nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Heikko happo

Heikko happo on happo, jonka vetyionien tuotantoreaktio eli protolyysi ei tapahdu täydellisesti, vaan happo jää osittain hajonneena tasapainotilaan, toisin kuin vahva happo. Heikon hapon hajoamistuotteena saatava ioni eli konjugaattiemäs on emäksinen, joten se pystyy helposti sitomaan takaisin irronneen vetyionin. Tästä syystä heikon hapon liuoksen vetyionikonsentraatio on aina selkeästi pienempi kuin itse hapon konsentraatio. Heikon hapon vesiliuoksen pH on siis suurempi kuin yhtä väkevän vahvan hapon vesiliuoksen pH.
Heikon hapon määritelmä riippuu ainoastaan hapon kemiasta, eikä liuoksen väkevyydestä. Toisin sanoen heikkoa happoa väkevöittämällä ei saa vahvaa happoa tai vahvaa happoa laimentamalla heikkoa happoa. Monet orgaaniset hapot, kuten erilaiset karboksyylihapot, ovat heikkoja happoja. Heikko happo voi kuitenkin olla syövyttävä aine siinä missä vahvakin. 
Hapot muodostavat kuitenkin vahvuutensa perusteella jatkuvan sarjan, jonka toisessa päässä ovat vahvat hapot ja toisessa päässä heikot hapot. Näin siis heikkojenkin happojen vahvuudessa on eroja; toiset heikot hapot protolysoituvat enemmän kuin toiset, mikä näkyy happojen erisuuruisina happovakioina. Heikkona happona pidetään yleensä happoa, jonka happovakio Ka<1. Joskus heikot hapot jaetaan vielä selvästi heikkoihin sekä heikohkoihin happoihin. Heikohkot hapot ovat heikoista hapoista vahvimpia, kuten esimerkiksi vetyfluoridi (HF). Tämä jaottelu on kuitenkin epävirallinen, eikä heikohkojen ja selvästi heikkojen happojen välillä ole selkeää rajaa. 
Vahvatkin hapot ovat eräänlaisia heikkoja happoja, koska niidenkin konjugaattiemästen emäksisyys on havaittavissa, vaikka se onkin äärimmäisen pieni. Yleensä heikolla hapolla kuitenkin tarkoitetaan vain happoja, joiden liuoksissa hajonnutta happoa on vain pieni määrä.
Laskuissa tehdään heikoille hapoille yleensä se yksinkertaistus, että hajoamattoman hapon määrä on sama kuin hapon kokonaismäärä. Vahvimpien heikkojen happojen liuoksista laskettaessa tämä yksinkertaistus voi kuitenkin tehdä merkittävänkin virheen lopputuloksiin.
== Heikkoja happoja ==
* vetyfluoridi (HF)
* ortofosforihappo (H3PO4)
* typpihapoke (HNO2)
* rikkihapoke (H2SO3)
* metaanihappo eli muurahaishappo (HCOOH)
* etaanihappo eli etikkahappo (CH3COOH)
* oksaalihappo ((COOH)2)
* ammoniumioni (NH4+)
H
Heikko vuorovaikutus

Heikko vuorovaikutus eli heikko ydinvoima on yksi neljästä perusvuorovaikutuksesta. Muut ovat gravitaatio eli painovoima, sähkömagneettinen vuorovaikutus ja vahva vuorovaikutus eli vahva ydinvoima.
== Ominaisuuksia ==
Heikolle vuorovaikutukselle ominainen piirre on se, että se pystyy vaihtamaan hiukkasen toiseksi. Ensimmäinen havaittu heikon vuorovaikutuksen ilmiö oli beetahajoaminen, jolle Enrico Fermi kehitti niin kutsuttuihin heikkoihin virtoihin perustuvan teoreettisen kuvauksen 1930-luvulla. Tätä teoriaa pidetään ensimmäisenä mallina heikosta vuorovaikutuksesta. Sittemmin on löydetty paljon muitakin heikon vuorovaikutuksen alaisia reaktioita. Heikon vuorovaikutuksen tuntevat kaikki leptonit ja kvarkit mukaan luettuna neutriinot, jotka eivät mahdollista pientä gravitaatiovuorovaikutusta lukuun ottamatta muulla tapaa vuorovaikuta.
Erikoisena piirteenä heikko voima rikkoo niin kutsutun pariteetti- eli P-symmetrian. Tämä tarkoittaa, että heikon vuorovaikutuksen ohjaamat reaktiot eivät ole symmetrisiä avaruuden peilauksissa. Kokeellisesti on myös osoittautunut, että P-symmetrian rikkoutuessa rikkoutuu myös niin kutsuttu varauskonjugaatio- eli C-symmetria, joka kuvaa hiukkasen vaihtamista antihiukkasekseen. Käytännössä tämä tarkoittaa, että hiukkanen ja antihiukkanen eroavat toisistaan. Kuitenkin nämä yhdessä eli CP-symmetria näyttää säilyvän. CP-symmetriassa ilmiö on samanlainen, jos hiukkaset korvataan antihiukkasillaan ja tilannetta katsotaan peilattuna.
Vuonna 1964 havaittiin CP-symmetrian rikkoutuvan pienessä osassa kaonien hajoamisia.
== Välittäjähiukkaset ==
Hiukkasfysiikan standardimallin mukaan perusvuorovaikutukset siirtyvät välittäjähiukkasten (mittabosonien) kuljettamana, joita on heikolla vuorovaikutuksella kolmenlaisia. Kaksi W-bosonia, sähkövaraukseltaan positiivinen ja negatiivinen, sekä yksi sähköisesti neutraali Z-bosoni. Näitä hiukkasia kutsutaan myös yhteisnimellä välibosoneiksi. Näillä bosoneilla on hiukkasfysiikan skaalassa suuri massa: W-bosoneilla noin 80 GeV/c2 ja Z-bosonilla noin 91 GeV/c2. Bosonien suuren massan takia heikon vuorovaikutuksen kantama on hyvin lyhyt, noin 10-17 m.
Fotonin tapaan myös välibosonit esiintyvät vapaina hiukkasina, joskin niiden elinaika on erittäin lyhyt.
== Sähköheikko vuorovaikutus ==
Sähkömagneettista vuorovaikutusta välittävän fotonin tapaan myös välibosonit ovat spin 1 -hiukkasia ja molempia vuorovaikutuksia voidaan kuvata eräänlaisten virtojen avulla. 1960-luvulla Sheldon Glashow, Steven Weinberg ja Abdus Salam onnistuivatkin yhdistämään sähkömagneettiset ja heikon voiman aiheuttamat ilmiöt yhteen mittakenttäteoriaan, jota kutsutaan sähköheikoksi teoriaksi. Teoriaan liittyvä spontaani symmetriarikko on keskeinen syy Higgsin bosonin keksimiselle.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Heikko vuorovaikutus
* SLAC – Weak Interaction
H
Heikkonäköisyys

Heikkonäköisyys on arkipäivän toimia haittaava näköaistin heikkeneminen. 
Heikkonäköisyys jaotellaan heikkonäköisyyteen ja vaikeaan heikkonäköisyyteen. Kyseessä on sokeutta lievempi ja huomattavasti yleisempi näkövamma. Heikkonäköisiksi ei määritellä ihmisiä, joiden näkökyky on silmälasien tai piilolinssien avulla normaali.
Heikkonäköisen näöntarkkuus on 0,05–0,3 normaalin tarkkuuden ollessa noin 0,8–2. Tiettyjen silmäsairauksien lisäksi heikkonäköisyydelle saattavat altistaa muun muassa ikääntyminen sekä A-vitamiinin puute ja aliravitsemus.http://www.nkl.fi/tietoa/aiheuttajat.htm
Maailman terveysjärjestön esittämän arvion mukaan maailmassa olisi tällä hetkellä noin 124 miljoonaa heikkonäköistä ihmistä.http://www.who.int/features/factfiles/vision/01_en.html
== Lähteet ==
H
Heimo

Heimo tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
* heimo (), tieteellisen luokittelun taso biologiassa
* heimo, kieleltään ja kulttuuriltaan yhtenäinen kansanosa
* Heimo, miehen etunimi
* Heimo, Uuden Fantasian toinen studioalbumi
* Heimo, Maple Crossin albumi
* Heimo Community Oy, suomalainen verkkoyhteisöä kehittävä startup-yritys
* Heimo, Tollander & Klärichin savukemerkki
* Heimo sukunimenä:
** Matti Heimo (s. 1980), suomalainen jalkapalloilija
** Mauno Heimo (1894–1938), suomalainen kommunistipoliitikko
** Teppo Heimo (s. 1984), suomalainen pikajuoksija.
Heimo (nimi)

Heimo on suomalainen miehen etunimi. Heimon nimipäivä on 15. joulukuuta.
Nimi tuli käyttöön kansallisromanttisena kautena 1800-luvulla, jolloin kansan eri heimot ja sukulaisuudet olivat vilkkaan harrastuksen kohteena. Tiettävästi ensimmäinen Heimo-niminen oli kansallisten harrastusten keskuspaikkoihin kuuluneessa Jyväskylässä vuonna 1878 syntynyt Heimo Helminen.
Suomessa on vuoden 2019 loppuun mennessä ollut kirjoilla 8 074 Heimo-nimistä miestä ja alle kymmenen samannimistä naista. Heistä suurin osa on 1900-luvun alkupuolella syntyneitä.
==Tunnettuja Heimoja==
* Heimo Aaltonen, pesäpalloilija
* Heimo Anttiroiko, lauluntekijä
* Heimo Haitto, viulutaiteilija
* Heimo Helminen, oikeustieteen lisensiaatti, vakuutusasiantuntija, Edistyspuolueen poliitikko ja ministeri
* Heimo Holopainen, "Holle", viihdemies
* Heimo Huotari, päätoimittaja
* Heimo Iivonen, kontra-amiraali
* Heimo Laaksonen, jalkapallovaikuttaja
* Heimo Lampi, Kouvolan hovioikeuden ent. presidentti
* Heimo Lepistö, näyttelijä
* Heimo Linna, poliitikko ja ministeri (Keskusta)
* Heimo Mäntynen, muusikko ja sovittaja
* Heimo Palander, elokuvaaja, tv-ohjaaja ja filmituotantopäällikkö
* Heimo Pihlajamaa, kirjailija ja kääntäjä
* Heimo Rautava, eräkirjailija
* Heimo Rekonen, kunnallisneuvos kansanedustaja (SKDL)
* Heimo Riihimäki, arkkitehti ja taidemaalari
* Heimo Saarilahti, jalkapalloilija
* Heimo Salonen, jännityskirjailija
* Heimo Susi, kirjailija
* Heimo Taskinen, hiihtosuunnistaja
* Heimo Tauriainen, television uutistoimittaja
* Heimo Turunen, yritysjohtaja ja teollisuusneuvos
* Heimo Ylihärsilä, Lapuan kunnan- ja kaupunginjohtaja 1954–1968
==Kuvitteellisia Heimoja==
* Heimo Hohto, Hullujussi-yhtyeen vieraileva tähti, Heimo Holopaisen esittämä hahmo
* Heimo Huima, sarjakuvahahmo (Ankronikka)
* Heimo Paila, hahmo Mankeli -tv-sarjassa
* Heimo Pohjonen, hahmo sarjakuvassa Korkeajännitys
* Heimo Vesa, hahmo sarjakuvassa Fingerpori
* Heimo Suominen, hahmo sarjakuvassa Mämmilä
== Lähteet ==
Luokka:Etunimet
Heinämäki (Sotkamo)

Heinämäki on kylä Sotkamossa, Kainuussa. Matkaa Sotkamon keskustaan on 14 km, Vuokattiin 19 km ja Kajaaniin 50 kilometriä.
Ensimmäinen asukas kylälle muutti 1608 ja nykyisin kylässä on n. 250 vakituista asukasta. Lisäksi Kusianjärvellä ja Matikanjärvellä on runsaasti kesäasutusta, runsaat 100 vapaa-ajan asuntoa. Kylän halki virtaa Kusianjoki ja valtatie 888 (Ristijärventie) tarjoa nopean liikenneyhteyden Sotkamoon ja Vuokattiin sekä Ristijärvelle. Kylän pohjoisosassa sijaitsee luultavasti Sotkamon suurin, pitkänmuotoinen ja osittain rimpinen avosuo, Solansuo, joka kuuluu Natura-alueisiin ja on siten valtion luonnonsuojelualue.
Kylä on palkittu "Vuojen Kaenuulaenen kylä" -tunnustuksella v. 2010.
== Kylätalo Heinis ==
Heinämäen kyläkeskuksena toimii Kylätalo Heinis. Heinämäen kyläseura ry:n omistama Kylätalo Heinis saneerattiin koulukartanosta kyläkeskukseksi v. 2005 - 2007 välisenä aikana.
Kylätalo on kylän vapaa-ajanviettopaikka kyläläisille, kylän vieraille ja loma-asukkaille. Päärakennuksesta löytyvät kyläsali, majoitus- ja kerhotilat (mm. biljardipöytä), saunaosasto sekä suurtalouskeittiö. Kilpatason (A2) frisbeegolf -kentälle 'Heinämäki DiscGolfPark' pääsee pelaamaan talon pihalta.
=== Talon historia ===
Heinämäen kantatilasta erotettiin Toivolan tila vuonna 1907. Jormaskylältä kotoisin ollut ja ristiriitaisia tunteita herättänyt ”Herra-Heikki”, eli ankara metsätyönjohtaja Heikki Korhonen, rakensi talon tälle paikalle vuonna 1915. Kylän koulu toimi yksityistaloissa vuodesta 1915 lähtien. Kun kylälle alettiin etsiä vakituisen koulun paikkaa, huomattiin Toivolan keskeinen sijainti ja talosta tuli Heinämäen koulu vuonna 1925. Vanhassa koulurakennuksessa on lohkotuista graniittikivistä tehty perustus ja helmipaneelivuoraus julkisivussa. Pihamaan laidalla on suuri kiviholvikellari.
Uudempi koulurakennus on vuodelta 1960 ja hyvin yleistä tyyppiä. Koulutoiminta päättyi 2004 ja rakennukset siirtyivät kyläseuran omistukseen vuonna
2005.
== Lähteet ==
* http://koti.kainuu.com/kpokyla/heinis.html
* http://www.ymparisto.fi/default.asp?contentid=88570&lan=FI
== Aiheesta muualla ==
* http://frisbeegolfradat.fi/rata/heinamaki_discgolfpark_sotkamo
* http://www.ymparisto.fi/download.asp?contentid=114332&lan=fi
* http://koti.kainuu.com/kpokyla/
Luokka:Sotkamon kylät
Luokka:Vuoden kainuulaiset kylät
Hekatonkheires

Hekatonkheires (, ), "satakätiset" olivat kreikkalaisen mytologian taruolentoja. Ne kuuluivat gigantteihin eli muotopuoliin jättiläisiin.
Hekatonkheires-veljeksiä oli kolme: Kottos, Gyges ja Briareos. Heillä kaikilla oli viisikymmentä päätä ja sata kättä. He taistelivat Zeuksen ja muiden kreikkalaisten jumalten puolella titaaneja vastaan. Taistelun lopuksi he heittivät kerralla kolmesataa kiveä titaanien vuorilinnoitukseen, jolloin titaanit antautuivat. Briareos lienee sama kuin Aigaion.
== Lähteet ==
* Suuri Tarukirja. Koko Kansan Kirjakerho, 1983. Sivu 22
Luokka:Kreikkalainen mytologia
Luokka:Jättiläiset
Heli Tolkkinen

Heli Susanna Nieminen (o.s. Tolkkinen, s. 3. elokuuta 1973) on suomalainen keihäänheittäjä, joka sijoittui pronssille alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 1992 tuloksella 60,12.
Heli Tolkkinen edusti Pudasjärven Urheilijoita ja häntä valmensi Aaro Tolkkinen. Hänen paras tuloksensa vanhan mallin keihäällä on 64,58, jonka hän heitti hallissa keihäänheiton talvi-SM-kilpailuissa Kajaanissa vuonna 1995. Hän sijoittui pronssille keihäänheitossa tuloksella 55,64 Mikkelissä 1993 järjestetyissä Kalevan Kisoissa. 
== Lähteet ==
*
===Viitteet===
Luokka:Suomalaiset keihäänheittäjät
Luokka:Vuonna 1973 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Hell (täsmennyssivu)

Hell voi viitata seuraaviin paikkoihin ja asioihin:
==Paikannimi==
* Hell, kylä Norjassa
==Henkilöitä==
* Sukunimenä:
**Günther Hell (s. 1978), italialainen jääkiekkomaalivahti
**Maximilian Hell (1720–1792), unkarilainen jesuiittapappi ja tähtitieteilijä
**Stefan Hell (s. 1962), saksalainen mikroskopiatutkija, Nobelin kemianpalkinnon saaja
*Taiteilijanimen osana:
**Richard Hell (oik. Richard Meyers, s. 1949), yhdysvaltalainen laulaja, basisti, lauluntekijä ja kirjailija
**DJ Hell (oik. Helmut Josef Geier, s. '1962), saksalainen DJ
==Muita==
*Hell, helvetin englanninkielinen nimitys. Tähän liittyvät:
**Hell, englantilainen yhtye
**Hell, James Brownin albumi
**Hell, Venomin albumi
**Hell: The Sequel, Bad Meets Evilin EP
**”Hell”, Blind Melonin musiikkikappale
**”Hell”, Disturbedin musiikkikappale
**”Hell”, Foo Fightersin musiikkikappale
**”Hell”, Squirrel Nut Zippersin musiikkikappale
**”Hell”, Tegan and Saran musiikkikappale
**”The Hell Song”, Sum 41:n musiikkikappale
**Hell, vuoden 2011 elokuva
**From Hell, vuoden 2001 elokuva
**In Hell, vuoden 2003 elokuva
**Hell Ride, vuoden 2008 elokuva
**Hell: A Cyberpunk Thriller, vuoden 1994 videopeli
**Hell Pizza, uusiseelantilainen pizzaketju
Helmi ja Heikki

Helmi ja Heikki eli Touhulan perhe () on Murat Bernard "Chic" Youngin kehittämä ja King Features Syndicaten levittämä sarjakuva. Youngin kuoleman jälkeen 1973 sarjaa alkoi piirtää hänen poikansa Dean Young. Helmi ja Heikki ilmestyy yksirivisenä strippinä ja viikonloppuisin myös nelirivisenä. Sarjaa julkaisee noin 2 300 lehteä 55 maassa 35 kielellä. Helmi ja Heikki on esiintynyt suomeksi myös nimillä Akseli ja Anni ja Tipsa ja Tottihttp://www.sci.fi/~karielk/com_enfi.htm Titles of Over 230 Comics in Finnish.
Ensimmäinen Blondie-strippi julkaistiin Yhdysvalloissa 8. syyskuuta 1930. Vuonna 2005 sarjakuva juhlisti 75-vuotista ilmestymistään sarjalla, jossa esiintyi muiden sarjojen piirroshahmoja.
==Sarjakuvan maailma==
Päähenkilöt ovat Heikki Heikkinen (Akseli Touhula, Dagwood Bumstead) ja tämän vaimo Helmi Heikkinen (Anni Touhula, Blondie Bumstead, o.s. Boopadoop). He menivät naimisiin stripissä 17. helmikuuta 1933 ja saivat kaksi lasta, tytön Kikin (Cookie) ja pojan Aleksanterin (Alexander, alun perin Baby Dumpling). Heillä on myös koira Sirkka (Daisy). Miljonäärin poika Heikki jäi perinnöttömäksi ja työskentelee Julius Tiitisen (Julius C. Dithers, vaimo Veera Tiitinen/Cora Dithers) firmassa ja Helmillä on oma pitopalvelu naapurinsa Tytti Nuutisen (Tootsie Woodley, mies Paavo Nuutinen/Herb Woodley) kanssa. Naapurustossa on myös eloisa pikkupoika Elmo (Elmo Tuttle). Muita hahmoja ovat postinkantaja (Mr. Beasley), kuppilan kokki, kolme työntekijätoveria, jotka kulkevat Heikin kanssa kimppakyydissä (yksi näistä on naapuri Paavo Nuutinen), ja Heikin parturi.
== Helmi ja Heikki Suomessa ==
Suomen Kuvalehdessä Helmi ja Heikki alkoi ilmestyä 21. tammikuuta 1956. Sarjakuva ilmestyy 15 eri lehdessä, kuten Suomen Kuvalehdessä kokosivun sarjakuvana viimeisellä sivulla. Monissa sanomalehdissä (muun muassa Aamuposti, Etelä-Suomen Sanomat, Karjalainen, Kaleva, Kymen Sanomat, Turun Sanomat, Warkauden lehti ym.) sarjakuva ilmestyy nimellä Touhulan perhe.
== Animaatio ==
Yhdysvalloissa tehtiin kaksi animoitua tv-spesiaalia perustuen näyteltyyn Blondie-sarjaan. Molemmat jaksot on julkaistu myös Suomessa vhs:llä 1990-luvulla Golden Voicen suomenkielisellä jälkiäänityksellä nimillä Helmi ja Heikki ja Helmi & Heikki - hääpäivä ja rankka päivä .
== Toistuvia teemoja ==
* Heikki viivästyttää kimppakyytiä myöhästymällä aamulla.
* Heikki tönäisee postimiehen kumoon kiirehtiessään töihin.
* Naapuruston pikkupoika Elmo tulee häiritsemään kysymyksillään Heikin nokkaunia.
* Tiitinen hermostuu Heikkiin.
* Heikki tekee korkeita kerrosvoileipiä.
* Heikki ei saa illalla unta.
Monikerroksiset kerrosvoileivät tunnetaan Yhdysvalloissa nimellä Dagwood sandwich sarjan päähenkilön mukaan.Blondie and Dagwood Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 4.1.2015.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Blondie and Dagwood - Virallinen kotisivu
*Featuresin Blondie-sivusto
Luokka:Strippisarjakuva
Luokka:Sarjakuvahahmot
Luokka:Yhdysvaltalainen sarjakuva
Helsingin yliopiston farmasian tiedekunta

Helsingin yliopiston farmasian tiedekunta on yksi Helsingin yliopiston yhdestätoista tiedekunnasta ja vastaa farmasian alan tutkimuksesta ja opetuksesta. Se on perustettu 1. tammikuuta 2004. Farmasian tiedekunta sijaitsee Viikin kampuksella.
Itsenäistä farmasian tiedekuntaa edelsi farmasian laitos, joka perustettiin vuonna 1897 nimellä farmaseuttinen oppilaitos. Se toimi vuoteen 1923 asti osana lääketieteellisen tiedekunnan fysiologisen (sittemmin lääketieteellisen) kemian ja farmakologian laitosta keskustakampuksella nykyisessä Fabianiassa. Farmasian laitos erotettiin lääketieteellisestä tiedekunnasta erilliseksi yksiköksi vuonna 1938.
Farmasian tiedekunta on koko olemansa olonsa ajan ollut laitokseton. Farmasian tiedekunnassa on kolme osastoa:
* Farmaseuttisten biotieteiden osasto
* Farmakologian ja lääkehoidon osasto
* Farmaseuttisen kemian ja teknologian osasto
Tiedekunnassa toimii lisäksi englanninkielinen lääketutkimusohjelma Drug Research Program (DRP), joka yhdistää monitieteisesti alan tutkimusryhmiä.
Farmasian tiedekunnan ensimmäisenä dekaanina toimi farmakognosian professori Raimo Hiltunen 2004-2009. Tiedekunnan nykyinen dekaani on Jouni Hirvonen.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
Farmasian tiedekunta
Luokka:Farmasia
Helsingin yliopiston kasvatustieteellinen tiedekunta

Kasvatustieteellinen tiedekunta on yksi Helsingin yliopiston yhdestätoista tiedekunnasta. Kasvatustieteellisessä tiedekunnassa on kaksi osastoa: kasvatustieteiden osasto ja harjoittelukoulut sekä ensimmäiseen osastoon kuuluvia yksiköitä. Tiedekunnan koulutuksista vastaavat kandi- ja maisteriohjelmat sekä tohtorikoulu. 
Ensimmäinen kasvatustieteen professuuri perustettiin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteelliseen osastoon vuonna 1852. Kasvatustieteet eriytyivät filosofisen tiedekunnan kasvatustieteiden osastoksi vuonna 1974 ja edelleen vuonna 1992 kasvatustieteelliseksi tiedekunnaksi. Vuonna 2004 kasvatustieteelliseen tiedekuntaan liitettiin psykologian ja puhetieteiden laitokset humanistisesta tiedekunnasta ja tiedekunnan nimi vaihtui käyttäytymistieteelliseksi tiedekunnaksi. Vuoden 2017 alussa psykologian ja logopedian oppiaineet siirtyivät lääketieteelliseen tiedekuntaan ja fonetiikka ja kognitiotiede humanistiseen tiedekuntaan. Tiedekunnan nimeksi palautettiin kasvatustieteellinen tiedekunta.
Valtaosa tiedekunnan toiminnoista sijoittuu yliopiston keskustakampukselle Siltavuorenpenkereelle Kruununhakaan. Helsingin yliopiston Viikin normaalikoulu on Kevätkadulla ja Normaalilyseo on Ratakadulla.
Kasvatustieteellisessä tiedekunnassa voi opiskella kasvatustieteen kandidaatin, maisterin ja kasvatustieteen tohtorin tutkinnon. Kandi- ja maisterikoulutuksen opintosuuntia ovat varhaiskasvatuksen opettaja (vain kand.), luokanopettaja, kotitalousopettaja, käsityönopettaja, erityispedagogiikka, varhaiskasvatus (vain maist.) sekä yleinen ja aikuiskasvatustiede. Tutkinnon voi suorittaa joko suomen tai ruotsin kielellä. Kasvatustieteellisessä tiedekunnassa voi suorittaa myös opettajan pedagogiset opinnot (ns. aineenopettajaopinnot), jotka antavat laaja-alaisen pedagogisen kelpoisuuden eri kouluasteiden ja oppilaitosten opettajan tehtäviin. Syksyllä 2019 käynnistyi Oppiminen ja opettaminen digitaalisissa ympäristöissä -erikoistumiskoulutus. Syksyllä 2020 tiedekunnassa aloitti kansainvälinen maisteriohjelma Changing Education.
Kasvatustieteellisen tiedekunnan opiskelijoiden opiskelijajärjestö on Condus ry.
== Aiheesta muualla ==
* Helsingin yliopiston kasvatustieteellinen tiedekunta
Kasvatustieteellinen tiedekunta
Luokka:Kasvatustiede
Helsingin yliopiston lääketieteellinen tiedekunta

Helsingin yliopiston lääketieteellinen tiedekunta on yksi Helsingin yliopiston yhdestätoista tiedekunnasta. Se toimii Meilahden kampusalueella. Tiedekunta on perustettu vuonna 1640.
Tiedekunnassa on opiskelijoita yhteensä 2 500. Tiedekunta antaa tällä hetkellä ainoana oppilaitoksena Suomessa ruotsinkielistä lääketieteen opetusta, mutta Turussa on tarkoitus aloittaa Turun yliopiston ja Åbo Akademin yhteinen kaksikielinen lääkärikoulutus syksyllä 2023. Vuodesta 2017 alkaen psykologia ja logopedia siirtyivät osaksi lääketieteellistä tiedekuntaa.
== Yksiköt ==
Laitoksista luovuttiin vuoden 2015 alussa, jonka jälkeen tiedekunta on jakautunut kolmeen tutkimusyksikköön (Clinicum, Medicum ja Tutkimusohjelmayksikkö).
Clinicum muodostuu kliinisistä osastoista (aiempi kliininen laitos), suu- ja leukasairauksien osastosta (aiempi hammaslääketieteen laitos), kansanterveystieteiden osastosta (aiempi Hjelt-instituutti) ja työterveyshuollosta. Medicum muodostuu entisestä biolääketieteen laitoksesta, Haartman-instituutista ja Hjelt-instituutin oikeuslääketieteen osastosta.
== Koulutusohjelmat ==
Tiedekunnan perustutkintoja ovat lääketieteen lisensiaatti, hammaslääketieteen lisensiaatti, psykologian maisteri, filosofian maisteri (pääaineena logopedia) sekä kansainvälisestä maisteriohjelmasta (translationaalinen lääketiede) valmistuvat filosofian maisterit.
== Katso myös ==
* Hammaslääkäri
* Lääkäri
* Medisiinari
* Psykologi
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Helsingin yliopiston lääketieteellinen tiedekunta
Lääketieteellinen tiedekunta
Luokka:Lääketiede
Helsingin yliopiston teologinen tiedekunta

Helsingin yliopiston teologinen tiedekunta on yksi Helsingin yliopiston 11 tiedekunnasta. Se on Suomen suurin ja vanhin teologinen tiedekunta ja yksi Turun akatemiaan vuonna 1640 perustetusta neljästä kantatiedekunnasta.
Teologisessa tiedekunnassa on opiskelijoita noin 2 100. Tiedekunnan dekaanina toimii professori Antti Räsänen ja varadekaaneina toimivat professorit Petri Luomanen, Tuula Sakaranaho ja Elina Vuola.
Tiedekunnassa toimii yksi tutkimuksen huippuyksikkö, akatemiaprofessori Simo Knuuttilan johtama Filosofisen psykologian, moraalin ja politiikan tutkimuksen tutkimusyksikkö (Suomen Akatemian huippuyksikkönä 2008–2013). Aikaisempia huippuyksikköjä ovat olleet muun muassa akatemiaprofessori Heikki Räisäsen johtama eksegetiikan alaa tutkinut Varhaisen juutalaisen ja kristillisen ideologian muotoutumisen tutkimusyksikkö (huippuyksikkönä 2000–2005) sekä Knuuttilan johtama antiikin, keskiajan ja uuden ajan alun aatehistoriaa tutkinut Mielen historian tutkimusyksikkö (huippuyksikkönä 2002–2007).
== Osastot ==
Teologisessa tiedekunnassa on oli viisi osastoa:
* Eksegetiikka 
* Kirkkohistoria
* Käytännöllinen teologia 
* Systemaattinen teologia
* Uskontotiede
== Henkilöitä ==
* Anneli Aejmelaeus, Vanhan testamentin eksegetiikan professori
* Lars Aejmelaeus, eksegetiikan emeritusprofessori
* Kaarlo Arffman, kirkkohistorian professori
* Ismo Dunderberg, Uuden testamentin eksegetiikan professori
* Jaana Hallamaa, sosiaalietiikan professori
* Markku Heikkilä, käytännöllisen teologian emeritusprofessori
* Simo Heininen, yleisen kirkkohistorian emeritusprofessori
* Eila Helander, kirkkososiologian professori
* Jyrki Knuutila, käytännöllisen teologian professori (ma.)
* Simo Knuuttila, teologisen etiikan ja uskonnonfilosofian professori
* Heikki Kotila, käytännöllisen teologian professori (k. 2010)
* Aila Lauha, kirkkohistorian, erityisesti uusimman ajan kirkkohistorian, professori
* Antti Marjanen, gnostilaisuuden ja varhaiskristillisen kirjallisuuden professori 
* Martti Nissinen, Raamatun ja muinaisitämaisen kirjallisuuden professori
* Miikka Ruokanen, dogmatiikan professori
* Heikki Räisänen, Uuden testamentin eksegetiikan dosentti
* Risto Saarinen, ekumeniikan professori
*Jouko Sihvo, kirkkososiologian professori 1989–1996
* Raija Sollamo, Raamatun alkukielten professori emerita
* Jouko Talonen, kirkkohistorian professori
* Kirsi Tirri, uskonnonpedagogiikan professori
* Reijo Työrinoja, vs. teologisen etiikan ynnä uskonnonfilosofian professori, systemaattisen teologian professori
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Helsingin yliopiston teologinen tiedekunta
Teologinen tiedekunta