nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Kyläyhdistys

Kyläyhdistys on Suomessa kylätoimintaa harjoittava yhdistys. 
Laajemmassa mielessä kyläyhdistyksiksi kutsutaan myös kylätoimikuntia (rekisteröimätön yhdistys) ja taajamissa toimivia asukasyhdistyksiä. Kyläyhdistykseksi voidaan kutsua näiden lisäksi myös nuorisoseuraa, maamiesseuraa tai muuta yhdistystä, joka harjoittaa järjestäytynyttä kylätoimintaa. Suomessa kyläyhdistyksiä on noin 3100 ja kylätoimikuntia noin 900.
Kylätoimintaa harjoittavat muualla maailmassa erilaiset kyläyhdistykset, kylätoimikunnat ja esimerkiksi Ruotsissa myös kyläosuuskunnat. Joissakin maissa - ja Suomessakin parissa kunnassa - kylätoimikunta voi olla julkishallinnon alimman tason toimielin.
==Toimialue ja toiminta-ajatus==
Kyläyhdistyksen toimialue on yleensä yksi kylä. Tosin kunkin kylän historiasta ja erilaisista määrittelyistä johtuen kyläyhdistyksen toimialue saattaa olla useampi kylä tai joskus jopa vain osa kylästä. 1990-2000-luvuilla kylätoimikunnat ovat joskus rekisteröityessään yhdistyneet useamman kylän yhteiseksi kyläyhdistykseksi.
Kyläyhdistys edustaa kylän kaikkia asukkaita. Kyläyhdistyksen rooli on olla kylän eri yhdistysten ja toimijaryhmien yhteinen foorumi, jossa voidaan keskustella koko kylää koskettavista asioista ja muun muassa sovitella vuoden toimintakalentereita yhteen. Kyläyhdistykset ovat paikallisia kansalaisjärjestöjä. 
Kyläyhdistys voi laatia kylän kehittämistä koskevan kyläsuunnitelman, jonka toimenpiteitä toteuttavat kyläyhdistys, muut kylällä toimivat yhdistykset, yritykset, kunta ja muut organisaatiot.
==Hallinto ja historia==
Rekisteröidyn kyläyhdistyksen hallinto on normaali suomalainen yhdistyshallinto: vuosikokous ja hallitus. Rekisteröimättömässä kylätoimikunnassa kylätoimikunta-nimikkeellä kutsutaan sekä yhdistystä että sen hallitusta. Kyläyhdistyksen puheenjohtajaa kutsutaan monesti epävirallisesti kyläpäälliköksi. Kyläyhdistyksien vuosikokouksia kutsutaan vielä usein kyläkokouksiksi.
Kyläyhdistyksiä, tuolloin lähinnä kylätoimikuntia, perustettiin eniten 1980-luvulla. Eri maakunnissa perustamisen vilkkain ajankohta oli eri vuosina. Nykyään suurin osa uusista kyläyhdistyksistä perustetaan suoraan rekisteröidyksi yhdistykseksi.
Kyläyhdistykset voivat olla jäseninä maakunnallisissa yhdistyksissään, jotka ovat puolestaan Suomen Kylätoiminta ry:n jäseniä. Tämän lisäksi monet kyläyhdistykset ovat esimerkiksi seutukuntansa maaseudun kehittämisyhdistyksen jäseniä.
==Katso myös==
*Kyläkokous
== Lähteet ==
Luokka:Järjestöt
Luokka:Kylätoiminta
Kyrönjoen vesistöalue

Kyrönjoen vesistö (vesistöaluetunnus 42) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Kyrönjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 4922,97 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 6,81 %.
Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet :
* Kyrönjoen alaosan alue (42.01)
* Kyrönjoen keskiosan alue (42.02)
* Kyrönjoen yläosan alue (42.03)
* Jalasjoen alue (42.04)
* Mustajoen valuma-alue (Jalasjärvi) (42.05)
* Lehmäjoen valuma-alue (42.06)
* Seinäjoen valuma-alue (42.07)
* Hirvijoen valuma-alue (42.08)
* Kainastonjoen valuma-alue (42.09)
==Kyrönjoen valuma-alue==
Kyrönjoen valuma-alueeseen kuuluu yli 100 hehtaarin järvistä Kotilammin tekojärvi Isossakyrössä. Yksi pienimmistä järvistä alueella on Korvajärvi.
==Jalasjärven valuma-alue==
Jalasjärven valuma-alueeseen kuuluvat yli 100 hehtaarin laajuisista järvistä Jalasjärvi Jalasjärven Jokipiissä sekä Pitkämön tekojärvi Kurikassa. Alue käsittää Mustajoen, Koskutjoen, Ilvesjoen ja Jalasjoen.
Kyrönjoen haaroista Jalasjärven valuma-alueeseen kuuluvat Jalasjoen varrella ja latvoilla olevat alueet, joissa vesi virtaa pohjoiseen. Vedenjakajana on Parkanon ja Jalasjärven rajalla oleva Saarijärvi. Valuma-alue jatkuu Koskuen ja Jalasjärven kirkonkylän kautta Kurikkaan, jossa Pitkämön tekojärven jälkeen Jalasjoki yhtyy Kauhajoen kanssa Kyrönjoeksi.
==Seinäjoen valuma-alue==
Seinäjoen valuma-alueeseen kuuluvat Kalajärven tekojärvi Peräseinäjoella (nykyään Seinäjoki), Kyrkösjärven tekojärvi Seinäjoella ja Ilmajoella, Liikapuron tekojärvi Jalasjärven Ylivallissa sekä Iso Madesjärvi Jalasjärvellä.
==Kauhajoen valuma-alue==
Kauhajoen valuma-alueeseen kuuluvat Kauhajoella sijaitsevat Ikkeläjärvi ja Kauhajärvi.
== Lähteet ==
=== Viitteet ===
==Aiheesta muualla==
* Länsi-Suomen ympäristökeskus: Kyrönjoen valuma-alue
* Länsi-Suomen ympäristökeskus: Kyrönjoen valuma-alueen kartta
*
Kyssäkaali

Kyssäkaali (Brassica oleracea var. gongylodes) eli kaalirapi on kaalin (Brassica oleracea) muunnos, joka on yleinen viljelykasvi Etelä- ja Keski-Euroopassa.
== Kyssäkaalin viljely ==
Kyssäkaali on viljelykasvina varsin uusi, sillä sen viljely on aloitettu Euroopassa vasta 1500- ja 1600-luvun vaihteessa. Suomessa viljely on aloitettu paljon eteläisempää Eurooppaa myöhemmin, ja se on nykypäivänäkin vähäistä, vaikka kyssäkaali sopisikin käyttömahdollisuuksiensa ja kasvuvaatimuksiensa puolesta viljeltäväksi myös Suomessa. Suurin osa Suomen markkinoilla myytävistä kyssäkaaleista on peräisin Saksasta, missä kasvin viljely on yleistä. Kyssäkaali on nopeakasvuinen, ja siitä voidaan saada vuoden aikana jopa kolme satoa.
== Ulkonäkö ja lajikkeet ==
Kyssäkaali muistuttaa ulkomuodoltaan lanttua ja naurista. Kyssäkaalin syötävä osa on sen mukula, ”kyssä”, tosin vartta käytetään yleisesti rehuna. Kyssäkaalin ulkomuoto vaihtelee lajikkeittain, joita on maailmassa muutamia kymmeniä. Yleisiä lajikkeita ovat muun muassa Lanro, Blavo, Kolibri ja Bocol.
== Ravintosisältö ==
100 grammaa kyssäkaalia sisältää 90 grammaa vettä, 4,2 grammaa hiilihydraatteja sekä vitamiineista erityisesti C-vitamiinia, jota voi olla kyssäkaalissa jopa 60 mg. Tämä vastaa 80 prosenttia aikuisen päivittäisestä saantisuosituksesta. Edellisten lisäksi 100 grammassa kyssäkaalia on useita hivenaineita, kuten 320 mg kaliumia (10 % päivän saantisuosituksesta). Kyssäkaalin proteiinipitoisuus on varsin pieni – 100 grammassa kyssäkaalia on proteiinia vain 0,5 grammaa.
== Lähteet ==
* 
* 
Luokka:Kaalit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kytkykauppavirhe

Kytkykauppavirhe on argumentaatiovirhe, jossa oletetaan johonkin objektiin assosioituvan ominaisuuden periytyvän kuin kytkykauppana tämän objektin subjekteille.
Tämän virheen yleinen kaava on seuraava:
#A on jokin aatesuunta, ideologia, argumentti tms. objekti
#B on ominaisuus, joka assosioidaan A:han
#Henkilö X edustaa A:ta
#Siispä henkilö X edustaa myös B:tä (hän saa B:n "kytkykauppana" A:n kanssa)
Virhe on siinä, että assosiaatio ei tarkoita samaa kuin ja. Tässä virheessä assosiaatio samaistetaan additioon (ja -termiin). Mikäli esimerkin toisessa lauseessa olisi termi B on ominaisuus, joka esiintyy yhdessä kiinteästi A:n kanssa, päätelmä olisi validi.
Esimerkki kytkykauppavirheestä on:
:Pekka on kommunisti. Kommunismi ja ateismi käyvät käsi kädessä. Pekka on siis ateisti.
Luokka:Argumentaatiovirheet
Kyösti Jaakonsaari

Kyösti Jaakonsaari on suomalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Jaakonsaari pelasi Tampereen Pyrinnössä kolme kautta miesten pääsarjassa.Kyösti Jaakonsaari – Suomen Koripalloliitto Pyrinnön jälkeen Jaakonsaari pelasi Jyväskylässä alemmilla sarjatasoillahttps://www.instagram.com/p/2GsFzMG1fj/.
== Tilastot ==
=== Runkosarja ===
Kausi 	Joukkue 	Sarja 	O 	PTS	PTS YHT
1954 	Tampereen Pyrintö	SM-sarja	9 	1,0	9
1955 	Tampereen Pyrintö	SM-sarja	18	1,1	19
1956 	Tampereen Pyrintö	SM-sarja	10	2,0	2
Yhteensä	Yhteensä 	SM-sarja	37	0,8	30
*O = ottelut, PTS = pistekeskiarvo, PTS YHT = pisteet yhteensä
== Lähteet ==
* Kyösti Jaakonsaari Suomen Koripalloliitto
=== Viitteet ===
Luokka:Suomalaiset koripalloilijat
Käenkaali-mustikkatyyppi

Hi there,
We run an Instagram growth service, which increases your number of followers both safely and practically. 
- Guaranteed: We guarantee to gain you 300-1000+ followers per month.
- Real, human followers: People follow you because they are interested in your business or niche.
- Safe: All actions are made manually. We do not use any bots.
The price is just $60 (USD) per month, and we can start immediately.
If you are interested, and have any questions, reply back and we can discuss further.
Kind Regards,
Megan
Kämnerinoikeus

Kämnerinoikeus ( < < ) oli Ruotsissa ja Suomessa tuomioistuin, joka toimi kaupungeissa raastuvanoikeuden alaisuudessa. Suomessa kämnerinoikeudet lakkautettiin vuonna 1868, jolloin niiden käsittelemät asiat siirtyivät raastuvanoikeuden ratkaistavaksi. Kämnerinoikeudessa käsiteltiin muut riita-asiat paitsi vekseli- ja merioikeusasiat ja eräät muut raastuvanoikeudelle kuuluneet asiat. Kämnerinoikeus ratkaisi myös vähäisempiä rikosasioita. Ensimmäinen muutoksenhakuaste oli raastuvanoikeus.
Kämnerinoikeuksien lakkauttamisvuonna 1868 oli Suomessa seitsemän kämnerinoikeutta: Turun hovioikeuspiirissä Helsingin, Turun ja Porin kämnerinoikeudet, Vaasan hovioikeuspiirissä Vaasan ja Oulun kämnerinoikeudet sekä Viipurin hovioikeuspiirissä Viipurin ja Haminan kämnerinoikeudet.Ahmas, s. 73. 
==Lähteet==
===Kirjallisuus===
* 
===Viitteet===
Luokka:Oikeushistoria
Luokka:Suomen entiset tuomioistuimet
Käpylän hiidenkirnu

Käpylän hiidenkirnu on hiidenkirnu, joka sijaitsee Helsingissä Käpylän yhtenäiskoulun pohjoispuolisella kalliolla, vanhan hyppyrimäen vieressä. Kirnu on läpimitaltaan 170×140 cm. Luonnonmuodostelmaa pidettiin luokassaan Helsingin suurimpana, mutta 1990-luvulla Pihlajamäessä todettiin olevan suurempi hiidenkirnu. Nähtävyyttä kiertää metallinen kaide. Se on vuonna 1958 rauhoitettu luonnonmuistomerkki.
Hiidenkirnu sijaitsee Helsingin kaupungin maalla. 
== Lähteet ==
Luokka:Suomen hiidenkirnut
Luokka:Käpylä
Luokka:Helsingin luonto
Luokka:Suomen luonnonmuistomerkit
Kärkkä

Kärkkä on Salon kaupunginosa, joka rajoittuu rantarataan, Merikulmantiehen ja Salonjokeen.Salon kaupungin kartta, johon on merkitty kaupunginosien rajat ja numerot; lisäksi erillinen luettelo kaupunginosien nimistä 
==Palvelut==
Alueella sijaitsee Salon Sokeritehdas, joka lopetti toimintansa vuonna 2006. Osa rakennuksista on purettu/puretaan.
== Lähteet ==
Luokka:Salon kaupunginosat
Kärkkäinen

Kärkkäinen on suomalainen sukunimi. Se voi tarkoittaa seuraavia:
==Henkilöt==
*Elise Kärkkäinen (1954–2018), englantilaisen filologian professori
*Hannes Kärkkäinen (1902–1938), uimahyppääjä
*Heini Kärkkäinen (s. 1966), pianisti
*Ilkka Kärkkäinen (s. 1960), graafinen suunnittelija ja mainostoimiston perustaja
*Ilpo Kärkkäinen, harmonikansoittaja ja iskelmälaulaja
*Jaana Kärkkäinen (s. 1960), pianisti
*Jani ”Jantsa” Kärkkäinen (1969–2008), muusikko
*Janne Kärkkäinen (s. 1976), muusikko
*Jonnaemilia Kärkkäinen (s. 1982) (taiteilijanimi Jo Angel), laulaja, säveltäjä ja sanoittaja
*Juha Kärkkäinen (s. 1967), liikemies ja lehtikustantaja
*Jukka Kärkkäinen (s. 1961), näyttelijä
*Kalle Kärkkäinen (1907–1953), huonekalutehtailija ja teollisuusneuvos
*Kari Kärkkäinen (s. 1970), poliitikko
*Kata Kärkkäinen, myöhemmin Souri (s. 1968), malli ja kirjailija
*Kerttu Kärkkäinen (1881–19XX), kirjailija
*Matti Kärkkäinen (s. 1945), metsätieteilijä, professori
*Mikko Kärkkäinen (s. 1980), urheilija
*Olli-Pekka Kärkkäinen (s. 1958), suunnistaja ja kestävyysurheiluvalmentaja
*Olli Kärkkäinen, taloustieteilijä
*Pertti Kärkkäinen (1933–2017), suurlähettiläs
*Petteri Kärkkäinen (s. 1978), jalkapalloilija
*Pyry Kärkkäinen (s. 1986), jalkapalloilija
*Päivi Kärkkäinen (s. 1955), Suomen Kansallisoopperan pääjohtaja
*Sanna Kärkkäinen, endurokuljettaja
*Seppo Kärkkäinen (s. 1935), taidemaalari ja graafikko
*Tapani Kärkkäinen (s. 1962), kääntäjä ja toimittaja
*Tapio Kärkkäinen (s. 1942), koripalloilija
*Tomi Kärkkäinen (s. 1969), jalkapalloilija ja valmentaja
*Tommi Kärkkäinen (s. 1969), säveltäjä
*Tuomas Kärkkäinen, graafinen suunnittelija, kuvittaja ja muusikko
*Veli-Matti Kärkkäinen (s. 1958), kristillinen kirjailija ja teologian professori 
*Viki Kärkkäinen (1883–1946), toimittaja, kääntäjä ja runoilija
*Yrjö Kärkkäinen (1918–2017), Rajavartiolaitoksessa palvellut kenraaliluutnantti
==Muut==
*J. Kärkkäinen, tavarataloyritys.
Käräjähuone

Käräjähuone oli aiemmin Suomessa valtion kihlakunnanoikeuksien istuntoja varten varaama toimitila.
== Historiaa ==
Kihlakunnanoikeuksien käräjähuoneista vuonna 1925 annetulla laillaLaki kihlakunnanoikeuksien käräjähuoneista (17.7.1925) lakkautettiin tammikuun 1. päivästä 1926 alkaen manttaaliin pannun maan omistajien velvollisuus käräjäkartanon rakentamiseen ja kunnossapitoon. Vuodesta 1926 alkaen käräjähuoneet hankittiin ja niitä pidettiin kunnossa valtion toimesta ja kustannuksella.
== Säännökset ==
Käräjähuoneista annetussa asetuksessa säädettiin käräjähuoneistoista seuraavaa:Asetus käräjähuoneistoista (17.7.1925).:
Jokaisessa käräjäkunnassa, missä valtio ei hankkinut pysyvää käräjähuoneistoa, oli huoneiston toimittaminen käräjien pitämistä varten tarjottava urakalle kruununvoudin toimesta enintään kolmeksi kalenterivuodeksi kerrallaan.
=== Käräjähuoneiston laatu ===
Käräjähuoneistossa tuli olla riittävän avara istuntohuone, odotushuone käräjäyleisölle, oma huone oikeuden puheenjohtajalle sekä huone viralliselle syyttäjälle ja asianosaisten asiamiehille, paitsi jos maaherra oli harkinnut, että paikallisiin asunto-olosuhteisiin nähden pienempi käräjähuoneisto oli tyydyttävä. Se, joka otti pitääkseen käräjähuoneiston, oli velvollinen toimittamaan siihen tarpeellisen sisustuksen, lämmön ja valaistuksen sekä huolehtimaan sen siivouksesta.
=== Tarjoukset käräjähuoneiston pitämisestä ===
Kruununvoudin tuli julkisella kuulutuksella jokaisessa käräjäkuntaan kuuluvassa kunnassa kehottaa niitä, jotka halusivat ottaa käräjähuoneiston pitämisen urakalle, 30 päivän kuluessa lähettämään kruununvoudille kirjalliset tarjouksensa. Kruununvouti lähetti tehdyt tarjoukset sekä muut asiassa kertyneet asiakirjat kihlakunnantuomarille lausunnon saamista varten. Sitten kun kihlakunnantuomari oli lähettänyt lausuntonsa, tuli kruununvoudin toimittaa asiakirjat oman lausuntonsa ohella maaherralle, joka ratkaisi asian ja määräsi kruununvoudin tekemään kirjallisen sopimuksen sen kanssa, jonka tarjous oli hyväksytty. Ellei hyväksyttävää tarjousta ollut tehty, oli maaherran harkinnan mukaan joko käräjähuoneiston pitäminen tarjottava uudelleen urakalle tai hankittava huoneisto muulla tavalla.
== Lähteet ==
=== Lakiviitteet ===
Luokka:Oikeuslaitos
Luokka:Suomen oikeushistoria
Luokka:Tilat
Käräjätuomari

Käräjätuomari on Suomessa alioikeuden muun kuin päällikkötuomarin virkanimi. 1970-luvulta alkaen käräjätuomareita on ollut kihlakunnanoikeuksissa. Raastuvanoikeuksissa tuomarit olivat oikeusneuvosmiehiä. Alioikeusuudistuksen yhteydessä vuonna 1993 paikalliset tuomioistuimet yhdenmukaistettiin käräjäoikeuksiksi ja tuomarit ovat olleet käräjätuomarin virassa. Virat on jaettu kahteen palkkaluokkaan. Käräjäoikeuden päällikkötuomaria kutsutaan laamanniksi.
==Nimittäminen==
Käräjätuomarit, kuten muutkin vakinaiset tuomarit, nimittää tasavallan presidentti. Nimitys valmistellaan tuomarinvalintalautakunnassa.
Luokka:Oikeuslaitos
Luokka:Oikeusalan ammatit
Käsikirjoittaja

Käsikirjoittaja tekee käsikirjoituksen eli suunnitelman siitä, millainen elokuvasta, näytelmästä tai muusta vastaavasta tuotannosta tulee. Käsikirjoittaja on usein mukana koko tuotannon ajan, sillä käsikirjoitusta yleensä muokataan useaan otteeseen tuotannon edetessä. Käsikirjoittaja on toisinaan myös tuotannon ohjaaja. Käsikirjoittaja ei luo itsenäistä teosta vaan ainoastaan suunnitelman, jonka pohjalta voidaan ryhtyä toteuttamaan tuotantoa.
Elokuvakäsikirjoittajaksi voi opiskella muun muassa Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun elokuvataiteen osastolla sekä joissakin ammattikorkeakouluissa. Monet tämän päivän elokuva- ja televisiokäsikirjoittajista ovat myös itseoppineita tai muualla kuin elokuvakoulussa oppinsa saaneita kirjoittajia. Käsikirjoittajaksi voi ryhtyä kuka tahansa, joka pystyy kirjoittamaan mielenkiintoisen ja samaistuttavan tarinan. Muodollisia oppiarvovaatimuksia käsikirjoittajan ammattiin ei ole.
== Elokuvakäsikirjoittaja ==
Tyypillisesti elokuvakäsikirjoituksesta vastaa yksi henkilö.
Elokuvakäsikirjoittaja voidaan myös palkata kirjoittamaan jo olemassa oleva tarina elokuvakäsikirjoitukseksi, kehittämään ja dramatisoimaan jo kirjoitettua käsikirjoitusta tai sovittamaan elokuvakäsikirjoitukseksi jokin muu teksti, kuten novelli tai runo. Elokuvakäsikirjoittajan ammattitaito koostuu mielikuvituksen ja tarinankerronnan taidon lisäksi kyvystä hahmottaa dramaturgisia kokonaisuuksia, käsitellä asioita kertovalla ja mielenkiintoisella tavalla ja nähdä uusia näkökulmia olemassa olevista asioista. Henkilöhahmojen luominen ja heidän ominaisuuksiensa aukikirjoittaminen ja elokuvalliseen kerrontaan sopivaksi muokkaaminen on yksi käsikirjoittajan haasteellisimmista tehtävistä.
== Televisiokäsikirjoittaja ==
Televisiokäsikirjoittajien ammatissa työtehtävät voivat olla elokuvaa rajatumpia. Esimerkiksi jatkuvajuonisen saippuasarjan käsikirjoittamisesta vastaa suurempi käsikirjoitusryhmä, jossa kirjoittamisen ja tarinan kehittelyn eri vaiheet ja osa-alueet on annettu eri tekijöiden vastuulle . Ryhmässä työskentelee muun muassa script editor, jonka tehtävä on viimeistellä käsikirjoitus eli tiivistää, rytmittää ja tasapainottaa sitä. Sarjan suuremmista tarinalinjoista päättää yleensä tuottaja ja käsikirjoitustiimin johto yhdessä, ja sitä kehitellään yleensä ainakin yhden tuotantokauden verran etukäteen.
== Viitteet ==
==Aiheesta muualla==
*"Hyvä käsikirjoittaminen on tarkkaa ajattelemista" (kansanuutiset.fi)
*Käsikirjoittajan osa elokuvatuotannossa – osa 1 (produs.fi)
*Arkistovieraana: Tove Idström (areena.yle.fi)
K
K
Käsityöneuvos

Käsityöneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1977. Vuosien 1918–2013 aikana käsityöneuvoksen arvonimi on myönnetty 12 henkilölle.  
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähde
 1.  	2.12.1977  	Tyyne-Kerttu Virkki 	toimitusjohtaja, käsityönopettaja 	Helsinki 	
 2.  	9.12.1983  	Herman Luostarinen 	KteO, puuseppämestari 	Helsinki 	
 3.  	21.12.1984 	Mikko Rikkonen 	toimitusjohtaja, hammasteknikkomestari 	Valkeakoski 	
 4.  	1.7.1988  	Teemu Ypyä 	toimitusjohtaja, kultaseppä 	Tornio 	
 5.  	14.12.1990 	Martti Teinonen 	tekn. ain. opettaja, huonekalukiillottajamestari	Pori 	
 6.  	21.11.1991 	Pentti Taavitsainen 	liikkeenharjoittaja, parturimestari 	Kuopio 	
 7.  	27.11.1998 	Laina Kujanpää 	johtaja, kotiteollisuusopettaja 	Mikkeli 	
 8.  	27.11.1998 	Matti Villa 	vaatturimestari 	Turku 	
 9.  	1.12.2000  	Lars Nordberg 	toimitusjohtaja, hammasteknikkomestari 	Helsinki 	
 10.  	20.5.2005  	Bror Bäckström 	parturimestari 	Helsinki 	
 11.  	15.6.2007  	Jouko Pekkarinen 	teknisen työn lehtori, työsuojeluvaltuutettu 	Helsinki 	
 12.  	15.6.2007  	Juhani Saimovaara 	lehtori, yrittäjä, puuseppämestari, KM 	Lahti 	
 	 	 	 	 	
   	11.12.2015 	Martti Parkkamäki 	entinen lehtori, koristepuuseppä 	Kurikka 	
   	10.3.2017  	Eljas Juutilainen 	kellonvalaja (Juutilan valimo), maanviljelijä 	Kaavi  	
   	10.3.2017  	Antti Turkia 	yrittäjä 	Rovaniemi 	
   	27.6.2018  	Esko Soininen 	parturimestari, parturi 	Hyvinkää 	
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Käskynhaltija

Käskynhaltija () on valtion tiettyyn osaan nimitetty hallitsijaa tai hallitusta edustava alueen ylin virkamies. Hän voi olla sekä siviilihallinnollinen että sotilaallinen tai vain hallinnollinen viranomainen. Aikojen saatossa käskynhaltijoina ovat toimineet kenraalikuvernöörit, prokonsulit, satraapit, sijaishallitsijat ja varakuninkaat. Suomessa maaherrat ja sittemmin kuvernöörit toimivat kuninkaan sekä keisarin ja suuriruhtinaan käskynhaltijoina.
==Lähteet==
* Pieni tietosanakirja, Otava 1958
* Otavan iso tietosanakirja, Otava 1963
Luokka:Virkamiehet
Käyttäytyminen

Käyttäytymisellä tarkoitetaan eliön tai järjestelmän toimintaa ja reagointia ulkoisiin ärsykkeisiin tai olosuhteiden muutoksiin. Järjestelmä voi olla joko luonnollinen tai keinotekoinen (ihmisen suunnittelema), ja tarkastelunäkökulman mukaan voidaan puhua joko elollisen (biologisen tai sosiaalisen) tai elottoman (fysikaalisen tai kemiallisen) järjestelmän käyttäytymisestä.
== Eläinten käyttäytyminen ==
Eläinten käyttäytymisellä tarkoitetaan eläimen suorittamia tekoja ja sen toiminnassa ilmeneviä reaktioita ympäristön tuottamiin ärsykkeisiin. Käyttäytyminen voi koostua sekä tietoisista että tiedostamattomista elementeistä, ja se voi olla joko vapaaehtoista tai pakotettua. Käyttäytymistä ohjaa eläimen sisäeritysjärjestelmä ja sen tuottamat hormonit sekä hermosto. Kullekin eläinlajille tyypillisen käyttäytymisen moninaisuus ja monimutkaisuus ovat yleensä verrannollisia lajin hermoston monimutkaisuuteen.
Ihmisen käyttäytymistä tutkitaan käyttäytymistieteissä, joita ovat muun muassa psykologia, sosiaalipsykologia ja antropologia. Muiden kuin ihmislajin käyttäytymistä tutkii erityisesti eläinpsykologia eli etologia.
Ihmisen käyttäytymistä ohjaavat sisäerityksen ohella myös opitut käyttäytymissäännöt ja normit eli etiketti. Käyttäytymissääntöjen filosofista perustaa puolestaan tutkii etiikka.
==Katso myös==
* Behaviorismi
* Eläinten käyttäytyminen
* Etologia
* Haastava käytös
* Ihmisen toiminta
* Käytöshäiriö
* Käytöstapa
* Normi
* Psykologia
* Tabu
* Vaisto
* Vietti
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Käyttäytymistiede

Käyttäytymistieteet käsittävät ne tieteenalat, jotka tutkivat ihmisten ja eläinten toimintaa, vuorovaikutusta ja käyttäytymistä.
Käyttäytymistieteisiin voidaan lukea muun muassa
*psykologia (mukaan lukien sosiaalipsykologia)
*antropologia
*sosiobiologia
*biologinen psykologia
*etologia
Käyttöarvo

Käyttöarvo on hyötyesineen arvo käyttäjälle sinänsä, ei sen arvo myytäessä.Tiainen 1983: 633.
==Lähteet==
Tiainen, Jorma O. (toim). 1983. Tietojätti A-Ö: Gummeruksen yksiosainen tietosanakirja. Jyväskylä: Gummerus. ISBN 951-20-2429-2
===Viitteet===
Luokka:Taloustieteen käsitteet
Käyttöoikeus

Käyttöoikeus on oikeudellinen valta käyttää toisen omistamaa kiinteistöä tai irtainta esinettä. Se kuuluu rajoitettujen esineoikeuksien piiriin. Käyttöoikeudet jaetaan kahteen ryhmään, joista toisessa käyttöoikeuteen sisältyy valta hallita esinettä (esimerkiksi vuokraoikeus irtaimeen esineeseen, huoneenvuokraoikeus ja maanvuokraoikeus) ja toiseen tällaista oikeutta ei sisälly (esimerkiksi rasiteoikeus). Käyttöoikeus saadaan joko sopimuksella, testamentilla tai viranomaisen päätöksellä. Käyttöoikeuden haltija ei yleensä voi luovuttaa sitä kolmannelle. Käytön päätyttyä esine on palautettava takaisin omistajalleen olennaisesti alkuperäisessä kunnossa.Otavan iso tietosanakirja, Otava 1960–1965.Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966.Factum, Weilin+Göös 2003–2005.
Suomen lainsäädännössä on säädelty maanvuokrausta, huoneenvuokrausta, metsästysoikeuden vuokrausta, kalastusoikeuden vuokrausta, testamenttiin perustuvaa käyttöoikeutta ja viranomaisen perustamia rasitteita. Sen sijaan kiinteistöeläkkeestä, metsänhakkuuoikeudesta ja oikeudesta ottaa maa-aineksia toisen alueelta on olemassa pääasiassa oikeuskäytännössä kehittynyttä tapaoikeudellista normistoa.Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa I palstat 409–412.
Viranomaisen valvonnassa tai viranomaisen perustamien käyttöoikeuksien oikeusvaikutukset asianomaisten välillä ja suhteessa kolmansiin sekä käyttöoikeuden voimassaolo, muuttaminen ja lakkaaminen on säännelty laeilla. Sen sijaan sopimukseen perustuvien käyttöoikeuksien kohdalla vallitsee sopimusvapauden periaate. Tällöin oikeudet ja velvollisuudet määritellään sopimuksen perusteella, ellei lainsäädännöstä tai hyvän tavan vaatimuksesta muuta johdu. Käyttöoikeussopimukset ovat vapaamuotoisia, ja ne voivat olla suullisia, kirjallisia tai konkludenttisia, jolloin sitoutumistahto osoitetaan käyttäytymisellä.
== Katso myös ==
* Omistusoikeus
* Vallintaoikeus
==Lähteet==
Luokka:Esineoikeus