nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Aatos Schildt

Jalo Aatos Wiini Wilhelm Schildt (22. toukokuuta 1864 JyväskyläAikalaiskirja 1934, s. 602 Viitattu 9.12.2018. – 17. marraskuuta 1939 JyväskyläYlioppilasmatrikkeli 1853–1899 Viitattu 9.12.2018.) oli suomalainen maanviljelysneuvos ja valtiopäivämies.Maanviljelysneuvos Aatos Schildt kuollut. Helsingin Sanomat, 18.11.1939, s. 3.
Aatos Schildtin vanhemmat olivat piirilääkäri Wolmar Schildt ja Mathilda Fredrika Wilhelmina Wadenstjerna. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1890 oli Dagmar Helmina Aleksandra Maria Streng (k. 1902) ja toinen vuodesta 1914 Ida Lovisa Streng (k. 1935). Schildt tuli ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1885. Hän toimi maanviljelijänä omistamallaan Nisulan tilalla vuodesta 1889. Schild oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1900 ja 1905–1906, kirkolliskokouksen jäsen hän oli 1913, 1918 ja 1923. Schildt, jolla oli lukuisia luottamustoimia, sai maanviljelysneuvoksen arvon 1924.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, ss. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954. Tilanomistaja, majuri ja kansanedustaja Yrjö Schildt oli Aatos Schildin poika.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1864 syntyneet
Luokka:Vuonna 1939 kuolleet
Aatto

Aatto on juhla- tai merkkipäivää edeltävä päivä, varsinkin sen ilta.
Esimerkiksi vappua edeltää vapunaatto, juhannuspäivää juhannusaatto, joulupäivää jouluaatto ja uudenvuodenpäivää uudenvuodenaatto.
Monien vuotuisten juhlien vietto alkaa jo aattona, ja monissa tapauksissa juhlan perinteet keskittyvät enemmänkin aattoiltaan kuin sitä seuraavaan varsinaiseen juhlapäivään. Tätä ilmentävät myös 
sananlaskut: "Aatto juhlaa jalompi" sekä "aatosta juhla korkehin." Almanakkoihin aattopäiviä ei kuitenkaan yleensä merkitä.
Nykyisin muun muassa Suomessa joulu- ja juhannusaatto ovat useimmilla työpaikoilla vakiintuneen 
käytännön ja monilla aloilla myös työehtosopimusten mukaan vapaapäiviä, vaikka ne eivät olekaan almanakkaan merkittyjä pyhäpäiviä (paitsi jouluaatto sunnuntaiksi sattuessaan). Valtion virastojen osalta asiasta on säädetty asetuksella. Varhaisempi käytäntö 1960-luvulle saakka oli, että pyhäpäivien aattoina työpäivä oli tavallista lyhempi, usein neli- tai viisituntinen mutta viisipäiväiseen työviikkoon siirryttäessä joulu- ja juhannusaatto muutettiin vapaapäiviksi, kun taas muiden pyhäpäivien aattoina työpäivä pidennettiin normaalin pituiseksi.Jorma Ahvenainen, Erkki Pihkala, Viljo Rasila: Suomen taloushistoria 2, Teollistuva Suomi, kaavio sivulla 510 selityksineen, Tammi 1982, ISBN 951-30-5088-2 Joulu- ja juhannusaatto rinnastetaan pyhäpäiviin myös esimerkiksi säädettyjen määräaikojen laskemisesta. Vähittäiskaupat oli ennen lain mukaan suljettava aattopäivinä tavallista aikaisemmin, viimeksi vuosina 2009–2015 voimassa olleen lain mukaan joulu- ja juhannusaattona kello 12:een, uudenvuoden- ja vapunaattona klo 18.
== Lähteet ==
Luokka:Päivät
Aavekipu

Aavekipu, haamukipu tai aavesärky on kivun tunne amputoidussa raajassa (myös haamuliikkeen aistiminen on mahdollista). Tämä kipuaistimus johtuu luultavasti ärsykkeistä, jotka tulevat amputoitua raajaa huoltaneista hermoista. Potilas tuntee pystyvänsä liikuttavan amputoitua raajaansa aivan normaalisti, vaikka sitä ei enää ole. Uusimpien tutkimusten mukaan haamukipua voi esiintyä jopa silmässä silmäleikkauksen jälkeen.Helsingin Sanomat, 22.2.2008
Toisinaan aavekipua voi esiintyä jopa vuosien ajan, mutta potilas tottuu niihin yleensä pian. Vakavissa tapauksissa tyngän hermoja voidaan leikata.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Aavekipu Tohtori.fi
* Phantom touch Scholarpedia 
Luokka:Neurologia
Abduktiivinen päättely

__NOTOC__
Abduktiivinen päättely on ”päättelyä parhaaseen saatavilla olevaan selitykseen”. Käsitteen loi pragmatistinen tieteenfilosofi C. S. Peirce 1800-luvun lopulla.
Abduktiivisen päättelyn lähtökohtana on tyypillisesti joukko havaintoja, ja se etenee havaintojoukon todennäköisimpään selitykseen.
Esimerkki: 
* Jos olet ulkona ilman sadevarusteita, sade kastelee.
* Syyskuussa sataa usein.
* Matti tulee usein töistä kävellen.
* Näin Matin tulevan märkänä töistä (on syyskuu).
* Johtopäätös: Ulkona sataa.
Päättelyssä ensimmäinen on ”yleisesti hyväksytty tosiasia” ja muut ovat empiiristä todistusaineistoa. Päättelyä voi perustella sillä, että se on rationaalinen ja todennäköinen, vaikka on toki mahdollista että naapuriin on juuri muuttanut ilkeä pikkupoika jolla on suunnaton vesipyssy. Sadehypoteesia voidaan tukea sillä, että kyseinen pikkupoika on ”satunnainen ja tuntematon voima”, kun taas sade on hyvinkin yleinen tapahtuma.
Abduktiivinen päättely ei ole deduktiivisesti pätevää. Johtopäätös ei seuraa premisseistä väistämättä, vaan se voi olla epätosi vaikka kaikki esitetyt premissit olisivat tosia. Johtopäätös on kuitenkin yleensä ”riittävän hyvä” ja käytännön syistä tieteellisiä selityksiä ja teorioita puolustetaan usein abduktiivisesti. Abduktiivisen kritiikin kestäminen on myös yksi keskeinen tieteen teorian haaste, koska abduktiivisella kritiikillä testataan sitä miten hyvin teoria sopii yhteen saatavilla olevan todistusaineiston ja taustaoletusten kanssa, eikä teorian tarvitse seurata premisseistä väistämättä. Tieteessä näet on yleistä se, että jotain muutakin vaihtoehtoista teoriaa tai selitysmallia esitetään selitykseksi samaan tapahtumaan, tai vähintäänkin mukana on vaihtoehtoja jotka olisivat mahdollisia – tai joita ei ainakaan voida sulkea mahdottomiksi. Abduktiivisessa päättelyssä teorioita puolustetaan sillä, että se selittää parhaiten hallussa olevan todistusaineiston.
Kuvitteellisen salapoliisin Sherlock Holmesin ylivertainen päättely perustui lähes aina abduktioon.
== Katso myös ==
* Ankkatesti
* Induktiivinen päättely
== Lähteet ==
== Kirjallisuutta ==
* Paavola, Sami: Keksimisprosessien abduktiivinen käsitteellistäminen ja todellisuuden vastarinta. Teoksessa 
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Logiikka
Luokka:Tietoteoria
Abdulrahman al-Yusufi

Abdulrahman al-Yusufi () (8. maaliskuuta 1924 Tanger – 29. toukokuuta 2020 Casablanca) oli marokkolainen poliitikko. 
Al-Yusufi syntyi Tangerissa. Hän oli nuorelta iältä sosialisti ja harjoitti vuosina 1952–1960 lakia Tangerissa. Hän taisteli myös marokkolaisten maastamuuttajatyöläisten oikeuksien puolesta Ranskassa. 
Al-Yusufi liittyi vuonna 1959 Union Nationale des Forces Populaires -puolueeseen. Hän oli pidätettynä vuosina 1959 ja 1963; toinen pidätys johti kahden vuoden vankeuteen. Vapauduttuaan al-Yusufi lähti maanpakoon Pariisiin viidentoista vuoden ajanjaksoksi. Palattuaan kotimaahan al-Yusufi liittyi vuonna 1980 Union Socialiste des Forces Populaires'iin. Hänestä tuli puoluesihteeri 1992.
Silloinen kuningas Hasan II nimitti al-Yusufin maaliskuussa 1998 Marokon pääministeriksi. Hän hoiti virkaa 9. lokakuuta 2002 saakka. Hän ilmoitti vuonna 2003 vetäytymisestään politiikasta.
==Lähteet==
Luokka:Marokon pääministerit
Luokka:Vuonna 1924 syntyneet
Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Abstrakti

Abstrakti (latinan sanoista abs-traho ’vetää pois’ (konkreettisesta havaintoyhteydestä)) voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
* abstrakti taide, todellisuutta sellaisenaan jäljittelemätön taide, vastakohtana figuratiivinen taide
* Abstrahoimalla saatu, käsitteellinen, yleistetty, pelkistetty
* Ei suoranaisesti havaittavissa oleva eikä sellaisenaan todellisuuteen kuuluva
* Tieteellisen kirjoituksen tiivistelmä. Sana on tullut käyttöön englannin kielen vaikutuksesta (abstract). 
* Abstrakti algebra, matematiikan osa-alue
* Abstrakti olio, ontologinen käsite
* Abstrakti tietotyyppi, ohjelmoinnissa käytettävä tietotyyppi.
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Adams–Stokesin oireyhtymä

Adams–Stokesin oireyhtymä (syndroma Adams–Stokes) tarkoittaa lyhyitä tajuttomuuskohtauksia, joiden syynä on hetkellinen tai täydellinen eteis-kammiokatkos (totaaliblokki), eli sydämen sähköärsyke ei etene eteisistä kammioihin. Tajuttomuus seuraa, kun kammiot ovat jo kokonaan lakanneet sykkimästä (asystolia) tai korvausrytminä on ilmennyt tihentynyt rytmi, useimmiten kammiotakykardia. Sen aikana supistus on tavallista heikompaa, eikä sydän lisäksi ehdi täyttyä riittävästi sykähdyksien välillä.
Oireyhtymä sai nimensä irlantilaisilta lääkäreiltä Robert Adamsilta (1791–1875) ja William Stokesilta (1804–1877).
==Oireet==
Oireena on äkillinen, odottamaton pyörtyminen, joka saattaa mennä nopeastikin ohi. Jos verenkierron puutos kestää riittävän pitkään, henkilö voi kouristella. Kouristelun syynä on keskushermoston hapen puute. Mikäli kohtaus johtuu harvasta sykkeestä, se on todettavissa kaulavaltimosta ja ranteesta. Myös liian tiheä rytmi on havaittavissa tunnustelemalla.
==Lähteet==
*
*
Luokka:Oireyhtymät
Adenokarsinooma

Adenokarsinooma on rauhasepiteelistä lähtenyt syöpä.Haku – Tohtori.fi Esimerkiksi paksu- ja peräsuolen syövistä 90–95 % on adenokarsinoomia.About.com: Adenocarcinoma of the Colon and Rectum Myös keuhkosyöpä voi olla adenokarsinooma; kyseessä on tällöin eräs ei-pienisoluisen keuhkosyövän muoto.About.com: Adenocarcinoma of the Lung Potilailla, jotka eivät koskaan ole tupakoineet, on adenokarsinooma pääasiallinen keuhkosyöpätyyppi.Journal of Clinical Oncology: Lung Cancer in Never Smokers: A Review Näiden lisäksi esimerkiksi eturauhassyöpä on tavallisesti adenokarsinooma.American Cancer Society: What Is Prostate Cancer?
== Katso myös ==
* Adenooma
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Syöpätaudit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Adenooma

Adenooma on hyvälaatuinen rauhaskasvain.Terveyskirjasto, Duodecim Niitä voi tulla moniin elimiin, kuten kilpirauhaseen, lisämunuaiseen, aivolisäkkeeseen tai suolistoon. 
Vaikka adenoomat ovat hyvänlaatuisia, ne on joskus tutkittava tai poistettava syöpäepäilyjen vuoksi. Tietyt adenoomat voivat hoitamattomina muuntua pahanlaatuisiksi adenokarsinoomiksi.Suolistosyöpä ja sen ehkäisy, Cancer fi
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Kasvaimet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Adolf Aminoff (1860–1914)

Adolf Aminoff (19. kesäkuuta 1860 Turku − 5. huhtikuuta 1914 Helsinki) oli suomalainen juristi, pormestari ja virka- ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Adolf Aminoff Viitattu 23.4.2021. 
Aminoffin vanhemmat olivat eversti Gregorius Aminoff ja Sara Adelaide Constance Sofia Ithimaeus ja puoliso vuodesta 1888 Anna Marta Elisabet Schauman. Aminoff tuli ylioppilaaksi 1860 ja suoritti yleisen oikeustutkinnon 1885, varatuomarin arvon hän sai 1888. Aminoff oli senaatissa ensin ylimääräinen kopisti, apukamreeri ja kanslisti ja sitten oikeusosaston protokollasihteeri 1896–1903. Helsingin kunnallispormestarina hän toimi 1908–1913. Aminoff oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen ja aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1891, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Ståndets medlemmar. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Första delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, ss. 4-9.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, ss. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, ss. 207-215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, ss. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, ss. 795-804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1860 syntyneet
Luokka:Vuonna 1914 kuolleet
Adolf Ferdinand Spåre

Adolf Ferdinand Spåre (17. toukokuuta 1842 – 15. huhtikuuta 1917 Nokia) oli suomalainen sotilas ja virka- ja valtiopäivämies. 
Spåren vanhemmat olivat Gustaf Bror Salomon Spåre ja Carolina Charlotta Sofia Justander ja puolisot vuodesta 1870 Maria Josefina Nyberg (k. 1875) ja vuodesta 1878 Anna Sofia Eleonora Baer. Eversti ja virka- ja valtiopäivämies Maximilian Spåre oli Adolf Ferdinand Spåren poika toisesta avioliitosta. Spåre palveli aliupseerina vuodesta 1859, mutta erosi palveluksesta ja suoritti proviisorin tutkinnon, toimien sitten kuitenkin muun muassa asetehtaan palveluksessa. Kollegisessorin arvon hän sai 1882 ja hovineuvoksen 1886. Spåre työskenteli myös lennätintoimessa, mukaan lukien lennätinaseman päällikkyys Hämeenlinnassa. 
Spåre oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1900 ja 1904–1905.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, s. 795-804.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset sotilaat
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1842 syntyneet
Luokka:Vuonna 1917 kuolleet
Adolf von Bonsdorff

Adolf von Bonsdorff (14. lokakuuta 1862 Helsingin maalaiskunta – 31. maaliskuuta 1928 Helsinki) oli suomalainen koulumies ja poliitikko. 
==Henkilöhistoria==
Bonsdorff oli Helsingin ruotsalaisen reaalilyseon rehtori 1893–1901, mutta hänet erotettiin poliittisista syistä. Sitten 1902–1908 hän oli Helsingin kansakoulujen tarkastaja, suojelukasvatuksen va. tarkastaja 1909–1924, kouluhallituksen lastensuojeluosaston päällikkö 1918–1924 ja sosiaaliministeriön lastensuojelun ylitarkastaja vuodesta 1924. Hänen toiminnalleen perustui uusi lastensuojelulaki.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 1 p. 1362
Hän oli aatelissäädyssä sukunsa edustaja valtiopäivillä 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906. Hän oli Kagaalin jäsen ja järjesti passiivista vastarintaa 1900–1905, kuului jääkäriliikkeen tukemiseksi perustettuun komiteaan ja oli 1916–1917 ulkomaanvaltuuskunnan puheenjohtaja, jossa tehtävässä hän pyrki herättämään Saksassa ja Ruotsissa ymmärtämystä Suomen itsenäisyydelle.
Bonsdorff kannatti rotuhygieniaa ja oli huolissaan esimerkiksi siitä, että kehitysvammaisilla oli oikeus lisääntyä. Keväällä 1926 hallitus nimitti hänen aloitteestaan komitean tutkimaan "degeneroituneiden" ihmisten steriloimisen mahdollisuutta ja tekemään asiasta lakiehdotuksen. Komitean mietintö ei sellaisenaan edennyt, mutta eduskunta sääti Bonsdorffin jo kuoltua pakkosterilointilain.
Von Bonsdorffin vanhemmat olivat virka- ja valtiopäivämies Hjalmar Erik Gabriel von Bonsdorff ja Matilda Johanna Margareta Tams. Lääkintäkenraalimajuri, professori Hjalmar Gabriel von Bonsdorff oli hänen velipuolensa.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Hjalmar Erik Gabriel von Bonsdorff. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 30.7.2021.
== Julkaisuja==
* Lastensuojelu ja sen historiallinen kehitys, 1923
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Jääkäriaktivismi
Luokka:Suomalaiset eugeenikot
Luokka:Vuonna 1862 syntyneet
Luokka:Vuonna 1928 kuolleet
Adoptianismi

Adoptianismi (joskus myös adoptionismi) on kristologinen käsitys, että Kristus jumalallisen luontonsa puolesta on Jumalan poika sanan varsinaisessa mielessä, mutta ihmisenä Jumalan "ottopoika".Adoptianismi
Adoptianismin esittivät 700-luvun lopulla Toledon arkkipiispa Elipandus ja Urgellin piispa Felix Urgellilainen. Useat teologit Kaarle Suuren valtakunnassa, muun muassa Alkuin, vastustivat adoptianismia pitäen sitä Kristuksen jumaluuden kieltämisenä, ja se hylättiin ensin frankkilaisten konsiilissa (792) ja sitten Frankfurtin (794) ja Rooman (799) konsiilissa.
Adoptianismia on esiintynyt joissakin nestoriolaisissa liikkeissä sekä Espanjan alueella. Erityisen tyypillinen adoptianismi oli varhaisessa läntisessä teologiassa.
==Lähteet==
* 
===Viitteet===
==Aiheesta muualla==
* 
Luokka:Antiikin kristillisyys
Adverbi

Adverbi eli seikkasana on verbin tai koko lauseen määritteenä toimiva taipumaton tai vajaasti taipuva sana, joka ilmaisee tyypillisesti aikaa, paikkaa, tapaa, syytä tai keinoa. Samanlaisessa tehtävässä käytetään usein myös nominien taivutusmuotoja, esimerkiksi paikallissijamuotoja, ja adverbejä syntyy myös kiteytymällä taivutetuista nomineista. Monet paikkaa ilmaisevat adverbit muodostuvatkin itse asiassa nominivartalosta, joka on taivutettu muuten suomen nykykielestä hävinneessä sijamuodossa, kuten latiivissa.
Adverbit on suomen kieliopissa ennen luettu kuuluvaksi partikkelien sanaluokkaan, mutta nykyään ne muodostavat oman sanaluokkansa. 
Useimpia tapaa ja määrää ilmaisevia adverbejä voi taivuttaa vertailumuotoihin, esimerkiksi hitaasti : hitaammin : hitaimmin ja paljon : enemmän : eniten. 
== Adverbityyppejä ==
Tavallisimpia adverbityyppejä ovat
* aikaa ilmaisevat, esimerkiksi eilen, tänään, huomenna, aina, joskus, harvoin, jo, yhä
* paikkaa ilmaisevat, esimerkiksi ylös, alas, ulos, ulkoa, ulkona
* tapaa ilmaisevat, esimerkiksi lukuisat -sti-loppuiset sanat: nopeasti, kamalasti, varovasti
* määrää ilmaisevat, esimerkiksi paljon, kosolti, hiukan.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Iso suomen kielioppi / adverbi
Luokka:Sanaluokat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Affiliate-markkinointi

Affiliate-markkinointi (affiliate marketing) tai suomeksi kumppanuusmarkkinointi on tulospohjainen markkinointimuoto, jossa maksetaan vain toteutuneista tavoitteista. Tavoite voi olla esimerkiksi verkkokaupan ostotapahtuma, rekisteröityminen verkkopalveluun, yhteydenottopyyntö, uutiskirjeen tilaus tai rahapeliautomaatin tai loton pelaaminen. Affiliate-markkinoinnista saadut tulot ovat pääasiallinen tai merkittävä tulonlähde monilla verkkosivustoilla. Netissä toimivassa affiliate-markkinoinnissa tarvitaan kolme osapuolta: affiliate-verkosto, mainostaja ja julkaisija. Affiliate-markkinointia on myös esimerkiksi Veikkauksen rahapeliatuomaatit tai loton ja pitkävedon myyminen kioskeista
== Affiliate-verkosto ==
Affiliate-verkosto tuo yhteen mainostajat ja julkaisijat. Mainostajat voivat liittyä verkostoon ajamaan tulospohjaista mainontaa ja tarjota julkaisijoille mainosmateriaaleja. Affiliate-verkosto toimii välittäjänä julkaisijan ja mainostajan välillä. Affiliate-verkko laskuttaa mainostajaa julkaisijan tekemistä toteutuneista myynneistä tai liideistä. Julkaisija puolestaan laskuttaa verkostoa tekemistänsä myynneistä. Suomessa toimii tällä hetkellä noin 10 eri affiliate-verkostoa, joita ovat esimerkiksi TradeTracker, Adtraction, Performission ja Adservice.
== Mainostaja ==
Mainostajana affiliate-markkinointi tapahtuu siten, että mainostaja liittyy johonkin affiliate-verkostoon mainostajaksi. Kun mainostaja on rekisteröitynyt verkkoon ja asettanut mainosmateriaaliset saataville affiliate-ohjelmaan, voivat eri verkkosivujen / blogien julkaisijat liittyä mainostajan kampanjaan. Affiliate-markkinointia voi kuitenkin tehdä myös ilman verkostoa, etenkin pienemmät verkkokaupat hoitavat affiliate-kumppanuudet usein itse.
== Julkaisija ==
Julkaisija on verkkosivuston tai muun internetissä toimivan verkkomedian omistaja. Julkaisija liittyy affiliate-verkkoon, esittääkseen sivuillansa mainostajan mainosmateriaalia. Julkaisija tienaa sivustonsa kautta toteutuneista myynneistä mainostajan määrittelemän komission kustakin myynti- tai ostotapahtumasta. Tyypillisiä julkaisijoiden omistamia sivustoja ovat alennuskoodi-, hintavertailu- ja blogisivustot.
== Affiliate-markkinointia hyödyntäviä verkkopalveluita ==
*Bonusway.fi
*Rantapallo.fi
== Lähteet ==
Luokka:Markkinointi
After Work

After Work (eng. "töiden jälkeen") on välittömästi työpäivän suorittamisen jälkeen tapahtuva, kyseisiä töitä yhdessä tekevien kesken vietettävä viihteellinen aktiviteetti. Tyypillisesti termillä viitataan töiden jälkeen nautittuja juomia, mutta sillä voidaan tarkoittaa myös muuta viihteellistä aktiviteettia kuten urheilua tai kulttuuria.
Joissain ravintoloissa after work -nimellä markkinoidaan iltapäivään sijoittuvaa tarjoilujaksoa, jonka yhteydessä voi olla juoma- tai ruoka-alennuksia. 
Katso myös happy hour
Luokka:Vapaa-aika
Ager publicus

Ager publicus ("julkinen maa") tarkoitti Rooman valtion omistamia maa-alueita. Osa niistä annettiin vuokralle ja saadut tulot käytettiin kulttimenoihin. Osaa taas käytettiin laidunmaana, jonka käytöstä piti maksaa. Osaa viljelivät vauraat yksityishenkilöt, possessores, jotka maksoivat maan käytöstä.Nenonen & Teerijoki 1998, s. 619Castrén & Pietilä-Castrén 2000, s. 12
Rooma takavarikoi voitetuilta kansoilta yleensä kolmanneksen näiden maista, joista ager publicus muodostui. Takavarikoiduille alueille perustettiin siirtokuntia tai kensorit vuokrasivat parhaat maa-alueet viljelymaiksi. Gracchuksen veljekset vaativat 100-luvun loppupuolella eaa. ager publicuksien oikeudenmukaisempaa jakoa, ja siitä lähtien nämä maat määriteltiin tarkasti.
== Lähteet ==
* Castrén, Paavo ja Pietilä-Castrén, Leena: Antiikin käsikirja. Otava, 2000. ISBN 951-1-12387-4.
* Nenonen, Kaisu-Maija ja Teerijoki, Ilkka: Historian suursanakirja. WSOY. Juva, 1998. ISBN 951-0-22044-2.
=== Viitteet ===
Luokka:Rooman valtakunnan talous
Agrologi

Agrologi on maatalous- ja luonnonvara-alaan liittyvä ammattinimike. Nykyisin agrologin tutkinnon voi suorittaa ammattikorkeakoulussa joko ammatikorkeakoulututkinnon tai ylemmän ammattikorkeakoulutukinnon tasoisena.
1900-luvulla agrologeja valmistui maatalousopistoista, ja ammattikorkeakoulu-uudistuksen jälkeen tutkintoja erotetaan toisinaan liitteellä "Agrologi (AMK)".
==Opintojen sisältö ja työtehtävät==
Perinteisesti agrologit toimivat maaseutuelinkeinojen eri tehtävissä, kuten neuvonta-, suunnittelu-, johtamis-, koulutus-, projekti-, tuotekehitys- ja markkinointitehtävissä. Myös jo ennestään suuri agrologiyrittäjien (etenkin maatalousyrittäjien) joukko on kasvussa. Pankit olivat 1980-luvulle saakka hyvin merkittävä agrologeja työllistänyt sektori.
Nykyisissä ammattikorkeakouluopinnoissa voi keskittyä myös ympäristönsuojeluun, kouluttautuen sen alan ammattilaiseksi.
Agrologit ja AMK-agrologit ovat järjestäytyneet Agrologien liittoon. Se kuuluu yhteistyöjäsenenä STTK:oon. Liitolla on noin 4 000 jäsentä. Heistä noin 2400 on maatalousyrittäjiä, loput työskentelevät perinteisesti erilaisissa neuvonta-, suunnittelu-, opetus- ja markkinointitehtävissä.
==Agrologeja kouluttavat ammattikorkeakoulut==
*Hämeen ammattikorkeakoulu
*Jyväskylän ammattikorkeakoulu
*Oulun ammattikorkeakoulu
*Karelia-ammattikorkeakoulu
*Lapin ammattikorkeakoulu
*Savonia-ammattikorkeakoulu
*Seinäjoen ammattikorkeakoulu
*Yrkeshögskolan Novia
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
*Agrologien liitto
*Agrologien työtehtävät 
*Maaseutuelinkeinojen koulutusohjelman yleiskuvaus (Opetushallitus) 
*Esimerkki maaseutuelinkeinojen koulutusohjelman toteutuksesta (AMK) (pdf)
*Esimerkki maaseutuelinkeinojen koulutusohjelman sisällöstä (AMK)
Luokka:Ammattikorkeakoulututkinnot
Luokka:Maatalousammatit