nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Kultivaatiomalli

Kultivaatiomalli on yksi mediaväkivallan vaikutusten malleista. Kultivaatiomalli syntyi George Gerbnerin kehittämänä 1970-luvulla.Gerbner, George, et al. Communications Technology and Social Policy: Understanding the New "Cultural Revolution". New York: Interscience Publication, 1973. 
Teorian mukaan mediaväkivallan vaikutukset ihmisiin ja yhteiskuntaan ovat pitkäaikaisia ja kasautuvia. Teorian mukaan median välittämä "iloisen väkivallan" malli ohjaa ihmisiä ajattelemaan, että väkivalta on oikea ratkaisu ongelmiin. Lisäksi media ei korosta tarpeeksi väkivallan seurauksia ja ihmiset lopulta turtuvat väkivaltaan, eivätkä ymmärrä sen vaikutuksia tai tunne empatiaa. Kultivaatiomalli painottaa mediaväkivallan aggressiovaikutusten sijaan pelko- ja ahdistusvaikutuksia. Sen mukaan mediaväkivalta lisää sosiaalisia pelkoja (elokuvissa ja sarjoissa esitetty väkivalta luo pimeässä yksin kävelemisen pelkoa) ja sosiaalista epäluottamusta (media luo kuvan nuorisosta väkivaltaisena, jolloin epäluottamus nuorisoa kohtaan lisääntyy). Tällaisessa väkivallan symboliympäristössä elämisestä seuraa "pahan maailman syndrooma".
__NOTOC__
== Katso myös ==
*Media
*Mediakasvatus
*Väkivalta
*Mediaväkivalta
*Hiljaisuuden spiraali -malli
== Kirjallisuutta ==
*Chandler, Daniel. "Cultivation Theory." (2000).
*Kenny, Dr. Wade. "George Gerbner's Cultivation Theory." (2000).
*Pierce, Terry. "An Overview of the Cultivation Theory." (2000). 
*Phillips, Carrie, Jennifer Bonds. "Survey of Communication Theory: Cultivation Theory." (1999). 
== Lähteet ==
* Hannu Nieminen & Mervi Pantti: Media markkinoilla
=== Viitteet ===
Luokka:Mediakasvatus
Kulttuurimaantiede

Kulttuurimaantiede (kreik. antropogeografia) on yleismaantieteen osa, joka keskittyy tutkimaan ihmisen toimintaa maapallolla ja etsii yleismaantieteen tapaan kausaliteetteja. Raja kulttuurimaantieteen ja yleismaantieteen toisen haaran luonnonmaantieteen välillä ei ole tarkka. 
Nykyään vaihtoehtoisena suomennoksena englanninkieliselle nimitykselle Human geography on kulttuurimaantieteen ohella yleistynyt myös ihmismaantiede.
==Kulttuurimaantieteen tutkimusalueita ==
Kulttuurimaantieteen jako tutkimushaaroihin ei ole yhtä vakiintunutta kuin luonnonmaantieteessä ja tutkimushaarojen nimitykset vaihtelevat jonkin verran.
Yleisesti jaossa on mukana seuraavat alueet:
* Poliittinen maantiede
* Talousmaantiede
* Väestömaantiede
* Kaupunkimaantiede
Näiden lisäksi melko tyypillisesti käytössä on: 
* Kulttuurinen maantiede
* Yhteiskuntamaantiede
* Kehitysmaantiede
* Historiallinen maantiede
* Terveysmaantiede
* Matkailumaantiede
Edellä mainittujen jälkeen tulee joukko harvemmin mainittuja haaroja. Näitä ovat esimerkiksi:
* Kielimaantiede (geolingvistiikka)
* Liikennemaantiede
* Maaseutumaantiede
* Sotilasmaantiede
* Uskontomaantiede
== Lähteet ==
*
Kulttuurineuvos

Kulttuurineuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 7. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2006.
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1.  	2.6.2006  	Tuula Arkio 	Valtion taidemuseon ylijohtaja, fil. maist. 	Helsinki  	
 2.  	30.11.2007 	Jouni Mykkänen 	entinen kansanedustaja, valtiotiet. maist.  	Espoo 	
 3.  	12.6.2008  	Ulla Nummikoski 	tekstiilitaiteilija 	Forssa 	
 4.  	12.6.2008  	Leena Salonen 	oopperatoimenjohtaja-ohjaaja, HuK 	Oulu 	
 5.  	27.11.2009 	Eero Niinikoski 	kulttuurijohtaja 	Kuusankoski 	
 6.  	26.11.2010 	Tuure Holopainen	kulttuurijohtaja, filosofian maisteri 	Oulu 	
 7.  	2.12.2011  	Veijo Baltzar 	kirjailija 	Karjaa 	
 8.  	16.5.2014  	Valdemar Melanko	entinen johtaja, filosofian kandidaatti 	Helsinki 	
 	 	 	 	 	
   	16.6.2017  	Tuomas Kinberg 	asiantuntija, filosofian maisteri 	Lahti 	
   	19.12.2018 	Risto Vuoria 	kulttuurijohtaja, valtiotiet. kand. 	Oulu 	
   	17.5.2019  	Clara Palmgren 	kultursekreterare, filosofie magister 	Grankulla 	
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Kulunvalvonta (rautatietekniikka)

Kulunvalvonnalla () tarkoitetaan rautatieliikenteessä vetureihin sekä rataan asennettua laitteistokokonaisuutta, jonka tarkoituksena on varmistaa nopeusrajoitusten sekä opasteiden ja merkkien noudattaminen. Järjestelmä valvoo junan nopeutta, ja varoittaa mikäli veturinkuljettaja ei reagoi nopeusrajoituksiin tai opastimiin. Mikäli kuljettaja ei reagoi varoitukseen, kulunvalvonta jarruttaa automaattisesti.Automaattinen kulunvalvontajärjestelmä.
Kokonaisuutena kulunvalvontajärjestelmä muodostuu kahdesta osasta: vetureihin asennettavista veturilaitteista, sekä rataan asennettavista ratalaitteista. Ratalaitteet on kytketty asetinlaitteisiin sekä opastimiin, ja ne välittävät veturilaitteille vetureiden rakenteissa olevien antenneiden välityksellä junaturvallisuuteen liittyvät tiedot, kuten tiedon suurimmasta sallitusta nopeudesta sekä opastimista.
Kulunvalvonta voidaan rakentaa joko jatkuvana tai pistemäisenä. Jatkuvassa kulunvalvonnassa veturilaitteet saavat yhtäjaksoisesti tietoa edessä olevasta tilanteesta, kun pistemäisessä tieto välitetään veturiin vain ennalta määrätyissä pisteissä baliisien avulla.
== Suomessa ==
Suomessa rautateiden kulunvalvonnasta käytetään nimitystä junien kulunvalvonta, lyh. JKV. Suomessa käytetyn järjestelmän kansainvälinen nimitys on ATP-VR/RHK.Ratatekniset ohjeet 10, s. 5–15
== Katso myös ==
* ERTMS: ETCS ja GSM-R
==Lähteet==
* 
* (vaatii sisäänkirjautumisen)
===Viitteet===
Luokka:Rautatietekniikka
Kuluttaja-asiamies

Kuluttaja-asiamies valvoo kuluttajan suojaksi säädetyn lainsäädännön noudattamista. Kilpailu- ja kuluttajaviraston kuluttaja-asioiden vastuualueen ylijohtaja toimii kuluttaja-asiamiehenä. Tällä hetkellä ylijohtajana ja kuluttaja-asiamiehenä toimii Katri Väänänen.
Kuluttaja-asiamies voi siirtää ratkaisuvaltaa alaiselleen virkamiehelle asioissa, joissa lain soveltamiskäytäntö on vakiintunut sekä määrätä alaisensa virkamiehen käyttämään puhevaltaansa tai avustamaan kuluttajaa tuomioistuimessa. 
== Kuluttaja-asiamiehen tehtävät ==
Kuluttaja-asiamiehen keskeisenä tehtävänä on valvoa kuluttajansuojalain ja useiden muidenkin kuluttajan suojaksi säädettyjen lakien noudattamista. Valvonta kohdistuu erityisesti markkinoinnin ja sopimusehtojen sekä perinnän lainmukaisuuteen. Valvonnan tavoitteena on, että yritys lopettaa tai muuttaa lainvastaista markkinointiaan tai kohtuuttomia sopimusehtojaan.
Kuluttaja-asiamies ei pääsääntöisesti käsittele yksittäisiä riita-asioita, joissa kuluttaja hakee hyvitystä tavaran tai palvelun virheestä. Näitä tapauksia käsittelevät kuluttajaoikeusneuvojat ja kuluttajariitalautakunta.
Kuluttaja-asiamies voi kuitenkin harkintansa mukaan avustaa kuluttajaa yksittäisen riita-asian hoitamisessa, jos sen ratkaisemisella on lain soveltamisen tai kuluttajien yleisen edun kannalta tärkeä merkitys tai jos kyse on tapauksesta, jossa elinkeinonharjoittaja ei noudata kuluttajariitalautakunnan päätöstä.
Kuluttaja-asiamies tekee myös esityksiä ja aloitteita lainsäädännön muuttamiseksi.
==Kuluttaja-asiamiehen valvontakeinot ==
Kuluttaja-asiamiehen toiminnan ensisijaisena tavoitteena on saada lainvastaisesti toimiva yritys lopettamaan menettelynsä tai muuttamaan sitä vapaaehtoisesti.
Jos yritystä ei saada neuvottelemalla luopumaan lainvastaisesta menettelystä, kuluttaja-asiamiehen on tarvittaessa ryhdyttävä asian edellyttämiin pakkotoimiin tai saatettava asia tuomioistuimen käsiteltäväksi. Käytännössä näissä tilanteissa tulee kyseeseen uhkasakolla tehostetun kiellon määrääminen. Kieltoasian ratkaisee markkinaoikeus kuluttaja-asiamiehen tekemän hakemuksen perusteella. Markkinaoikeus voi antaa kiellon myös väliaikaisena, jolloin se on voimassa, kunnes asia on lopullisesti ratkaistu.
Kuluttaja-asiamies voi itse määrätä kiellon asiassa, joka ei ole lain soveltamisen kannalta tai muuten merkitykseltään huomattava. Kielto raukeaa, jos yritys ilmoittaa annetussa määräajassa vastustavansa kiellon määräämistä.
Aiemmin kuluttaja-asiamiehenä ovat toimineet Antti Neimala, Päivi Hentunen, Marita Wilska, Erik Mickwitz ja Gerhard af Schulten.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Kilpailu- ja kuluttajaviraston sivut
Luokka:Suomen viranomaiset
Luokka:Kuluttajansuoja
Kuluttajahintaindeksi

Kuluttajahintaindeksi on kuluttajien tavaroista ja palveluista maksaman keskimääräisen hinnan mitta. Se kertoo, kuinka paljon tavaroiden ja palveluiden hinnat muuttuvat ajan myötä. Se on yksi kansallisten tilastoviranomaisten laskemista hintaindekseistä. Suomessa kuluttajahintaindeksiä ylläpitää Tilastokeskus.
Kuluttajahintaindeksi on yleisin inflaatiomittari. Talouspolitiikassa ja muilla talouden aloilla kuluttajahintaindeksiä käytetään rahan arvon mittana.
Elinkustannusindeksi on uusimmasta kuluttajahintaindeksistä ketjuttamalla laskettu pitkä aikasarja. Se on käyttäjälle helppotulkintainen, sillä sen sarjaa eivät katkaise indeksiuudistukset. Kuluttajahintaindeksissä sen sijaan tehdään 4–5 vuoden välein indeksiuudistus, koska kulutustottumukset muuttuvat jatkuvasti. 
==Lähteet==
*
*
===Viitteet===
Luokka:Talousindikaattorit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kuluttajariitalautakunta

Kuluttajariitalautakunta (vuoteen 2007 saakka kuluttajavalituslautakunta, lyhenne KVL) on kuluttajan ja elinkeinonharjoittajan riita-asioissa ratkaisusuosituksia antava asiantuntijaelin, joka toimii oikeusministeriön hallinnonalalla. Puheenjohtajana toimii oikeustieteen tohtori Pauli Ståhlberg.
Oikeudenkäynti saattaa olla joidenkin riita-asioiden hoidossa liian kallis ja hankala tapa, jolloin voi tehdä valituksen kuluttajariitalautakunnalle. Lautakunnan tehtäviin lukeutuvat myös kunnallisten kuluttajaneuvojien opastaminen, ja lautakunnan toimivaltaan kuuluviin asioihin liittyvien lausuntojen antaminen tuomioistuimelle.
Lautakunnan antamat päätökset ovat suosituksia, joten niitä ei voi panna täytäntöön pakkokeinoin. Käsittely on maksuton, ja toiminta kustannetaan valtion budjetista. Jos asian selvittämisestä aiheutuu kuluja, niistä vastaavat riidan osapuolet. Tyypillisiä osapuolille aiheutuvia kuluja ovat muun muassa puhelinsoitot, kirjeiden postitus ja asiakirjojen kopiointi.
== Lautakunnan toiminta ==
Lautakunnan toimintaa johtaa päätoiminen puheenjohtaja. Jäsenet ovat sivutoimisia, ja valtioneuvosto nimittää heidät kerrallaan nelivuotiskaudeksi. Merkittävimmät käsiteltäviksi tulleet asiat ratkaistaan täysistunnoissa ja pienemmät jaostoissa. Käsiteltävät asiat valmistelee lainopillista ja hyödykeasiantuntemusta omaava henkilökunta. Käsittelyaika vaihtelee kuudesta kuukaudesta yli kahteen vuoteen.
== Vuoden 2007 uudistus ==
Lautakunta uudistui keväällä 2007. Kuluttajavalituslautakunnan toimiala laajeni 1.3.2007 kattamaan myös asuntojen vuokra- ja asumisoikeusasiat. Lisäksi lautakunta voi käsitellä asioita kuluttaja-asiamiehen ajamana ryhmävalituksena. Samalla lautakunnan toimintatapoja uudistettiin ja sen nimi muutettiin nykyiseksi.
== Kritiikki ==
Kuluttajariitalautakunnan puheenjohtaja on saanut rikostuomion lahjusten ottamisesta. Helsingin Hovioikeuden mukaan lautakunnan puheenjohtajan toiminta on ollut omiaan heikentämään luottamusta viranomaistoiminnan tasapuolisuuteen.
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
*Kuluttajariitalautakunta
*Finlex 12.1.2007: Kuluttajavalituslautakunnasta kuluttajariitalautakunta ja toimiala laajenee
*Kuluttajariitalautakunnan puheenjohtajan lahjustuomio 
Luokka:Oikeusministeriö
Luokka:Kuluttajansuoja
Kuluttajavirasto

Kuluttajavirasto (lyhenne KUV) oli työ- ja elinkeinoministeriön alainen suomalainen asiantuntijavirasto, joka yhdistettiin 1.1.2013 kilpailuviraston kanssa kilpailu- ja kuluttajavirastoksi. Virastojen lakisääteiset tehtävät säilyivät yhdistämisessä entisellään.
Kuluttajaviraston tehtävänä oli edistää kuluttajamarkkinoiden toimivuutta. Tavoitteena oli, että yritykset toimivat vastuullisesti ja että kuluttajat voivat luottaa häiriötilanteiden nopeaan selvittämiseen. Kuluttajaviraston ylijohtaja toimi myös kuluttaja-asiamiehenä.
Kuluttajavirasto julkaisi Kuluttaja-lehteäKuluttaja-lehden verkkosivut, viitattu 12.7.2010 ja Ajankohtaista kuluttajaoikeudesta -verkkolehteä.Ajankohtaista kuluttajaoikeudesta, viitattu 22.8.2011
==Lähteet==
*Kuluttaja-lehti
*Ajankohtaista kuluttajaoikeudesta
===Viitteet===
==Aiheesta muualla==
* Kuluttajaviraston verkkosivut
Luokka:Kuluttajansuoja
Kulutusvero

Kulutusvero on verojen luokittelussa käytetty käsite. Tällainen vero kohdistuu tavaroiden tai palvelujen kuluttamiseen, ei esimerkiksi tuloihin, varallisuuteen tai omaisuudensiirtoihin. Kulutuksella tarkoitetaan nimenomaan loppukäyttäjän suorittamaa hyödykkeiden kuluttamista, ei niinkään tuotannossa tapahtuvaa kuluttamista.
Monet kulutusverot ovat välillisiä veroja. Veron maksajana oleva tuotteen valmistaja tai myyjä lisää veron osuuden hintoihin tuotteen käyttäjän maksettavaksi.
Kulutusverot jaetaan usein yleisiin kulutusveroihin, jotka kohdistuvat moneen hyödykkeeseen, ja erityisiin kulutusveroihin, jotka kohdistuvat yhteen tiettyyn hyödykkeeseen. Kansainvälisenä suuntauksena on yleisten kulutusverojen osuuden kasvu verotuksessa. Vero kannetaan yleensä siinä maassa, jossa kulutuskin tapahtuu.
Kulutusverot ovat regressiivisiä suhteessa tuloihin, koska hyvätuloisilta jää enemmän rahaa säästöön, mistä ei peritä kulutusveroja. Kulutuksen osuus käytettävissä olevista tuloista laskee tulotason noustessa. 
Suomen nykyisistä veroista kulutusveroksi voidaan luokitella
* ajoneuvovero
** käyttövoimavero
* arvonlisävero
* autovero
* jätevero
* tulli
* vakuutusmaksuvero
* valmisteverot ovat erityisiä kulutusveroja
** alkoholivero
** nestemäisten polttoaineiden valmistevero
** sähkön ja eräiden polttoaineiden valmistevero
** tupakkavero
** virvoitusjuomavero
** juomapakkausvero
Aiemmin kulutusveroja ovat olleet esimerkiksi
* arpajaisvero
* elintarviketuotteiden valmistevero
* elokuvavero
* koiravero
* jotkin leimaverot
* lannoitevero
* liikevaihtovero
* makeisvero
* matkustajavero
* moottoriajoneuvovero
* olutvero eli mallasjuomavero
* paloviinavero
* pelikorttivero
* ratavero
* ravintorasvavero
* rehujen rasva- ja valkuaisvero
* sokerivero
* tasausvero
* televero
* tilauslentovero
* tulitikkuvero
Luokka:Verotus
Kunnallisneuvos

Kunnallisneuvos () on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka myönnetään kunnalliselämässä ansioituneille henkilöille. Arvonimi kuuluu 7. ryhmään, ja siitä maksettavan veron määrä on joko .
Suomen suuriruhtinaskunnassa kunnallisneuvos oli vuoden 1880 virka-arvojärjestyksen kahdeksanteen luokkaan kuulunut arvonimi.Keisarillisen Majesteetin Armollinen Arvojärjestys Suomen Suuriruhtinanmaalle. Suomen Suuriruhtinanmaan Asetus-Kokous 15.3.1880/6. (Wikiaineistossa) Itsenäisessä Suomessa arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1919. Vuosina 1918–2013 kunnallisneuvoksen arvonimi on myönnetty 1134 henkilölle. 
Kunnallisneuvoksen arvonimi on kolmanneksi yleisin arvonimi Suomessa. Joka vuosi nimitetään 10–20 uutta kunnallisneuvosta.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Kunnanhallitus Suomessa

Kunnanhallitus (itseänsä kaupungiksi kutsuvissa kunnissa myös kaupunginhallitus, lyhenne KH tai kh) on kunnanvaltuuston itselleen (ja näin kunnallekin) valitsema hallitus. Se on yksi kunnanvaltuuston neljästä pakollisesta toimielimestä, joka valmistelee valtuuston käsittelemät asiat ja vastaa kunnan hallinnosta ja taloudesta.Valtuuston muut pakolliset toimielimet ovat kunnanjohtaja, tarkastuslautakunta ja ympäristölautakunta. Kunnanhallitus valvoo kunnan etua, edustaa kuntaa ja käyttää sen puhevaltaa. 
Kunnanhallituksen jäsenet siis valitsee valtuusto. Kunnanhallitukseen voidaan valita kuka tahansa, joka on kyseisessä kunnassa vaalikelpoinen kuntavaaleissa, ei kuitenkaan henkilöä, joka
# toimii kunnan keskushallinnossa kunnanvaltuuston alaisena.
# vastaa esimerkiksi lautakunnan esittelijänä kunnanhallituksen käsiteltäväksi tulevien asioiden valmistelusta.
# on merkittävässä asemassa sellaisessa liiketoimintaa harjoittavassa yhteisössä, jolle kunnanhallituksen tekemät ratkaisut voivat tuottaa olennaista hyötyä tai vahinkoa.
# on merkittävässä asemassa kunnan henkilöstön edunvalvonnasta huolehtivassa yhteisössä. 
Kunnanhallituksen jäsenten enemmistö ei myöskään saa olla kunnan tai kunnan määräysvallassa olevan yhteisön tai säätiön työntekijöitä.
Kunnanhallitusten on nautittava kunnanvaltuustojen luottamusta. Mikäli luottamus ei ole voimassa, voi kunnanvaltuusto erottaa kunnanhallituksen ja valita uuden:
*Ulvilan kaupunginvaltuusto ehdotti kaupunginhallituksen erottamista 2009 siksi, että tämä kieltäytyi purkamasta 2008 kunnallisvaaleissa valitun Ulvilan kaupunginvaltuuston tahtoa kuntaliitospäätöksen purkamisesta. http://www.uusisuomi.fi/kotimaa/57485-ulvilan-kaupunginhallitus-saastyi-potkuilta
*Myrskylän kunnanvaltuusto erotti kunnanhallituksen ja valitsi uuden miltei samoin henkilöin, koska kunnanhallitus oli laiminlyönyt valtuuston edellyttämän etuosto-oikeuden käytön tie- ja vesirakennuslaitoksen entiseen varikkoon.
*Lapuan kaupunginvaltuusto erotti hallituksen luottamuspulan vuoksi 2013. Erikoisen tapauksesta tekee sen, että sama hallitus valittiin alle puolessa tunnissa uudelleen. Tilanne alkoi, kun yhtä jäsentä ei voitu yksin erottaa.
==Lähteet==
== Antsadata-kohde ==
==Aiheesta muualla==
* Kuntalaki
* Kunnanhallituksen puheenjohtaja
Luokka:Suomen kunnallishallinto
Kunnanjohtaja (arvonimi)

Kunnanjohtajan nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1972. Vuosien 1972–2020 aikana kunnanjohtajan arvonimi on myönnetty 17 henkilölle.  
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähde
 1.  	12.5.1972  	Veikko Suojanen 	vanhempi teknikko 	Tikkurila  	
 2.  	21.11.1975 	Jouko Oikarinen 	kunnansihteeri 	Puolanka  	
 3.  	7.12.1979  	Timo Moilanen 	kunnansihteeri 	Hyrynsalmi  	
 4.  	5.12.1980  	Martta Salonen 	ent. kunnansihteeri 	Keikyä  	
 5.  	1.7.1988  	Reino Talonen 	hallintopäällikkö, sosionomi 	Vihti  	
 6.  	8.12.1989  	Armas Paananen 	hallintojohtaja 	Jalasjärvi  	
 7.  	23.5.2001  	Heikki Taimi 	kunnansihteeri, sosionomi 	Kauhajoki  	
 8.  	26.11.2004 	Veikko Tossavainen 	kunnanjohtaja, sosionomi 	Vaala 	
 9.  	2.6.2006  	Kaarlo Katajisto 	kiinteistöpäällikkö 	Nurmo 	
 10.  	15.6.2007  	Matti Tohkanen 	kunnanjohtaja, HTM 	Eno 	
 11.  	30.11.2007 	Pekka Kemppainen 	hallintojohtaja 	Suomussalmi 	
 12.  	5.12.2008  	Bo Lindholm 	kunnanjohtaja 	Nauvo 	
 13.  	5.12.2008  	Olavi Pitsinki 	ent. kunnanjohtaja, insinööri  	Laihia  	
 14.  	20.5.2011  	Toivo Seppälä 	ent. kunnanjohtaja, YTM 	Hattula  	
 15.  	20.5.2011  	Silja Sutinen 	kunnanjohtaja, sosionomi 	Karttula  	
  16. 	27.6.2018  	Pentti Ala-Luopa 	kunnanjohtaja, hallintotiet. maisteri 	Merikarvia 	
  17. 	11.6.2020  	Vesa Ketola 	ent. kunnanjohtaja, VTL 	Turku 	
== Katso myös ==
* Kunnanjohtaja
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Kunnanlääkäri

Kunnanlääkäri oli maalaiskuntien lääkärin virka, jota kaupungeissa vastasi kaupunginlääkäri. Ensimmäinen kunnanlääkäri palkattiin Viitasaarelle vuonna 1882, ja järjestelmä laajeni, kun 1885 kunnanlääkärien palkkaukseen saatettiin myöntää valtionapua. 1910-luvun alussa Suomessa oli 159 kunnanlääkäriä ja 1960-luvun alussa 445. Kunnanlääkärijärjestelmä loppui, kun kansanterveyslaki tuli voimaan 1972, ja toiminta siirtyi terveyskeskuksiin. Kaupunginlääkäreitä on ollut jo hiukan aikaisemmin. Turkuun tuli porvarien kustantama kaupunginlääkäri 1755, jonka palkka alettiin vuonna 1827 maksaa kaupungin varoista.Terveyden- ja sairaanhoito. Turun kaupunki. Arkistokokoelma. Julkaistu 27.4.2010. Tallennettu 15.12.2013
Tunnettuja kunnan- ja kaupunginlääkäreitä:
* Väinö Airo, Isokyrö
* Eero Akaan-Penttilä, kansanedustaja, Nurmijärvi
* Arno Forsius, Kiikka
* Johannes Heilala, Paavola, Hausjärvi ja Laitila
* Gunnar von Hertzen, Pihtipudas
* Ernst V. Knape, Uusikaarlepyy
* Wilhelm Sucksdorff, Helsinki
* Carl Immanuel Qvist, Helsinki
* Vilho Rantanen, jääkäri, Laitila ja Ilmajoki
* Matti Ruokola, Oulainen
* Oskari Reinikainen, Luumäki
* Severi Savonen, Teuva
* J.G. von Schrowe, valtiopäivämies, Parikkala
* Wilhelm Snellman, Hanko
* Rikhard Sotamaa, Laukaa
* Gustaf Toppelius, Oulu
* Tauno Wartiovaara, Helsinki
* Aleksander Warppe, Orivesi
* Johan Vitali, Lahti
==Katso myös==
* Piirilääkäri
== Lähteet ==
Luokka:Suomen sosiaali- ja terveyshuollon historia
Luokka:Terveydenhoito Suomessa
Kunnanvaltuusto

Kunnanvaltuustot (kaupungeissa voidaan käyttää nimitystä kaupunginvaltuusto) ovat kuntien ja kaupunkien ylintä päätösvaltaa käyttäviä elimiä, joiden jäsenet valitaan yleensä vaaleilla. Eri maissa valtuustojen tehtävät ja valintatavat vaihtelevat. Maailman vanhin toimiva kunnanvaltuusto on Lontoon Cityssä.Folktidningen Ny Tid, viitattu 15.8.2012
Suomessa pakollisia kunnanvaltuuston valitsemia toimielimiä ovat kunnanhallitus (kaupungeissa nimeltä kaupunginhallitus), tarkastuslautakunta ja keskusvaalilautakunta.
Kuntaa johtaa joko virkasuhteessa oleva kunnanjohtaja tai luottamushenkilönä toimiva pormestari. Kunnanjohtaja toimii kunnanvaltuuston ja kaupunginvaltuuston esittelijänä. Kunnanjohtajan alaisuudessa yleensä on toiminut kunnansihteeri (kaupungeissa kaupunginsihteeri), jota nykyään kutsutaan monissa tapauksissa hallintojohtajaksi.
==Katso myös==
*Kunnanvaltuusto Suomessa
==Lähteet==
Luokka:Kunnallishallinto
Kunnanvaltuutettu

Kunnanvaltuutettu on kunnanvaltuustoon (kaupungeissa kaupunginvaltuustoon) kunnallisvaaleissa neljäksi vuodeksi valittu luottamushenkilö. Kaupungeissa käytetään nimitystä kaupunginvaltuutettu.
Kunnallisvaaleissa vaalikelpoisia ovat tietyin poikkeuksin kaikki kunnan asukkaat, joilla on kyseisissä vaaleissa äänioikeus eikä ole holhouksen alainen . Nämä kuntalaissa määrätyt poikkeukset ovat :
# valtion virkamies, joka hoitaa välittömästi kunnallishallintoa koskevia valvontatehtäviä;
# kunnan määräysvallassa olevan yhteisön tai säätiön tai kuntayhtymän palveluksessa oleva henkilö, joka toimii kunnanhallituksen tai lautakunnan tehtäväalueen johtavassa tehtävässä tai sellaiseen rinnastettavassa vastuullisessa tehtävässä.
Ketään ei voi asettaa kunnallisvaaleissa ehdolle valtuustoon ilman hänen omaa suostumustaan.
== Lähteet ==
Luokka:Suomen kunnallispolitiikka
Luokka:Luottamustoimet
Kunniakonsuli

Kunniakonsuli on henkilö, joka hoitaa toisen maan diplomaattisia asioita asuinmaassaan ilman palkkaa. Kunniakonsulin ei tarvitse olla edustamansa maan kansalainen, mutta yleensä näin on. Kunniakonsulit ovat yhteiskunnallisesti huomattavia henkilöitä, joille konsulin työ on vain sivutoimi. Kunniakonsulaatteja perustetaan yleensä varsinaisen suurlähetystön lisäksi ympäri maata. Monilla kehitysmailla on vain kunniakonsuli pienimmissä maissa. Vastaavasti myös esimerkiksi Suomella on kunniakonsuleita kaikkein pienimmissä valtioissa sekä muun muassa joissakin Yhdysvaltain osavaltioissa. Kunniakonsulit valvovat työssään edustamansa maan kansalaisten oikeuksia ja edistävät maiden välistä kanssakäymistä ja kaupankäyntiä. Kunniakonsuleita ohjaavat maan suurlähetystö ja/tai pääkonsulaatti, jos sellainen maassa on.
==Katso myös==
* Konsuli
* Konsulaatti
* Luettelo Suomen kunniakonsulaateista
Luokka:Hallinnon ammatit
Luokka:Diplomatia
Kunniapääkonsuli (arvonimi)

Kunniapääkonsulin nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka on myönnetty vain yhden kerran itsenäisyyden aikana (vuonna 1943) ja jota ei ole lueteltu tällä hetkellä voimassa olevassa arvonimistä annetussa tasavallan presidentin asetuksessa.
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	19.11.1943 	Herman Eberhardt Lähteissä nimi on muodossa Hermann Eberhard tai Herman Eberhardt.	kunniakonsuli 	Breslau 	 
== Katso myös ==
* Kunniakonsuli
== Lähteet ==
== Huomautukset ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Luokka:Suomalaiset arvonimet jotka on myönnetty vain kerran