Rationaalisuus

Rationaalisuus tarkoittaa kykyäNiiniluoto & Halonen 1997, s. 51 käyttää subjektiivisen emootion (tunteiden, hahmottamisen, kokemusten ja havaintojen) ja objektiivisen tiedon vuorovaikutusta hyödykseen päätöksenteossa vaistojen ja tradition lisäksi tai niiden sijaan. Rationaalisuuteen kuuluu vaihtoehtojen tietoinen ajatuksellinen arviointi ja usein myös jonkin formaalin järjestelmän kuten logiikan tai matematiikan käyttö avuksi. Rationaalisuuteen kuuluu tavoitteen määrittäminen ja sen saavuttamiseksi käytettävissä olevien toimenpiteiden arviointi, toteutettavan toimenpiteen valinta ja toteutus sekä edelleen toteutuksen arviointi, jne. Rationaaliselta ajattelulta edellytetään väitteiden johdonmukaista ja ristiriidatonta perustelua.
Suomenkielen alkuperäinen sana rationaalisuudelle on ”järjellisyys”. Latinankielinen sana järjelle on ratio (laskelma, suunnitelma, keino). Ja näin ihmisen järjellisyydestä ja järjestä voidaan puhua synonyyminä rationaalisuudelle.Niiniluoto & Halonen 1997, s. 217
Rationaalisuudelle vastakkainen ajattelutapa on irrationaalisuus.
== Määrittelyä ==
Rationaalisuus on ollut filosofian tutkimuksen kohteena antiikin filosofiasta lähtien. Voi olla että kaikkien hyväksymää lopullista näkemystä rationaalisuudesta ei koskaan saavuteta. Rationaalisuus kuuluu suurten perinteisten kysymysten luokkaan, rationaalisuus käsitteenä on ikuisuuskysymys. Ei ole yhteistä universaalisti sovittua käsitettä, mitä sana ja käsite rationaalisuus tarkoittaa.
Tiedemies tutkii asioita kausaalisen ja loogisen selityksen kautta, mutta filosofi lähestyy asiaa niin, että emotionaaliset kokemukset ovat aivan yhtä tärkeitä asioita, kuin tiedolliset kokemukset. Tähän kysymykseen on perinteisen ajattelun mukaan haluttu vastata: Mitä järkeä maailmassa on?Ahlman 1938, s. 52
Stoalaisen filosofian mukaan, kaikessa elämässä on pyrkimys tavoittaa ykseys, jumalallisuus itsessä. Pyrkiä kohti logosta.Ahlman 1938, s. 55 Aristoteleen mukaisesti ihminen on järjellinen eläin (zoon logikon) ja eläimellisyys ja järjellisyys on kaksi ihmisen eri ominaisuutta. Kreikassa sana logos merkitsee myös sanaa, joka viittaa, että järjellisyydellä ja kielellä on yhteys Niiniluoto & Halonen 1997, s. 89. Tässä lähdetiedossa ei ole mainintaa sanasta rationaalisuus vaan alkuperäinen sana on ”järjellisyys”. Latinankielinen sana järjelle on ratio (laskelma, suunnitelma, keino) Ja näin ihmisen järjellisyydestä voidaan puhua synonyyminä rationaalisuudelle, ks viite 6..
Koska stoalaisen filosofian mukaan, kaikki tapahtuminen maailmassa tapahtuu välttämättömästi, niin rationaalista siitä tekee se, että se pyrkii ykseyteen. Eli rationaalisuus on hyvään suuntaan työskentelevä säännönmukainen ja arvokas subjektiivinen toiminto.
Filosofian tehtävänä on muodostaa rationaalista maailmankuvaa. Näin ollen rationaalisuus on filosofian käsitteitä ja tarkoittaa tunteiden ja tiedon vuorovaikutuksellista päättelykykyä. Toisen käsityksen mukaan rationaalisuus käsitteenä tarkoittaa loogista ristiriidattomuutta.
Ihmisen käyttäytyminen on rationaalista silloin, kun hän tottelee omaa arvojärjestystänsä tehdessään päätöstä ja osaa valita taitojensa ja tietonsa perusteella arvoistansa parhaan vaihtoehdon valintatilanteessa. Päämäärärationaalinen ihminen tekee valintansa sen mukaan, mikä vie oikeita päämääriä eteenpäin ja on hyväksi myös muille ihmisille. Hän ottaa siis eettiset arvonsa mukaan päätökseensä. Hän osaa jaotella halunsa ja pystyy arvioimaan niiden nykyhetken ja tulevaisuuden vaikutuksiaNiiniluoto & Halonen 1997, s. 329. Rationaalinen ihminen on yleensä vastuussa omista teoistaanNiiniluoto & Halonen 1997, s. 166. Rationaalinen järjenkäyttö tosista vaihtoehdoista tosiin johtopäätöksiin ei ole ennalta määrätty, vaan on päättelyn ja moninaisten valintojen tulosNiiniluoto & Halonen 1997, s. 52. Ihmisellä on siis valinnanvapaus tehdä myös irrationaalinen päätös eli järjetön päätös ja tämä erottaa meidät tekoälystä, joka on komputationaalinen järjestelmä (faktojen muuttamista faktoiksi ohjeistuksen mukaan).
G. H. von Wrightin mukaan rationaalisuus erottaa ihmisen muista eläimistä, mutta lausetta ei voi pitää täysin totena, sillä muuten olisi yhtä tosi että eläimet eivät opi mitään. 
== Käsitteitä ja tyyppejä ==
On olemassa paljon erilaisia rationaalisuuden käsitteitä ja tyyppejä , kuten harkintarationaalisuus (Ihmisen kyky pitäytyä omassa elämänsuunnitelmassaan), välineellinen ja tekninen rationaalisuus (tarkoituksena etsiä tehokkaimmat keinot päämäärien saavuttamiseen), arvorationaalisuus (hyvän elämän ymmärtäminen, viittaa onnellisuuden ajatukseen eli ymmärrykseen omista perimmäisistä päämääristämme)Niiniluoto & Halonen 1997, s. 343.
Mielipiderationaalisuus on John Pajusen luoma termi. Tällä tarkoitetaan sitä, että olisi olemassa rationaalisia mielipiteitä tai rationaalisia väitteitä, jotka ovat sisäisesti rationaalisia vaikkapa havaintoihin perustuvaa rationalismia. Tosiin väitteisiin uskominen ei voi olla kriteeri rationaalisuudelle. Rationaaliseen havaintoon pitää olla selkeät perustelut, miten havaintoon ollaan päädytty ja millä faktoilla. 
Kriittinen rationaalisuus tarkoittaa sellaista rationaalisuutta, jossa väite ja mielipide koetaan toistaiseksi hyväksyttäväksi, jos perustelut ovat parhaita mahdollisia ja toistaiseksi pitäviä. Muun muassa pragma-dialektiikka pyrkii olemaan kriittisen rationalismin mukainen teoria. Kun taas geometrisessä rationaalisuudessa rationaalista on vain täysin paikkansapitävät väitteet ja mielipiteet, jotka ovat loogisten tosiasioiden puitteissa absoluuttisen varmoja. Tällaisia teorioita ovat luonnontieteiden monet teoriat Pajunen John. 2015. Luennot YFIP250 Kriittinen ajattelu ja tieteellinen kommunikaatio. Jyväskylän avoin yliopisto verkko-opinnot. Väittelyn teoriaa ja teoriaa argumenteista-luentosarjasta: rationaalisuus.. 
Pragma-dialektiikassa argumentaation ja sen ympärillä olevien käsitteiden määritelmissä keskustellaan rationaalisuudesta siten, että kyseisen teorian mukaan argumentaatiossa on tarkoituksena vakuuttaa rationaalinen (järkevä) kuulija annettujen perustelujen perusteella väitettyyn väitteeseen. Prosessirationaalisuus tarkoittaa pragma-dialektiikan kymmenen säännön puheenvuorojen kokonaisuuteen keskittyvää rationaalisuutta. 
Formaali rationaalisuus eli keinorationaalisuus tarkoittaa tietynlaista laskelmoivaa toimintaa. Toimija yrittää saavuttaa tietynlaisen asioiden tilan (päämäärän) valitsemalla sopivimmat välineet huomioon ottaen tilanteen tosiseikat. Toiminnan rationaalisuus on sen tehokkuus saavuttaa haluttu päämäärä. 
Substantiaalisesta rationaalisuudesta eli päämäärärationaalisuudesta on kyse kun toimintaa arvioidaan lopullisten päämäärien, arvojen ja periaatteiden kannalta.
== Tutkimus ==
Suomessa rationaalisuutta ja järkeä ovat tutkineet muun muassa professori Timo Airaksinen, filosofian kandidaatti Ilpo Halonen ja professori Ilkka Niiniluoto.
== Katso myös ==
* Järki
* Rationalismi
* Rationaalisen valinnan teoria, taloustieteellinen politiikan teoria
* Rajoitettu rationaalisuus
== Lähteet ==
* 
* 
=== Viitteet ===
== Kirjallisuutta ==
* 
* 
Luokka:Filosofian termit
Luokka:Rationalismi
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit