sen mukaan suoritettiin maavero. Veroluvun perustana olivat veroyksiköt. Veroluvut olivat pysyviä tai muuttuvia. Täysitilaa tarkoittavat veroluvut olivat pysyviä, mutta eivät jaottomia. Jos tila jaettiin, jaettiin myös veroluku. Tiloja yhdistettäessä myös veroluvut yhdistettiin.Otavan iso tietosanakirja, Otava 1960–1965.Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966.
Veroluvuista on tietoja uuden ajan alusta lähtien. Jo silloin ne olivat murtolukuja tai sekalukuja, kuten esimerkiksi 1/3, 5/12 tai 1 1/4. Aika ajoin toimitettiin myös veronpanoja, joissa verolukuja pyrittiin saamaan verrannollisiksi tilusten sen hetkiseen laajuuteen.Spectrum, WSOY 1976–1983, hakusana verot ja verotus, osa 13 sivu 249.
==Lähteet==
Luokka:Verotuksen historia
Luokka:Suomen taloushistoria
Luokka:Kiinteistöoikeus
Verotiedot julki

Verotiedot ovat nyt julki, ja ne näytetään viime vuoden eli 2018 vuodelta.
Muun muassa HS Verokone, Ilta-Lehden Verokone sekä Helsingin uutisten verokoneet näyttävät vain heidän verotietonsa, joiden tulot ovat olleet vähintään 150 000 euroa. 
Verokoneen kärkeen tuli peliyhtiö Supercellin perustaja Heikki Paananen, runsaasti yli sadan miljoonan euron arvolla.
Luokka:Uutiset
Luokka:Antsawiki
Verotuksen ja tulliliiton pääosasto

Verotuksen ja tulliliiton pääosasto (DG-TAXUD) on Euroopan komission pääosasto, joka vastaa Euroopan unionin toimintapolitiikasta verotukseen ja tulliliittoon liittyvissä asioissa.
Pääosaston poliittisena johtajana toimii Junckerin komission verotus- ja tulliasioista vastaava komissaari Pierre Moscovici. Pääosaston pääjohtajana toimii brittiläinen Stephen Quest.
== Lähteet ==
Luokka:Euroopan komission pääosastot
Verotusneuvos

Verotusneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 7. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1944. Vuosien 1918–2013 aikana verotusneuvoksen arvonimi on myönnetty seitsemälle henkilölle. 
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	5.4.1944  	Lars Holm 	konttoripäällikkö, varakonsuli, Porin verojohtaja 	Pori  	
 2. 	23.12.1987 	Toivo Rikkinen 	Kotkan verojohtaja, varatuomari  	Kotka 	
 3. 	15.5.1998  	Esko Nikander 	Hämeen alueverojohtaja, ekonomi 	Hämeenlinna 	
 4. 	12.11.1999 	Raimo Pallonen 	johtava verokonsultti, varatuomari  	Helsinki 	
 5. 	28.6.2002  	Kauko Valkama 	varatuomari 	Järvenpää 	
 6. 	12.6.2009  	Markku Hirvonen  	projektipäällikkö, valtiotiet. kand.  	Helsinki 	
 7. 	11.6.2010  	Mirjami Laitinen 	pääjohtaja, hallintotiet. kand. 	Helsinki 	
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Versokasvit

Versokasvit (Cormophyta) eli alkiolliset kasvit (embryofyytit, Embryophyta) ovat kasveja, joilla on tietyssä elinkaaren vaiheessa erotettavissa verso. Versokasveihin kuuluvat putkilokasvit sekä sammalet. Siemenkasveilla ja sanikkaisilla suvuton sukupolvi kasvattaa verson, sammalilla suvullinen sukupolvi. Versokasvit ovat muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta yhteyttäviä ja ne ovat pääasiassa maakasveja.
Ahtaimman määritelmän mukaan ainoastaan versokasvit kuuluvat kasvikuntaan (Plantae). Versokasvit eriytyivät nykyisten näkinpartaislevien kanssa yhteisestä kantamuodosta noin 400 miljoonaa vuotta sitten.Chapter 29: Plant Diversity I: How Plants Colonized Land Niles Township High School
==Luokittelu==
 Versokasvien systemaattinen luokittelu
Alakunta 	Kaari 	
Sammalet, Bryobionta 	Maksasammalet, Marchantiophyta	
Sammalet, Bryobionta 	Sarvisammalet, Anthocerophyta 	
Sammalet, Bryobionta 	Lehtisammalet, Bryophyta 	
Putkilokasvit, Tracheobionta	Liekomaiset, Lycopodiophyta 	
Putkilokasvit, Tracheobionta	Sanikkaiset, Pteridophyta 	
Putkilokasvit, Tracheobionta	Sanikkaiset, Pteridophyta 	Kortemaiset, Equisetopsida
Putkilokasvit, Tracheobionta	Sanikkaiset, Pteridophyta 	Haarusanikkaiset, Psilotopsida
Putkilokasvit, Tracheobionta	Sanikkaiset, Pteridophyta 	Saniaiset, Pteridopsida
Putkilokasvit, Tracheobionta	Siemenkasvit, Spermatophyta 	Käpypalmut, Cycadophytina
Putkilokasvit, Tracheobionta	Siemenkasvit, Spermatophyta 	Neidonhiuspuut, Ginkgophytina
Putkilokasvit, Tracheobionta	Siemenkasvit, Spermatophyta 	Havupuut, Pinophytina
Putkilokasvit, Tracheobionta	Siemenkasvit, Spermatophyta 	Gnetophytina
Putkilokasvit, Tracheobionta	Siemenkasvit, Spermatophyta 	Koppisiemeniset, Magnoliophytina
 	Siemenkasvit, Spermatophyta 	
== Lähteet ==
 
== Aiheesta muualla ==
* Embryophytes Tree of life 
Luokka:Kasvit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vesa-Pekka Koljonen

Vesa-Pekka Koljonen (s. 28. syyskuuta 1942 Joensuu) on suomalainen toimittaja. Hän työskenteli Ilta-Sanomien päätoimittajana vuosina 1984–2003. Sitä ennen hän oli Helsingin Sanomissa eri tehtävissä, muun muassa esimiehenä kuva- ja ajankohtaistoimituksissa. Hänelle on myönnetty lehdistöneuvoksen arvonimi vuonna 2004. 
== Tunnustuksia ==
* Päätoimittajien journalistipalkinto 2006
* Suomen Kuvalehden journalistipalkinto 1995
== Lähteet ==
* Päätoimittajien journalistipalkinto Vesa-Pekka Koljoselle 31.3.2006 MTV3.fi
=== Viitteet ===
Luokka:Suomalaiset toimittajat
Luokka:Vuonna 1942 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Vesa Wallgren

Vesa Tapani Wallgren (s. 4. marraskuuta 1960 Tampere) on suomalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan televisiosarjasta Pirunpelto. Hän on näytellyt myös mm. televisiosarjoissa Yhteinen huone ja Klikkaa mua sekä elokuvissa Lapin kullan kimallus (1999), Vares - Sukkanauhakäärme (2011) ja Armoton maa (2017). Vesa Wallgren on näytellyt myös mm. Kotkan, Vaasan ja Kuopion kaupunginteattereissa sekä Tampereen Teatterissa ja Tampereen Työväen Teatterissa.
Wallgren opiskeli Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitoksella 1977-1981
== Valikoitu filmografia ==
Elokuvat	Elokuvat 	Elokuvat
Vuosi 	Elokuva 	Rooli
1999 	Lapin kullan kimallus 	Kursunki
2011 	Vares - Sukkanauhakäärme 	Kunkku
2012 	Siinä näkijä missä tekijä 	Maijan isä
2017 	Armoton maa 	Tuomo
2018 	Matti und Sami und die drei größten Fehler des Universums	Mr. Markku
Televisiosarjat	Televisiosarjat	Televisiosarjat
Vuosi 	Sarja 	Rooli
2002 	Yhteinen huone 	Emil Saxén
2011 	Hiphop Hamlet 	Teatterinjohtaja
2009-2013 	Pirunpelto 	Janne Sivula
2011-2014 	Klikkaa mua 	Lasse Salmi
2017 	Seitsemäntoista	K. J. Ståhlberg
== Yksityiselämä ==
Wallgren on ollut avoliitossa näyttelijä Sinikka Mokkilan kanssa vuodesta 1983. Heillä on kaksi lasta.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Vesa Wallgren, Suomen näyttelijäliitto: näyttelijäprofiili
*
* 
Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:Vuonna 1960 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Vesala (Oulu)

Vesala on Oulun 41. kaupunginosa. Se muodostettiin Ylikiimingin kunnan Reki-Vesalan alueesta Oulun ja Ylikiimingin kuntaliitoksen yhteydessä 1.1.2009. Asukkaita kaupunginosassa on noin 900.
Vesalan kylä on noin 600 asukkaan kylä ja tilastollinen taajama. Kylän läpi virtaa Kiiminkijoki, ja asutus on keskittynyt pääosin joen sekä Ouluntien varsille. Kiiminkijoen Aittokoski sijaitsee aivan kylän keskuksessa. Kylällä toimii noin 200 oppilaan Vesalan koulu.
Vesala on kasvava kylä, joka on eritoten lapsiperheiden suosiossa. Alueelle on kaavoitettu useita omakotitalotontteja. Tieyhteys Ouluun on hyvä, matka-ajan ollessa noin 20 minuuttia. Linja-autoyhteydet kulkevat yleensä Kiimingin kautta, muutamien vuorojen ajaessa suoraan Oulun Saviharjun kautta. Linja-automatka kestää noin 40 minuuttia.
==Historia==
Vesalan kylä mainitaan kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran jo vuonna 1570. Tällöin kylässä mainittiin olevan kolme asukasta. Kylän historia ulottuu siis yli 400 vuoden taakse. Kylän tuon ajan tunnetuin asukas oli Iin talonpoikien sissiretkeä Vienan Karjalaan vuonna 1589 johtanut Pekka Vesainen.
1800-luvun lopulla teollistumisen ja maantieverkoston paranemisen myötä Kiiminkijoen käyttö perinteisenä kuljetus- ja kulkuväylänä muuttui myös Vesalassa. Vuonna 1908 päätettiin perustaa tehdasosuuskunta ja rakentaa Aittokoskessa olevan vesimyllyn yhteyteen saha, joka vuonna 1919 sähkölaitoksineen siirtyi kunnan omistukseen. Vuonna 1927 laitos siirtyi eri vaiheiden kautta Aittokoski Oy:n omistukseen. 1930-luvulla Aittokosken tehdasosakeyhtiö menestyi hyvin, mutta 1960-luvun puolivälin jälkeen alkoi yhtiön alamäki. Yhtiötoiminta päättyi vuonna 1974, kun Aittokosken yhtiökokous päätti myydä sahan ja kiinteistöt.
Kylässä sijaitsee Pekka Vesaisen patsas. Luonnonkivestä muovatun jyhkeän patsaan on veistänyt Oskari Jauhiainen.
==Nykypäivää==
Uuden kaavoituksen myötä Vesalan läntiseen osaan Aumaharjulle on kohonnut uusi taajaan rakennettu omakotitaloalue.
Ylikiimingin kunta on teettänyt ympäristösuunnitelman, johon sisältyy istutusten lisäksi kaksi leikkikenttää, grillikatos ympäristöineen kokoontumispaikaksi, varaukset pyörätielle ja uimapaikalle sekä veneiden laskupaikalle joen rantaan.
Vakavimpia ongelmia kyläkeskuksen alueella ovat turvallisten kouluteiden puute sekä Ouluntien runsas liikenne. Asutuksen levitessä Oulun suuntaan myös kevyen liikenteen väyliä sekä katuvalaistusta jatketaan.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Vesalan kyläsivut
*
Luokka:Pohjois-Pohjanmaan maakunnan taajamat
Luokka:Ylikiimingin kylät
Vesannon seurakunta

Vesannon seurakunta on seurakunta Pohjois-Savossa, Vesanon kunnassa. Seurakunta kuuluu Kuopion hiippakunnassa Rautalammin rovastikuntaan. Kirkkoherrana toimii Jarmo Paananen. Vuonna 2018 seurakunnassa oli 1 718 jäsentä. Vuoden 2019 lopussa Tervon seurakunta ja Vesannon seurakunta lakkautetaan ja tilalle perustetaan Niiniveden seurakunta vuoden 2020 alusta alkaen.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Kotisivut internetin arkistossa
Luokka:Kuopion hiippakunnan seurakunnat
Luokka:Vesanto
Vesieroosio

Vesieroosio on veden aiheuttamaa eroosiota.
thumb|300px|Aaltoeroosion kuluttama kalkkikivikallio Étretat'ssa (Haute-Normandie, Ranska)
thumb|300px|Pyöreiksi hieroutuneita kiviä ja kalkkikivipylvään jäänteet Étretat'ssa (Haute-Normandie, Ranska)
Roiske-eroosio on pienten maahiukkasten irtoamista maasta ja kulkeutumista muualle ilmavirran mukana. Se johtuu hienojakoiseen, kuivaan maahan satamien sadepisaroitten pintajännityksestä, joka estää niitä imeytymistä maahan. Näin ollen pisarat pöllyttävät tomua sen sijaan, että kastelisivat sen heti.
Laattaeroosio on maa-aineksen kulkeutumista sadeveden mukana ja syntyy, kun sataa rankasti paljaalle maaperälle.
Mutavyöryjä esiintyy silloin, kun sataa enemmän kuin maaperä ehtii imeä. Vyörymän aiheuttamat pyörrevirtaukset kuluttavat maaperää usein enemmän kuin sadepisarat.
Ojaeroosiota syntyy, kun vesi virtaa pitkin painumaa ja kuluttaa sitä. Tästä hyvänä esimerkkinä ovat muuta maastoa matalammalla kulkevat tiet, jotka ovat ennen asfaltoimista kuluneet vuosien saatossa huomattavasti alemmaksi kuin niitä ympäröivät pellot.
Laakso- tai uomaeroosiota esiintyy silloin, kun vesi virtaa jatkuvasti samaa uomaa. Tämä eroosiotyyppi kuluttaa maastoa sekä alaspäin syventäen uomaa että eteenpäin kasvattaen sen pituutta.
==Katso myös==
* Hiidenkirnu
Luokka:Eroosio
Vesihiisi

Vesihiisi voi tarkoittaa seuraavia asioita:
* Vesihiisi, vanha suomalainen taruolento.
* Vesihiisi, yksi Suomen merivoimien viidestä sukellusveneestä.
* Vesihiisi, uimahalli Rovaniemellä
* Maija Heino-Vesihiisi (1924–2010), suomalainen kansanedustaja.
Vesihiisi (Rovaniemi)

Vesihiisi on Rovaniemen kaupungin uimahalli. Vesihiidessä on yksi 25 metrin allas, jossa on yhden ja kolmen metrin ponnahduslauta sekä viiden metrin hyppytaso. Vesihiidessä on myös lastenallas, jossa on liukumäki, hieronta-allas ja kahluuallas.
Vuonna 1967 valmistuneen Rovaniemen uimahallin ovat suunnittelleet arkkitehdit Olli ja Eija Saijonmaa. Sen peruskorjauksen suunnitteli Juha Paldanius.
==Lähteet==
Luokka:Uimahallit
Luokka:Rovaniemen rakennukset ja rakennelmat
Vesihiisi (taruolento)

Vesihiisi tarkoittaa joko ilkeää vedenhaltijaa, kuten vetehistä tai näkkiä, tai järvellä tarttuvaksi oletettua ihosairautta. Vesihiisi-sairauden saattoi uskomuksen mukaan saada, jos pelästyi uidessaan tai kiroili järvellä. Vesihiidet kuvattiin usein alastomina naisina, jotka yllyttivät luokseen nuoria miehiä. 
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Vesikalvottomat

Anamnia tarkoittaa selkärankaisia, joilla ei ole sikiön amnion- eli vesikalvoa. Niitä ovat ympyräsuiset, kalat ja sammakkoeläimet.Otavan iso tietosanakirja, osa 1, palsta 482
== Lähteet ==
Luokka:Eläintiede
Vesiliikenne

Vesiliikenne on vedessä tapahtuvaa liikennettä. Usein puhutaan tarkemmin laivaliikenteestä, vaikka vesiliikenteeseen luetaan kuuluvaksi muutkin vesikulkuneuvot. Vesikulkuneuvoja eli aluksia ovat esimerkiksi laivat, veneet, lautat, ilmatyynyalukset ja sukellusveneet. Vesiliikenteellä on saavutettavissa muiden liikennemuotojen näkökulmasta hankalastikin saavutettavat kolkat, kunhan ne sijaitsevat veden äärellä. Se on erityisen merkittävä liikennemuoto rahdinkuljetuksen osalta, sillä rahtilaivojen suuri kuljetuskapasiteetti mahdollistaa yksikkökohtaisten kuljetuskustannusten alhaisuuden ja täten kannattavan liikennöinnin. Merkittävä osa vesiliikenteestä on myös matkustajaliikennettä, jokia jaetaan edelleen linjaliikenteeseen ja risteilyihin. Mannertenvälisen lentoliikenteen kehittyminen on vähentänyt hitaamman linjaliikenteen kysyntää huomattavasti.
== Katso myös ==
* Merenkulku
*
Vesimyrkytys

Vesimyrkytys on mahdollisesti hengenvaarallinen tila, jossa elimistöön kertyy liikaa vettä. Tästä aiheutuu veren laimeneminen ja elektrolyyttitasapainon menettäminen eli hyponatremia, jolla on vakavia haittavaikutuksia aivojen toiminnalle.
==Syyt==
Vesimyrkytys syntyy, mikäli henkilö nauttii liikaa vettä tai vettä ei poistu kehosta normaaleja määriä. Ensiksi mainittu tilanne voi syntyä esimerkiksi, mikäli kestävyysurheilija nauttii suorituksen aikana vain puhdasta vettä tai henkilö kärsii polydipsiasta. Tunnetaan myös tapauksia, joissa vedenjuontikilpailu on johtanut myrkytykseen.Osallistui vedenjuontikilpailuun - kuoli myrkytykseen Uusi Suomi 30.10.2009.Harmittomalta kuulostava nuorten peli voi johtaa kuolemaan Aamulehti 5.2.2014.https://www.is.fi/ulkomaat/art-2000000519722.html Hyvin pienten lapsien munuaisten vähäisen kapasiteetin vuoksi he voivat saada vesimyrkytyksen, mikäli heille juotetaan vettä äidinmaidon lisäksi. Väärässä suhteessa sekoitettu infuusioneste voi myös aiheuttaa vesimyrkytyksen.
Yleisin syy veden kehosta poistumisen häiriöille on liiallinen antidiureettisen hormonin tuotanto, josta seuraa virtsan erityksen väheneminen. Antidiureettisen hormonin eritystä voivat lisätä mm. kipu, stressi ja aivokasvaimet. MDMA-huumausaine aiheuttaa sekä lisääntynyttä janon tunnetta että antidiureettihormonin eritystä, joten ainetta nauttineen henkilön neste- ja elektrolyyttitasapainosta on pidettävä erityistä huolta.
==Fysiologiset vaikutukset==
Koska solut vaihtavat aineita vereen osmoosin kautta, veren laimentuessa soluihin imeytyy lisää nestettä ja niistä poistuu elektrolyyttejä. Lisääntynyt neste saa kudokset paisumaan, mikä on erityisen vaarallista aivoille. Aivokudoksella ei ole juuri tilaa laajentua kallon sisällä. Lisääntynyt paine vaurioittaa kudosta ja saattaa myös puristaa aivojen verisuonia umpeen. Vettä voi alkaa myös suodattua verenkierrosta keuhkoihin. Lisäksi elektrolyyttien poistuessa soluista hermoimpulssien kulku vaikeutuu.
Lievän vesimyrkytyksen oireita ovat väsymys, pahoinvointi, päänsärky ja suonenvedot. Erityisesti kestävyysurheilijat saattavat tulkita oireet merkiksi nestehukasta ja lisätä vedensaantia entisestään pahentaen tilannetta. Aivojen toiminnan häiriintyessä lisää potilaasta tulee sekava, hänen puhekykynsä ja koordinaationsa heikkenee, saattaa esiintyä hallusinaatioita ja pahimmillaan hengityksen ja sydämen toiminnan häiriötä. Hoitamattomana potilas voi menettää tajuntansa ja kuolla.
==Hoito==
Vesimyrkytyksen ensisijainen hoito on estää potilasta nauttimasta lähitunteina lisää vettä. Elektrolyyttitasapainon korjaamisen suhteen on toimittava maltillisesti, sillä natriumpitoisuuden liian nopean korjaamisen on havaittu aiheuttavan aivosillan demyelinisaatiota. Vakavissa tapauksissa voidaan käyttää lääkitystä aivojen turvotuksen laskuun sekä virtsan erityksen lisäämiseen nesteen poistamiseksi. Mikäli aivojen turvotus ei ole ehtinyt aiheuttaa kudosvaurioita, potilas toipuu yleensä muutamassa päivässä.
==Katso myös==
*Hyponatremia
*Myrkytys
==Lähteet==
Luokka:Fysiologia
Luokka:Myrkytykset
Luokka:Vesi
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vesistön pääjärvi

Vesistön pääjärvi eli keskusjärvi on järvi, josta vesistön vedet laskevat laskujoen kautta mereen. Vesistön vedet kerääntyvät pääjärveen valunnan ja vesireittien kautta. Pääjärvi on yleensä vesistön suurin ja merkittävin järvi.
Suomen vesistöjen pääjärviä ovat:
*Vuoksen vesistössä Saimaa
*Kymijoen vesistössä Päijänne
*Kokemäenjoen vesistössä Pyhäjärvi
*Oulujoen vesistössä Oulujärvi
*Kemijoen vesistössä Kemijärvi
*Pyhäjoen vesistössä Pyhäjärvi
*Ähtävänjoen vesistössä Lappajärvi
==Katso myös==
* Luettelo Suomen vesistöistä
Luokka:Vesistöt
Luokka:Suomen vedet
Vesiväylä

Vesiväylä tarkoittaa sellaista vesistössä olevaa reittiä, joka mahdollistaa vesiliikenteen harjoittamisen. Suomessa merikarttoihin merkityt yleiset kulkuväylät ovat julkisia kulkuväyliä (myös laivaväylä) tai yleisiä paikallisväyliä (myös venereitti). Ne ovat viranomaisen vesilain pohjalta määräämiä vesiväyliä, jotka opastavat reitin kapeissa paikoissa, salmissa, saarien lomitse, syväväylää pitkin tai satamaan. Julkisilla kulkuväylillä on nimellissyvyydet, joihin ne on tarkistusmitattu, luodattu tai harattu.
==Merenkulun turvalaitteet==
Vesiväylä voi olla merkitty merenkulun turvalaittein, jotka jaetaan kiinteisiin ja kelluviin turvalaitteisiin eli merimerkkeihin.
===Kelluvat turvalaitteet===
Kelluvia turvalaitteita eli merimerkkejä ovat poijut ja viitat ja majakkalaivat. Poijut ja viitat on sijoitettu väylän reunoille. Majakkalaivat toimivat uivina, siirrettävinä majakkoina.
===Kiinteät turvalaitteet===
Kiinteitä turvalaitteita ovat majakat, loistot, saarien erottamiseen tarkoitetut kummelit ja tunnusmajakat, väylien jommassakummassa päässä olevat linjataulut, kallioon maalatut merkit ja reunamerkit.
Reunamerkit ovat väylän reunalinjaa osoittavia kiinteitä reunamerkkejä, jotka sijaitsevat väylän reunalinjalla tai sen välittömässä läheisyydessä. Reunamerkin etäisyys väylän reunalinjasta on enintään 50 metriä. Reunamerkit on varustettu yhdistetyn kardinaali- ja lateraalijärjestelmän mukaisilla tunnuksilla. Merkeissä käytetään aina väritunnusta. Niissä voi lisäksi olla valo-, valoheijastin- ja huippumerkkitunnus. Reunamerkit on yleensä varustettu tutkaheijastimella.
*