nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Teijon kirkko

Teijon kirkko on Salon seurakunnan kirkko Perniössä Salossa Varsinais-Suomessa. Teijon kartanon isäntä, ruukinpatruuna Robert Bremer rakennutti tämän kiinalaista pagodia muistuttavan kivikirkon vuonna 1829 Teijon kylässä olevalle kukkulalle kartanon läheisyyteen. Kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1830. Rakennus on Suomen pienin kivikirkko.
==Arkkitehtuuri==
Teijon kirkko on pohjamuodoltaan lähes neliönmuotoinen, ja sen molemmissa päädyissä on matalat tornit, joissa on pieni neliömäinen lanterniini huipussaan risti. Kirkon pääsisäänkäynti on pohjoispuolella ja kuori on itäpuolella. Kuorin takana olevassa itätornissa on varastotila, jota on 1900-luvulla käytetty ruumishuoneena. Itätornin eteläpuolella on sakasti, joka on rakennettu vuosien 1842 ja 1869 välisenä aikana. Länsitornissa on ullakolle johtavat portaat. Kirkon keskellä runkorakenteen päällä on hirsinen porrasmaisesti kapeneva tornirakennelma.
==Historia==
Pääoven päälle on kiinnitetty kivilaatta, jossa on kultaisin kirjaimin latinankielinen teksti kirkon rakentamisesta: "Ad gloriam Dei hoc Templum aedificaverunt Robertus et Brita Bremer Anno 1830." Oven oikealla puolella on julkisivuun kiinnitetty muistolaatta vuosina 1939–1944 kaatuneiden muistoksi..
Kirkon kattorakenteet tuhoutuivat vuonna 1972 tapahtuneessa tulipalossa täysin, ja joulukuussa 2006 riehuneen myrskyn aiheuttamien kosteusvaurioiden takia keskitorni piti rakentaa uudelleen. Korjaustyöt valmistuivat vuonna 2009.
Kirkko on ollut yksityisomistuksessa vuoteen 2010 saakka, viimeksi Teijon kirkkoyhdistys ry:n omistamana, kunnes 3. marraskuuta 2010 kirkko siirtyi Salon seurakunnan omistukseen kirkkoyhdistyksen lahjoitettua sen seurakunnalle.
Kuva: Interior of Teijo Church 1.jpg|Kirkkosali
Kuva: Saarnastuolin katos, Teijo Church.jpg|Saarnastuolin katos
Kuva: Urkuparvi Teijo Church.jpg|Urkuparvi
Kuva: Aalmulaatikko - Alm box fi text.jpg|Almulaatikko
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* Teijon kirkon www-sivut
* Teijon kirkko Salon seurakunnan www-sivuilla 
* 
* 
Luokka:Teijo
Luokka:Salon kirkkorakennukset
Luokka:Suomen kivikirkot
Luokka:Suomen 1820-luvulla rakennetut kirkot
Teijon ylänkö

Teijon ylänkö on maantieteellinen alue Salon kaupungissa Varsinais-Suomessa. Alue on Halikonlahden ja Perniönjokilaakson välistä ylänköä, jossa on useita järviä ja soita.
Teijon ylängöllä sijaitsevat muun muassa järvet Hamarijärvi, Sahajärvi, Puolakkajärvi ja Matildanjärvi, jotka ovat syntyneet kallioiden välisiin laaksoihin. Osaa järvistä reunustavat suot. Suot vaihtelevat suurista vetisistä nevoista pieniin kallioiden rämepainaumiin. Järvien pinta on yli 30 metrin korkeudessa merenpinnasta ja korkeimmat kalliot nousevat yli 80 metriin.
Alueen itäosassa on laaja keidassuo Punassuo, jonka pohjoisreunalla on useita lähteitä. Suon koillispuolella on runsasvetinen lettosuo Kylmäsuo. Kallioperältään ylänkö on pääosin mikrokliinigraniittia. Noin kaksi kolmasosaa maaperästä on moreenia ja turvemaata on noin 15 prosenttia. Kolmas Salpausselkä kulkee alueen läpi muodostaen hiekkanummia.
Alueen metsät eivät ole kovin monimuotoisia vastikään loppuneiden hakkuiden jäljiltä, mutta pieniä korpia on. Puusto on pääasiasiassa männikköä, mutta lehtojakin esiintyy. Alueella on paljon sammallajeja, joista osa harvinaisia. Tyypillistä rämekasvillisuutta on paljon ja valtalaji on tupasvilla. Linnusto ei ole alueella kovin runsas, mutta tavattu lajimäärä on suhteellisen korkea.
Suurin osa Teijon ylängöstä on suojeltu ja osa siitä kuuluu Teijon kansallispuiston. Ylängon länsilaidoilla sijaitsevat Kirjakkalan, Teijon ja Mathildedalin historialliset ruukkikylät. Näiden lisäksi alueen matkailua lisäävät golfkenttä ja laskettelurinne.
==Lähteet==
Luokka:Salon luonto
Luokka:Suomen Natura-alueet
Luokka:Suomen ylängöt
Tekijäinvaihdunta

Tekijäinvaihdunta eli crossing-over tai geenienvaihdunta on meioosin ensimmäisessä jakautumisessa eli vähennysjaossa mahdollisesti tapahtuva vastinkromosomien kromatidien osien vaihto. Geenienvaihduntaa edeltää vastinkromosomien konjugoituminen (rinnakkain asettuminen) ja kiasman muodostuminen.
Geenienvaihdunta mahdollistaa uudenlaisten geeniyhdistelmien syntymisen vastinkromosomeista, kromosomien sisäisen rekombinaation. Täten se on vastinkromosomien mendelististä segregaatiota täydentävä rekombinaatiomekanismi ja monimuotoisuutta lisäävä tekijä.
== Lähteet ==
* 
Luokka:Solun fysiologia
Luokka:Molekyyligenetiikka
Teksti

Teksti eli kirjoitelma on luettavaksi tarkoitettua kirjoitusta, jolla ilmaistu sisältö muodostaa asiakokonaisuuden, kuten artikkelin, novellin, runon tai romaanin. Tekstejä voidaan lajitella eri tekstityyppeihin niiden esteettisten normien tai esimerkiksi käyttötarkoitusten mukaan. 
Esimerkiksi sanomalehdissä olevat artikkelit noudattavat yleensä tiettyjä yleiseisesti käytössä olevia rakenteita ja tehokeinoja, kuten oitsikkoa, ingressiä ja leipätekstiä, mutta se tarkoittaa myös ei-fiktiivistä tekstiä, joka on usein uutinen. Vastaavasti esimerkiksi proosa on fiktiivistä ja vapaamuotoista tekstiä ja runous pyrkii tyypillisesti maksimaaliseen estetiikkaan yli kieliopillisten sääntöjen ja määritteiden. Eri tekstilajeilla voi siis olla erilaisia rakenteita ja painotuksia. 
Aina yksittäinen teksti ei kuulu selvästi yhteen tekstilajiin, vaan siinä voi olla aineksia useammasta tekstilajista, josta yksi esimerkki on esimerkiksi proosaruno. Yhdestä aiheesta on myös mahdollista laatia monen eri tekstilajin tekstejä. Myös puheesta voidaan tehdä tekstiä translitteroimalla ja koostamalla se luettavaan muotoon.
== Kirjoitettu teksti ==
=== Otsikko ===
On tekstin tärkein osa, joka kertoo tekstin ydinajatuksen tai vihjaa siitä. Sanomalehdissä otsikolla on tarkoitus houkutella lukijaa lukemaan juttu. Markkinointitekstillä sillä pyritään yleensä havahduttamaan lukija. Usein otsikon koolla annetaan osviittaa jutun suurudesta ja tärkeydesä.
=== Leipäteksti ===
Leipäteksti on varsinaista tekstiä. Nimi leipäteksti johtuu siitä, että toimittajien ajatellaan saavan siitä varsinainen palkka, eli raha leipään
=== Ingressi ===
Ingressi eli johdanto on tekstissä lyhyt yhteenveto siitä aiheesta mistä artikkelin leipätekstin on tarkoitus kertoa.
=== Ladonta ===
Tekstien ladonnassa on käytetty huomioarvon parantamiseksi myös erilaisia kirjasimia. Otsikko, ingressi ja leipäteksti voivat olla eri fonteilla toteutettuja.
== Tekstitetty puhe ==
Televisioissa vieraskielisen ohjelman alle kirjoitetaan käännös. Usein käännös on lyhyempi kuin puhutut sanat alkuperäismuodossaan. Monilla pienillä kielialueilla ei puhuttua sanaa korvata katselijan ymmärtämän kielen sanoilla dubbaamalla, vaan käännös tehdään tekstityksenä ruudun alalaitaan.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Kirjoittajan ABC-kortti. Oulun yliopisto.
Luokka:Kirjoittaminen
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tekstisuunnittelija

Tekstisuunnittelija () vastaa mainosmateriaalien, kuten ilmoitusten, esitteiden, suoramarkkinointikirjeiden, nettisivujen ja vastaavien tekstien laadinnasta sekä esimerkiksi TV-mainosten suunnittelusta ja käsikirjoittamisesta. Tekstisuunnittelijan (suomalaisessa mainostoimistoslangissa "copyn") työtehtäviin kuuluu nimenomaan mainonnan ja muiden markkinointiviestinnällisten tekstien suunnittelu, mikä erottaa tehtävän teknisen kirjoittajan työstä. Jotkut tekstisuunnittelijat ovat kuitenkin hankkineet kannuksensa teollisuusyritysten teknisinä kirjoittajina, ja varsinkin ns. inhouse-copyn (yrityksen oman tekstisuunnittelijan) toimenkuvaan saattaa kuulua myös teknisen kirjoittajan työtä.
Ammattitaitoinen tekstisuunnittelija on kokonaisvaltainen mainonnan suunnittelija, joka yhdessä työparinsa art directorin (tai muun ryhmän) kanssa suunnittelee yritysten markkinointiviestinnän linjat kokonaisuutena sekä sisällöt kampanja- ja elementtikohtaisesti. Tekstisuunnittelijat tunnetaan monesti mainoksiin kirjoittamistaan mainoslauseista eli sloganeista (esimerkiksi DNA:n mainoskampanjasta tunnetuksi tullut "Elämä on"), mutta todellisuudessa valtaosa työstä on varsin arkista: vaativaa tekstisuunnittelua, asiakkaan tuotteisiin ja yritykseen perehtymistä sekä markkinoinnin ja markkinointiviestinnän kokonaisuuksien suunnittelua. Varsinainen tekstisuunnittelu on asiakkaan haluamien (tai tarvitsemien) viestien kirjoittamista helposti ymmärrettävään ja houkuttelevaan muotoon. 
Tekstisuunnittelijan läheisimpänä työparina toimii useimmiten AD (art director), joka vastaa mainonnan visuaalisuudesta. Tekstisuunnittelija voi myös toimia osana suurempaa mainonnansuunnitteluryhmää, tai hän voi työskennellä suoraan mainostoimiston asiakasyrityksen tai muun organisaation palveluksessa, freelancerina tai itsenäisenä ammatinharjoittajana.
Rastor-instituutin ohella tekstisuunnittelijaksi voi opiskella Turun ammattikorkeakoulussa.Markkinointi-instituutti: Tekstisuunnittelijan tutkinto Turun taideakatemia, Elokuvan ja television koulutusohjelma
==Lähteet==
==Aiheesta muualla== 
*Tekstisuunnittelijan ammatinkuvaus (Ammattinetti)
*http://www.mtl.fi/fi/markkinointi_&_viestinta/alan_ammatteja
Luokka:Media-alan ammatit
Luokka:Taidealan ammatit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Teleoperaattori

Teleoperaattori on yhtiö tai muu organisaatio joka hoitaa tietoliikenteen välitystä yhteyden tilaajien välillä kaupallisena toimintana. Tätä tarkoitusta varten operaattori ylläpitää tietoliikenneverkkoa tai vuokraa välityskapasiteettia muilta. Tietoliikenteellä tarkoitetaan tässä yhteydessä lähinnä matkapuhelin- ja lankaverkon puhelinliikennettä sekä Internetyhteyksiä. Jotkut operaattorit tarjoavat myös muuta tiedonsiirtokapasiteettia. 
== Katso myös ==
*Mobiiliverkko-operaattori
Luokka:Tietoliikenne
Televisiotuottaja

Televisiotuottaja on televisio-ohjelmien tuotantoprosessin johtaja. Tuottaja tekee ohjelmaehdotukset tilaajille eli televisiokanaville. Hän vastaa kokonaisuudesta: sisällöstä, esiintyjistä, tuotannosta ja budjetista. Tuottaja neuvottelee ohjelmanteon ehdoista ja edellä mainituista tekijöistä tilaajan kanssa ja on vastuussa siitä, että valmis ohjelma on sopimuksen mukainen. Televisiotuottajan toimenkuva vaihtelee jonkin verran riippuen siitä, onko hän yksityisen tuotantoyhtiön vai esimerkiksi Yleisradion palveluksessa. Yleensä tuottaja valitsee ohjelman käsikirjoittajan, toimittajan, ohjaajan. Hän valitsee myös tuotannossa tarvittavan, ohjelmaa suunnittelevan teknisen ja tuotannollisen henkilöstön, esimerkiksi kuvaajan, äänisuunnittelijan, lavastajan, pukusuunnittelijan jne. Tuottaja tekee yleensä ohjelmatuotantoon liittyvät sopimukset kuten esiintyjäsopimukset ja kuvausluvat. s.34 Toisinaan ne tekee tuotantopäällikkö https://elokuvantaju.aalto.fi/oppimateriaali/tuotanto/tuotantopaallikko.jsp tai talouspäällikkö. Tuottaja neuvottelee ja hyväksyy palkkiot. Hän valvoo tuotantoa koko tuotantoprosessin ajan. ss. 20-21 ja s. 180
Tuottajalta vaaditaan organisointikykyä ja kykyä johtaa journalistista työtä. Hänen pitää tuntea muun muassa tuotantoyhtiön ja tilaajayhtiön strategiat, hallinto-organisaatiot ja talouskysymyksiä. Tuottajan tulee tuntea muun muassa tekninen kalusto ja sen mahdollisuudet pääpiirteissään sekä henkilökunnan tehtävät, toimenkuvat, työehtosopimukset ja työlainsäädäntö.
Tuottaja voi olla myös ohjelman käsikirjoittaja, toimittaja, näyttelijä, ohjaaja ja mahdollisesti myös kuvaaja tai leikkaaja.
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
*http://www.ammattinetti.fi/ hakusana: TV-tuottaja
Luokka:Televisioalan ammatit
Luokka:Televisiotuotanto
Televisiovakuutus

Televisiovakuutus on erikoisvakuutuslaji, jollainen Suomessa on ollut markkinoilla televisiotoiminnan alkuaikoina. Se korvasi palovahingot ja esimerkiksi television kaatumisesta, laitteen kuumenemisesta ja kuvaputken räjähtämisestä aiheutuneet vahingot. Televisiovakuutuksia oli vuoden 1963 lopussa otettu 145 611 kappaletta. Korvauksia kyseisenä vuonna maksettiin 1,9 miljoonaa markkaa.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 8, palsta 1250
Vakuutusyhtiö Turva otti vakuutuslajin valikoimiinsa vuonna 1960 joiksikin vuosiksi.Turva, Historia Televisiovakuutuksia myönnettiin Suomessa vuoteen 1968 saakka.
== Vakuutuksen historiaa ==
Eräät suomalaiset vakuutusyhtiöt ryhtyivät myöntämään televisiovastaanottimille omia kohdevakuutuksia 1950-luvun lopulla. Vakuutusehtoina käytettiin ehtoja, jotka perustuivat konevakuutusehtoihin, sekä malleja, jotka perustuivat Pohjoismaissa, erityisesti Norjassa, käytössä olleisiin all risk -tyyppisiin ehtoihin.
Vahinkovakuutusyhdistyksen siviilipalovakuutusjaosto teki vuonna 1961 ehdotuksen tariffiksi ja ehdoiksi, joka hyväksyttiin marraskuussa 1961. Koska kaikki vahinkovakuutusyhdistyksen jäsenyhtiöt eivät noudattaneet tariffia, vakuutuskäytäntö muodostui kirjavaksi alusta alkaen.
Vuosi	TV-lupienlukumäärä	TV-vakuutustenlukumäärä	Vakuutus-maksutulo	VahinkosuhdeVahinkosuhde = Korvauskulujen suhde vahinkovakuutusmaksutuottoihin, prosenttia. Tunnusluku kertoo kuinka suuri osa kauden vakuutusmaksutuotoista käytettiin kuluvan ja edellisten kausien korvauskulujen kattamiseen.	VahinkotiheysVahinkotiheys = Vahinkovakuutuskannan osaan sisältyvien vahinkojen ja vakuutusten kappalemäärien välinen suhde.
1962 	336 000 	83 000 	2,4 milj. mk 	75 % 	–
1963 	476 000 	145 000 	4,0 milj. mk 	75 % 	58 %
1964 	622 000 	175 100 	4,8 milj. mk 	84 % 	57 %
1965 	732 000 	160 400 	5,0 milj. mk 	92 % 	61 %
1966 	822 000 	119 500 	4,1 milj. mk 	95 % 	64 %
1967 	900 000 	60 500 	2,5 milj. mk 	107 % 	68 %
Koska televisiovakuutus osoittautui monella tavalla ongelmalliseksi sekä vakuutuksenottajille että vakuutusyhtiöille, yhtiöt lopettivat uusien vakuutusten myöntämisen vuonna 1968 ja irtaantuivat entisistä vakuutusehtojen sallimalla tavalla.
==Lähteet==
== Huomautukset ==
Luokka:Vakuutukset
Luokka:Televisio
Luokka:1960-luku
Telnet

Telnet on yhteysprotokolla pääteyhteyksiin Internetin ylitse. Telnet on myös telnet-protokollaa käyttävä hyvin yleinen ohjelma.
Usein pääteyhteys muodostetaan asiakkaan tietokoneesta palvelimen komentorivipalveluihin, jolloin päästään käyttämään palvelimen ohjelmia ja palveluita, esimerkiksi lukemaan sähköpostia. 
Telnet-ohjelma löytyy käytännössä kaikilta käyttöjärjestelmiltä vakiona lukuisien Internetistä löytyvien hyvien pääte-emulaattorien lisäksi.
Koska telnet-protokollan asiakaspuoli ei oletusarvoisesti liikennöi palvelinpuolelle mitään protokollakohtaista, voi telnet-ohjelmia käyttää myös yksinkertaisten puhtaiden TCP-yhteyksien ottamiseen tiettyihin palveluihin vaikkapa niiden testaamista varten.
Telnet ei salaa liikennettä (mukaan luettuna salasanoja) millään tavalla, ja muutenkin protokollan tietoturvan taso on heikko. Muun muassa tämän vuoksi telnetin käyttö pääteyhteyksiin on 1990-luvun lopulta alkaen vähentynyt jyrkästi. SSH-protokolla on monissa käyttötarkoituksissa käytännössä korvannut telnetin.
== Katso myös ==
* netcat - Telnet-ohjelmaa monipuolisempi testaustyökalu
* portti - mm. esimerkki Telnet-ohjelman käytöstä
== Standardointi ==
* 
* - Telnet Protocol Specification
* 
Luokka:OSI-sovelluskerros
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Internet-standardit
Luokka:Etähallintaohjelmistot
Teo

Teo tai Theo on miehen etunimi.
Nimi on peräisin kreikkalaisesta nimestä Theodoros, joka merkitsee "lahja jumalalta".
Väestörekisterikeskuksen mukaan Suomessa on 1900-luvun alusta joulukuuhun 2019 mennessä tasan 1019 henkilöä saanut nimekseen Teo ja noin 720 henkilöä nimen Theo. Suurin osa heistä on syntynyt vuoden 2000 jälkeen.
Teon ja Theon nimipäivä on 9. marraskuuta. Suomenkieliessä kalanterissa nimi on muodossa Teo, ruotsinkielisessä muodossa Theo. Suomenkieliseen kalenteriin nimi lisättiin vuonna 2020.
== Tunnettuja Teo- ja Theo-nimisiä ==
* Teo, oik. Juri Vaštšuk, valkovenäläinen laulaja
* Theo Adam, saksalainen oopperalaulaja
* Theo Albrecht, saksalainen miljardööri
* Theo Angelopoulos, kreikkalainen elokuvaohjaaja
* Theo Bell, yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
* Theo Bos, alankomaalainen maantie- ja ratapyöräilijä
* Theo van Doesburg, alankomaalainen arkkitehti ja kuvataiteilija
* Teo Edo, espanjalainen uimari
* Teo Fabi, italialainen Formula 1 -kuljettaja
* Theo Fitzau, saksalainen Formula 1 -kuljettaja
* Theo van Gogh, alankomaalainen elokuvaohjaaja
* Theo van Gogh, alankomaalainen taidekauppias, Vincent van Goghin veli
* Theo Helfrich, saksalainen Formula 1 -kuljettaja
* Theo Hernández, ranskalainen jalkapalloilija
* Theo Hutchcraft, englantilainen laulaja ja lauluntekijä
* Theo James, oik. Theodore Taptiklis, englantilainen näyttelijä
* Theo Janssen, alankomaalainen jalkapalloilija
* Theo Jörgensmann, saksalainen jazz-klarinetisti
* Theo Lucius, alankomaalainen jalkapalloilija
* Teo Macero, yhdysvaltalainen äänilevytuottaja, jazzsäveltäjä ja -saksofonisti
* Theo Mackeben, saksalainen pianisti, kapellimestari ja säveltäjä
* Teo Mertanen, suomalainen päätoimittaja
* Theo Morell, saksalainen lääkäri
* Theo Parrish, yhdysvaltalainen muusikko ja näyttelijä
* Theo de Raadt, kanadalainen käyttöjärjestelmä- ja ohjelmistosuunnittelija
* Théo Raymond, ranskalainen jalkapalloilija
* Theo Rossi, yhdysvaltalainen näyttelijä ja tuottaja
* Théo Sarapo, ranskalainen laulaja ja näyttelijä
* Teo Snellman, suomalainen lähetystöneuvos, kääntäjä ja poliitikko
* Teo Sorri, suomalainen toimittaja ja kirjailija
* Teo Takala, suomalainen keihäänheittäjä
* Theo Walcott, englantilainen jalkapalloilija
=== Kuvitteellisia henkilöitä ===
* Theo Carver, Päivien viemää -sarjan henkilö
== Lähteet ==
Luokka:Etunimet
Teo (täsmennyssivu)

Teo tai TEO voi tarkoittaa seuraavia:
* Teo, Sami Parkkisen romaani vuodelta 2000 
*TEO, Terveydenhuollon oikeusturvakeskus
* TEO (laulaja) oik. Juri Vaschuk, valkovenäläinen poplaulaja
*Teo, miehen etunimi
*Teo, sukunimenä:
**Fiatau Penitala Teo (1911-1998), Tuvalun ensimmäinen kenraalikuvernööri
**Manti Te'o (s. 1991), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Teollisuuden Keskusliitto

Teollisuuden Keskusliitto (lyhenne TK) oli työnantajajärjestö, joka syntyi vuonna 1976 Suomen Teollisuusliiton ja Teollisuuden harjoittajain liiton yhdistyessä. Metsäteollisuus liittyi TK:oon toimialajärjestönä.
Teollisuuden Keskusliitto oli teollisuuden talouspoliittinen järjestö. Liiton tehtäviin kuuluivat yleisten talouspoliittisten kysymysten lisäksi mm. kauppapolitiikkaan, teknologiaan, verotukseen ja ympäristönsuojeluun liittyvät teollisuuden yhteiset asiat.
Vuonna 1992 Suomen Työnantajain Keskusliitto (STK) ja Teollisuuden Keskusliitto yhdistyivät, minkä tuloksena syntyi Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliitto (TT). Vuonna 2005 TT ja Palvelutyönantajat yhdistyivät muodostaen nykyisen Elinkeinoelämän keskusliiton.
Teollisuuden Keskusliiton toimitusjohtajina ovat toimineet:
*Timo Laatunen 1976 – 1979
*Stig Hästö 1979 – 1983
*Timo Relander 1983 – 1991
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset työnantajajärjestöt
Teollisuus 4.0

Teollisuus 4.0 on neljäs teollinen vallankumous, johon liittyvät muun muassa esineiden internet (IoT), teollinen esineiden internet (IIoT), pilvilaskenta ja koneoppiminen.
Neljännessä teollisessa vallankumouksessa hyödynnetään reaaliaikaista dataa ja kyberfyysisiä järjestelmiä.
== Katso myös ==
* Digitaalinen vallankumous
* Kolmas teollinen vallankumous
* Teollinen internet
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Teollisuus 4.0 – mihin ja milloin on oikea aika investoida?
Luokka:Tekniikan historia
Luokka:Teollisuushistoria
Teollisuusneuvos

Teollisuusneuvos on Suomessa sekä valtionhallinnossa esiintyvä virkanimike että henkilölle myönnettävä arvonimi.
== Teollisuusneuvoksen arvonimi ==
Teollisuusneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 2. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1930 ylitarkastaja Lauri Kuoppamäelle. Vuosien 1918–2013 aikana teollisuusneuvoksen arvonimi on myönnetty 446 henkilölle.  
== Teollisuusneuvoksen virkanimike ==
Teollisuusneuvos on myös virkanimike kauppa- ja teollisuusministeriössä sekä työ- ja elinkeinoministeriössä.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Teoreettinen ja käytännöllinen filosofia

Kun filosofia syntyi antiikin Kreikassa, kaikki maailmaa koskevan tiedon hankinta luettiin filosofian alaan. Aristoteles jakoi ensimmäisenä tieteet kahteen osaan, teoreettisiin ja käytännöllisiin tieteisiin, mistä on peräisin nykyisinkin yleinen filosofian jako kahteen osaan, teoreettiseen ja käytännölliseen filosofiaan.
Teoreettisen filosofian tehtävänä on tutkia olemassaoloa ja inhimillistä tietoa koskevia kysymyksiä.Häyry 2000, s. 14-15. Siihen luetaan logiikka, ontologia, metafysiikka, tietoteoria, mielen filosofia, kielifilosofia ja tieteenfilosofia, sekä useat erityistieteiden filosofiat, kuten matematiikan filosofia. Aristoteleella teoreettisten tieteiden alaan kuuluivat myös sellaiset tieteet kuin fysiikka, tähtitiede, kemia, biologia ja psykologia. Nykyään näitä osa-alueita vastaavat omat erityistieteensä.
Käytännöllisen filosofian tehtävänä on tutkia inhimillistä toimintaa. Siihen luetaan etiikka, yhteiskuntafilosofia ja yhteiskuntatieteiden tieteenfilosofia. Aristoteleelle siihen kuuluivat kaikki yksilön käyttäytymiseen, yhteiskuntaelämään, oikeudelliseen säätelyyn ja politiikkaan liittyvät alat, edellisten lisäksi myös muun muassa estetiikka, kuten retoriikka ja runousoppi.
Joissain yliopistoissa (kuten Helsingin ja Turun yliopistoissa) filosofian opiskelu jaetaan edelleen laitos- tai oppiainetasolla teoreettiseen ja käytännölliseen filosofiaan. Jako on nykyään varsin mielivaltainen, sillä käytännöllinen filosofia ei ole kovin paljoa käytännöllisempää kuin teoreettinenkaan (soveltava etiikka on tuonut jonkin verran "käytännöllisyyttä" käytännölliseen filosofiaan). Näiden filosofian osa-alueiden käyttämä metodologia on pitkälti sama, joten ainoaksi rajaavaksi tekijäksi jäävät aihepiirit. Tämäkään raja ei ole tiukka, ja monia asioita voidaan tutkia yhtä lailla teoreettisen kuin käytännöllisen filosofian piirissä. 
Useimmissa yliopistoissa tällaista filosofian kahtiajakoa ei tehdä, vaan filosofiaa opetetaan joko yhtenä oppiaineena, tai se jaetaan esimerkiksi logiikkaan, metafysiikkaan ja etiikkaan.
== Lähteet ==
* 
=== Viitteet ===
== Kirjallisuutta ==
* Gadamer, Hans-Georg: "Teoreettinen ja käytännöllinen ymmärtäminen", teoksessa 
Luokka:Filosofian osa-alueet
Luokka:Filosofian termit
Teppana

Teppana on Kajaanissa Kajaaninjoen pohjoispuolella sijaitseva kaupunginosa. Teppana oli vuonna 1977 lakkautetun Kajaanin maalaiskunnan kuntakeskus. 
Kaupunginosassa sijaitsee Karolineburgin kartano, joka nykyisin toimii hotellina ja ravintolana. Teppanan vieressä on Pöllyvaaran ulkoilualue. Teppanassa toimii kotiseutuyhdistys Teppanalaiset ry. 
==Historiaa==
Pöllyvaaran ulkoilualueella oli arkkitehti Lars Sonckin suunnittelema näkötorni vuosina 1914–1949. Teppanassa avattiin 30. marraskuuta 1964 koko Kainuun ensimmäinen ostoskeskus. Ostoskeskuksessa toimi sen alkuaikoina 13 eri liikettä muun muassa kaksi pankkia, apteekki, elintarvikeliike ja autokauppa.Kainuun Sanomat 14.1.2007, s. B1-2, Matti Haapavaara
==Kirjallisuutta==
*
*
== Lähteet ==
Luokka:Kajaanin kaupunginosat
Luokka:Suomen entiset kuntakeskukset