nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Albert Pick

Albert Pick (15. toukokuuta 1922 Köln, Saksa – 22. marraskuuta 2015http://www.geldscheinsammlung.de/albert-pick.html?&L=1) oli saksalainen paperirahakeräilijä ja numismaatikko. Hänestä on kehittynyt alan tunnustettu auktoriteetti julkaistuaan vuonna 1974 maailman ensimmäisen modernin paperirahaluettelon Standard Catalog of World paper Money, josta tuli myöhempien painoksien myötä alan de-facto standardi ja referenssiteos.
Pick aloitti rahojen keräilyn kahdeksanvuotiaana. Hän keskittyi varsinkin Euroopan 1800-luvun ja 1920-luvun pulavuosien paperirahoihin ja hätärahoihin (). Myöhemmin hän opiskeli filosofiaa, historiaa ja kirjallisuutta. Vuoteen 1964 asti hän työskenteli kirjakustantajana, ennen kuin omistautui paperirahan keräilylle kokopäiväisesti.
Kun hänen rahakokoelmansa koko kasvoi 180 000 seteliin, ja siten liian suureksi yksityishenkilön ylläpitää, hän uskoi kokoelmansa Bayerische Hypotheken- und Wechselbankin (nykyään HypoVereinsbank) haltuun. Pick jatkoi kokoelman kartuttamista aina vuoteen 1985 saakka toimien pankin kuraattorina.
Pick tunnetaan myös hänen mukaansa nimitetystä setelien numeroluokituksesta, Pick-numeroista, joita käyttämällä kansainväliset keräilijät voivat verrata tietoja ja tunnistaa keräilykohteet tarkasti.
Standard Catalog of World Paper Money -luettelonsa lisäksi Albert Pick julkaisi useita muita kirjoja paperirahoista. Hänet on palkittu useilla kansainvälisillä palkinnoilla ja tunnustuksilla uransa mittaan.
Eläkkeelle vetäydyttyään Pick asui Garmischissa Baijerissa. Hän kuoli kotonaan 22. marraskuuta 2015.
== Teos ==
* Pick, Albert (toim. Cuhaj, George S.): Standard Catalog of World Paper Money Modern Issues, 1961-present, 12. painos, 1064 sivua, Krause Publications (kesäkuu 2006), ISBN 0-89689-356-1
== Lähteet ==
Luokka:Saksalaiset tietokirjailijat
Luokka:Saksalaiset numismaatikot
Luokka:Vuonna 1922 syntyneet
Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Albert Wulff

Albert Erik Wulff (6. maaliskuuta 1866 Turku Aikalaiskirja 1934, s. 752 (Viitattu 12.1.2019) – 17. toukokuuta 1939Kuolleita. Helsingin Sanomat, 21.5.1939, s. 3.) oli suomalainen yli-insinööri, joka työskenteli varsinkin kanavien parissa, toimien muun muassa yli 20 vuotta Saimaan kanavan kanavapäällikkönä.
Albert Wulffin vanhemmat olivat tehtailija Fredrik Wilhelm Wulff ja Carolina Elisabeth Edlund ja puoliso vuodesta 1896 Aina Winckelmann (k. 1933). Wulff valmistui tie- ja vesirakennusinsinööriksi 1889 ja teki opinto- ja tutkimusmatkoja useisiin Euroopan maihin. Hän toimi tie- ja vesirakennushallituksen insinöörinä 1889–1900, nuorempana insinöörinä 1900–1904 ja vanhempana insinöörinä vuodesta 1904 vuoteen 1913, jolloin hänestä tuli Saimaan kanavan kanavapäällikkö. Wulffin asemapaikkoja olivat Oulun, Tampereen ja Kuopion piirit ja Saimaan kanavapäällikkönä Viipuri. Pielisjoen kanavalaajennus- ja parannustöitä Wulff johti 1900–1902 ja Heinäveden reitillä kanavarakentamista 1902–1905. Hän oli Länsi-Hämeen vt. piiri-insinööri 1910–1912 ja osallistui useisiin alansa komiteoihin jäsenenä tai puheenjohtajana. Tie- ja vesirakennusyhdistyksen puheenjohtaja Wulff oli 1913–1916.70-vuotias. Kanavapäällikkö Albert Wulff. Helsingin Sanomat, 6.3.1936, s. 6.
Yli-insinöörin arvonimen Wulff sai vuonna 1937, ensimmäisenä Suomessa.
==Lähteet==
Luokka: Suomalaiset insinöörit
Luokka: Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Vuonna 1866 syntyneet
Luokka:Vuonna 1939 kuolleet
Albin Rimppi

Albin Rimppi (13. kesäkuuta 1871 Juva – 14. joulukuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen juristi ja virkamies.
Rimpin vanhemmat olivat talollinen Kalle Johannes Rimppi ja Maria Kettunen.. Hän pääsi ylioppilaaksi Savonlinnan lyseosta 1895 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1898 ja filosofian maisteriksi 1900. Rimppi suoritti vielä ylemmän hallintotutkinnon 1904 ja oikeustutkinnon 1907. Hänestä tuli molempien oikeuksien kandidaatti 1908 ja hän sai varatuomarin arvon 1910.
Rimppi oli virkamiehenä senaatissa vuodesta 1903 alkaen. Hän toimi siviilitoimituskunnan kanslistina ja protokollasihteerinä vuosina 1912–1940 ja oli sittemmin sisäasiainministeriön poliisiasiain osaston vanhempana hallitussihteerinä. Rimpille myönnettiin esittelijäneuvoksen arvo vuonna 1938. Rimppi toimi myös asianajajana Helsingissä vuodesta 1905 alkaen.
Albin Rimppi oli naimisissa 1908–1919 Thyra Maria Karstenin (k. 1919) ja 1922–1932 Saima Alina Seppälän (k. 1932) kanssa. Rimppi on haudattu Malmin hautausmaalle Helsinkiin.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Vuonna 1871 syntyneet
Luokka:Vuonna 1952 kuolleet
Alemmuuskompleksi

Alemmuuskompleksi on psykologian ja psykoanalyysin käsite, joka tarkoittaa huonommuudentunnetta toisiin nähden. Alemmuuskompleksin käsitteen loi Alfred Adler. Kompleksi on usein tiedostamaton, ja sen ajatellaan johtavan ylikompensoimiseen: joko mahtaviin suorituksiin tai äärimmäisen epäsosialiseen käytökseen. 
Aiheen varhaiset tutkijat käyttivät Napoleonia esimerkkinä ihmisestä, joka kärsi lyhyestä pituudestaan ja kompensoi tätä suuruudenhulluilla maailmanvalloitusuunnitelmilla. 
== Lähteet ==
Luokka:Psykologia
Alexander Aminoff

Alexander Aminoff (15. huhtikuuta 1865 Ruovesi – 5. helmikuuta 1918 Ruovesi) oli suomalainen maanviljelysneuvos ja valtiopäivämies.
Aminoffin vanhemmat olivat tilanomistaja Adolf Fredrik Aminoff ja Emilia Grotenfelt ja puoliso vuodesta 1902 Sophie Emmy Ulrika Julia von Kraemer (k. 1956), amiraali Johan Fredrik Oskar von Kræmerin tytär. Aminoff tuli ylioppilaaksi 1883 ja valmistui filosofian maisteriksi 1886. Hän omisti Pekkalan kartanon sivutiloineen Ruovedellä 1888–1918 ja toimi Pekkalan meijerikoulun johtajana 1886–1918. Aminoff oli myös Ruoveden kuntakokouksen esimies 1896–1904. Maanviljelysneuvoksen arvonimen hän sai 1908. Aminoff oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1891, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906. Hän joutui punaisten surmaamaksi kotonaan helmikuussa 1918.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Aminoff Alexander Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 18.4.2021.Kuka kukin oli Viitattu 18.4.2021.
==Lähteet==
Luokka:Suomen koulujen rehtorit
Luokka:Suomen sisällissodan terrorin uhrit
Luokka:Suomalaiset henkirikosten uhrit
Luokka: Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1865 syntyneet
Luokka:Vuonna 1918 kuolleet
Alexander Cronhjelm

Alexander Cronhjelm af Hakunge (14. elokuuta 1844 Pähkinälinna, Venäjä – 16. tammikuuta 1905 Helsinki)Tor Carpelan: Ättartavlor för de på Finlands riddarhus inskrivna ätterna, A–G, s. 241. Helsinki 1954. oli suomalainen kreivi ja valtiopäivä- ja virkamies, joka toimi ennakkosensuurista vastanneen Painoasiain ylihallituksen puheenjohtajana ensimmäisen sortokauden aikana vuosina 1899–1905.
Cronhjelm kuului Ruotsin vallan aikana kreivin arvon saaneeseen Cronhjelm af Hakungen sukuun. Hänen isänsä oli Venäjän armeijassa palvellut eversti Carl Fredrik Cronhjelm ja äitinsä Viron baltiansaksalaiseen aateliin kuulunut Helene von Kotzebue. Cronhjelm opiskeli Tarton yliopistossa ja suoritti oikeustieteen kandidaatin tutkinnon vuonna 1871. Hän loi pääosan urastaan Suomen kenraalikuvernöörin kansliassa Helsingissä, jossa hän oli vuodesta 1873 kanslistina, vuodesta 1881 kääntäjänä ja vuodesta 1895 toisen osaston toimituspäällikkönä. Hän oli samalla venäjän kielen opettajana Polyteknisessä instituutissa vuosina 1873–1900. Cronhjelm edusti sukuaan aatelissäädyssä valtiopäivillä 1877–1878, 1882, 1885, 1891 ja 1904–1905. Hän sai 1881 kamarijunkkarin ja 1902 kamariherran arvon.
Kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikov järjesti Cronhjelmin Painoylihallituksen vt. puheenjohtajaksi marraskuussa 1899 saadakseen uskollisemman miehen eronneen Alfred Wilhelm Cajanderin tilalle. Cronhjelm nimitettiin päätoimisesti virkaan vuonna 1903 ja hän jatkoi siinä kuolemaansa asti. Hän kuului myös Bobrikovin asettamaan niin sanottuun sensuurikomiteaan (neuvotteleva komitea lehdistöasioita varten). Cronhjelm kannatti tiukempaa sensuuria kuin ylihallituksen muut jäsenet ja sai usein yksin kantansa läpi. Häntä pidettiin Bobrikovia uskollisesti palvelevana byrokraattina. Perustuslaillisiin kuulunut kirjailija Santeri Ivalo kutsui häntä myöhemmin ”sortojärjestelmän auliiksi välikappaleeksi”, myöntyväisyyssuuntaa kannattanut K. N. Rantakari puolestaan luonnehti häntä hyväntahtoiseksi mieheksi, jolle lehtien lakkauttaminen oli raskasta.Pirkko Leino-Kaukiainen: Sensuuri ja sanomalehdistö Suomessa vuosina 1891–1905, s. 86–89, 94. Suomen Historiallinen Seura, Helsinki 1984. Cronhjelm salli pilalehtien julkaista häntä itseään esittäviä pilapiirroksia.Marja Ylönen: Pilahistoria – Suomi poliittisissa pilapiirroksissa 1800-luvulta 2000-luvulle, s. 90–91. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 2001. Hän kuoli tammikuussa 1905 munuaistautiin epäonnistuneen leikkauksen jälkeen.Kuollut Suomalainen Wirallinen Lehti 17.1.1905, s. 2. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 9.5.2019.
Cronhjelmin puoliso oli Maria Augusta von Ammondt. Heidän kaksi aikuisiksi elänyttä poikaansa, Michael ja Valdemar (Vladimir), palvelivat upseereina Venäjän armeijassa. Cronhjelmille kuului Zlotan majoraatti Puolassa.
==Lähteet==
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Kreivit
Luokka:Vuonna 1844 syntyneet
Luokka:Vuonna 1905 kuolleet
Alexander Gadolin

Alexander Wilhelm (A. W.) Gadolin (8. heinäkuuta 1868 Porvoon mlk – 2. kesäkuuta 1939 Turku) oli suomalainen juristi, professori ja valtiopäivämies.Kuka kukin on 1934, s. 140 Viitattu 13.4.2021.
Gadolin oli yleisen lakitieteen ja lainopin ensyklopedian apulainen Helsingin yliopistossa 1910–1921 ja Åbo akademin professori 1921–1936, vuodesta 1922 yksityisoikeuden ja yleisen oikeusopin professori. Hän oli myös Åbo akademin kauppakorkeakoulun kauppaoikeuden vt. professori 1927–1937. Gadolin oli aatelissäädyssä sukunsa edustaja valtiopäivillä 1894, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906 ja sitten kansanedustaja valtiopäivillä 1914–1917 ja 1917. Hän oli 1923 Suomen hallituksen yhtenä edustajana Haagin pysyvässä välitystuomioistuimessa.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 2, p. 
Gadolinin vanhemmat olivat kenraali, mineralogi Axel Gadolin ja Fanny Elisabeth von Born ja puoliso vuodesta 1894 Signe Adèle von Alfthan, kenraali ja senaattori Georg von Alfthanin tytär.
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Åbo Akademin professorit
Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikot
Luokka:Vaasan läänin pohjoinen vaalipiiri
Luokka:Uudenmaan vaalipiiri
Luokka:Vuonna 1868 syntyneet
Luokka:Vuonna 1939 kuolleet
Alexander Kasimir Ehrnrooth

Alexander Kasimir (Casimir) ”Sascha” Ehrnrooth (10. maaliskuuta 1869 Helsinki – 28. kesäkuuta 1950 Pernaja) oli suomalainen maanviljelysneuvos ja valtiopäivämies. Biografiasampo: Alexander K. Ehrnrooth Viitattu 23.5.2021.
Ehrnroothin vanhemmat olivat kenraaliluutnantti Gustaf Robert Ehrnrooth ja kreivitär Wilhelmina Ottiliana Lovisa (Mimmi) De Geer af Tervik ja puolisot 1893–1920 Ellen Etholén ja vuodesta 1922 Kajsa-Lisa Carlson. Ehrnrooth valmistui agronomiksi Mustialasta 1861 ja oli maanviljelijä tiluksilla Lammilla ja Pernajassa. Gammelgårdin tilalla hän viljeli muun muassa palkittua siemenviljaa ja puna-apilaa sekä harjoitti karjan- ja hevosten jalostusta ja metsätaloutta ja piti kauppapuutarhaa. Isänsä jälkeen hän peri Gammelgårdin 1911, jonka hän luovutti pojalleen 1920, koska äitinsä kuoltua hänestä hänestä oli tullut myös Pernajan Tervikin kartanon omistaja 1916. Maanviljelysneuvoksen arvon Ehrnrooth sai 1949.
Ehrnrooth oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, s. 795-804.
Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, s. 945-954.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1869 syntyneet
Luokka:Vuonna 1950 kuolleet
Alexander Wasastjerna

Gustaf Alexander Wasastjerna (19. tammikuuta 1859 Tampere – 1. elokuuta 1943 Nurmo) oli agronomi, joka on saanut ainoana Suomessa itsenäisyyden aikana maatalousneuvoksen arvonimen. 
Alexander Wasastjernan vanhemmat olivat tehtailija Gustaf August Wasastjerna ja Hedvig Matilda Donner. Wasastjerna tuli ylioppilaaksi Vaasassa ja valmistui agronomiksi Mustialasta 1881. Hän oli tilanomistaja Nurmossa. Maatalousneuvoksen arvonimen Wasastjerna sai vuonna 1918.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 (Viitattu 8.7.2020)Kuolleita. Helsingin Sanomat, 3.8.1943, s. 1.
Tilanomistaja, valtiopäivämies Gustaf Albin Wasastjerna oli Alexander Wasastjerman veli.Biografiasampo: Gustaf August Wasastjerna Viitattu 19.7.2021.
==Lähteet==
Luokka: Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Vuonna 1859 syntyneet
Luokka:Vuonna 1943 kuolleet
Alexander von Collan (nuorempi)

Alexander von Collan (8. kesäkuuta 1858 Pietari – 17. maaliskuuta 1939 Helsinki) oli suomalainen juristi ja virka- ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Von Collan Alexander Viitattu 5.7.2021. 
Von Collanin vanhemmat olivat lääkäri, salaneuvos Alexander von Collan ja Adelaide Maria Grotenfelt ja puolisot vuodesta 1904 Emilia Lovisa Levij (k. 1922) ja vuodesta 1926 Louise-Marie Cronvall. Von Collan tuli ylioppilaaksi Helsingissä, suoritti oikeustutkinnon 1887 ja sai varatuomarin arvon 1885. Hän toimi senaatissa virkamiehenä ja oli tie- ja vesirakennusten ylihallituksen asessori 1905–1923. Laamannin arvon von Collan sai 1920. Von Collan oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, s. 1537-1544.
Virka- ja valtiopäivämies Clas von Collan oli Alexander von Collanin veli.Biografia-sampo: Alexander von Collan Viitattu 5.7.2021.
==Lähteet==
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1858 syntyneet
Luokka:Vuonna 1939 kuolleet
Alexander von Daehn

Alexander Leonard von Daehn (20. toukokuuta 1821 Sippola – 27. huhtikuuta 1894 Helsinki) oli suomalainen valtiopäivämies ja kapteeni, joka omisti Sippolan kartanon ja harjoitti siellä nykyaikaista maataloutta.
Von Daehn suoritti Haminan kadettikoulun 1836–1841, sotapalveluksesta hän erosi 1853. Sippolassa hän muun muassa aloitti emmentaljuuston valmistuksen 1856. Maatalouden ohella tilalla harjoitettiin teollista toimintaa, mistä merkittävin yritys oli 1858 perustettu Saveron lasitehdas. Von Daehn oli aatelissäädyssä sukunsa edustaja valtiopäivillä 1863–1864, 1867, 1872, 1877–1878 ja 1882. Hän sai 1861 maanviljelysneuvoksen arvonimen.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 2 p. 274 viitattu 7.12.2012
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset upseerit
Luokka: Suomalaiset maanviljelijät
Luokka: Suomalaiset aateliset
Luokka: Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1821 syntyneet
Luokka:Vuonna 1894 kuolleet
Alexis von Kræmer

Alexis Karl Oskar Fredrik von Kræmer (8. tammikuuta 1871 Pietari – 24. joulukuuta 1927 Helsinki) oli suomalainen Helsingin yliopiston lehtori ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Von Kraemer Alexis Karl Oskar Fredrik Viitattu 14.4.2021.
==Henkilöhistoria==
Von Kræmerin vanhemmat olivat amiraali Johan Fredrik Oskar von Kræmer ja Sofia Maria Julia Dorotea Cedercreutz ja hänen puolisonsa vuodesta 1905 oli Agnes von Kraemer. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta yksityislyseosta 1890 ja opiskeli Helsingin yliopistossa, valmistuen filosofian kandidaatiksi 1893, maisteriksi 1894 sekä lisensiaatiksi 1900 ja väitellen tohtoriksi 1901. Von Kræmer opiskeli myös Pariisissa useaan otteeseen vuosina 1893–1898. Hän toimi ranskan kielen opettajana Helsingin ruotsalaisissa oppikouluissa vuosien 1896–1922 välillä. Hän oli Helsingin yliopiston ranskan kielen lehtorina 1910–1927 ja toimi Helsingin Alliance françaisen sihteerinä 1894–1914, Helsingin ranskalais-englantilaisen kerhon puheenjohtajana 1918–1924 ja Société Franco-finlandaise’n puheenjohtajana 1924–1927. Von Kræmer sai Ranskan kunnialegioonan ristin 1920.
Von Kræmer osallistui säätyvaltiopäiville aateliston edustajana 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954.
== Teoksia ==
* Villiers de l’Isle Adam: en literaturhistorisk studie, väitöskirja. Helsingfors 1900
* Edmond ja Jules de Goncourt. Helios Förlag, Helsingfors 1906. Sarja: Konst och kultur 6
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset opettajat
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1871 syntyneet
Luokka:Vuonna 1927 kuolleet
Alfred Michael von Haartman

Alfred Michael von Haartman (20. joulukuuta 1839 Helsinki – 28. maaliskuuta 1907 Kioto, Japani) oli suomalainen maanviljelysneuvos ja valtiopäivämies.Geni: Alfred Michael von Haartman Viitattu 10.6.2021.
Von Haartmanin vanhemmat olivat lääkäri, ylijohtaja Carl Daniel von Haartman ja Maria Helena Rosina Franzén ja puoliso Elma Kempe. Valtioneuvos Fridolf Rafael von Haartman oli hänen kaksoisveljensä. Alfred Michael von Haartman tuli metsäkonduktööriksi 1861 ja oli metsähallituksen palveluksessa vuoteen 1874, jolloin hän siirtyi maanviljelijäksi. Hän omisti Tuorlan kartanon Piikkiössä ja muutettuaan Ruotsiin toimi sielläkin maanviljelijänä. Von Haartman oli myös liikemies, joka harjoitti muun muassa voin ja lihan vientiä ulkomaille. Hän kuoli matkalla Japanissa kevättalvella 1907.
Von Haartman oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1872, 1877–1878, 1894, 1897, 1899 ja 1900.Förteckning öfver Ridderskapets och Adelns medlemmar vid landtdagen i Helsingfors år 1872. Protokoll fördt hos Högl. Ridderskapet och Adeln å Landtdagen I Helsingfors år 1872. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1874, s. 431-433.Förteckning öfver Ridderskapets och Adelns medlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1877. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1877. Sjette häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1879, s. 1903-1907.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, s. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, s. 207-215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Suomalaiset metsänhoitajat
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomalaiset liikemiehet
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1839 syntyneet
Luokka:Vuonna 1907 kuolleet
Alfred Norrmén

Johan Alfred Norrmén (22. huhtikuuta 1858 Ylöjärvi – 6. heinäkuuta 1942 Helsinki) oli helsinkiläinen pankinjohtaja, valtiopäivämies ja pitkäaikainen kunnallispoliitikko.
Alfred Norrmén kuului Norrménin aatelissukuun. Hänen isänsä oli senaattori ja salaneuvos Oscar Norrmén ja äiti Selma Emelie Stjernvall. Norrménin puoliso vuodesta 1884 oli Eliza Ida Eva Pauliina Björkstén (k. 1928). Norrmén valmistui hovioikeuden auskultantiksi 1880 ja toimi sitten asianajajana Helsingissä vuodesta 1882 vuoteen 1890, jolloin hänet kutsuttiin Suomen Yhdyspankin johtokunnan jäseneksi. Hän toimi pankin pääjohtajana 1907–1913 ja vaikutti merkittävästi tuolloin maan suurimman talletuspankin kehittymiseen.
Suomen Pankin pääjohtajana Alfred Norrmén vastaanotti viestejä ja varoituksia Tampereen konttorin pankinjohtaja Nils Idmanista. Norrmén oli todennut: "Kehenkä minä voin luottaa, jollen Idmaniin?" Suomen suurin pankkipetos paljastui Tampereen konttoriin tehdyssä yllätystarkastuksessa. Pankin sisäinen valvonta oli pettänyt täysin. Pääjohtaja Norrmén joutui eroamaan.
Norrmén osallistui aatelissäädyssä sukunsa edustajana valtiopäiville 1885, 1888, 1891, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906. Helsingin kaupungin rahatoimikamarin puheenjohtaja hän oli 1888-1889, kaupunginvaltuuston jäsen 1890-1918 ja puheenjohtaja 1904–1918. Hän oli myös vuonna 1910 perustetun Pörssiklubin ensimmäinen hallituksen puheenjohtaja. Vuosina 1919-1932 hän toimi kauppasopimuskomitean puheenjohtajana, 1912-1932 Suomen Teollisuudenharjoittajain paloapuyhdistyksen hallintoneuvoston puheenjohtajana sekä vuodesta 1928 alkaen kuolemaansa asti Finlayson & Co:n johtokunnan puheenjohtajana. Norrmén muistetaan myös Katajanokalla sijainneesta Norrménin talosta, jossa hän asui kuolemaansa saakka.Biografiasampo: Alfred Norrmén Viitattu 6.4.2021.
Kuten muistakin entisistä valtuuston puheenjohtajista, Helsingin kaupunki on maalauttanut Norrménista muotokuvan, joka on esillä Helsingin kaupungintalossa. Sen on maalannut vuonna 1919 Eero Järnefelt.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
* Pieni Tietosanakirja
* Kuva Norrménin talosta
Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat
Luokka:Suomalaiset asianajajat
Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1858 syntyneet
Luokka:Vuonna 1942 kuolleet
Alfred Oskar von Bonsdorff

Alfred Oskar von Bonsdorff (20. tammikuuta 1838 Uskela – 15. heinäkuuta 1885 Loviisa) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Von Bonsdorff Alfred Oskar Viitattu 4.8.2021.
Von Bonsdorffin vanhemmat olivat kruununvouti Karl Gustaf von Bonsdorff ja Emerentia Josefina Sevón ja puoliso vuodesta 1878 Aina Augusta Ahlstedt. Von Bonsdorff tuli ylioppilaaksi Turussa 1856 ja suoritti tuomarintutkinnon 1862, varatuomarin arvon hän sai 1865. Auskultoituaan Turun hovioikeudessa hän työskenteli siellä vuodesta 1866 useissa eri tehtävissä, vuodesta 1875 asessorina. Hän oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1877–1878.Förteckning öfver Ridderskapets och Adelns medlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1877. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1877. Sjette häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1879, s. 1903-1907.
Von Bonsdorffin veli oli lääninrovasti Herman Gabriel von Bonsdorff.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Herman Gabriel von Bonsdorff. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 4.8.2021.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1838 syntyneet
Luokka:Vuonna 1885 kuolleet