nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Georgian sisällissota

Georgian sisällissota käytiin Georgiassa Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen 1990-luvun alkupuolella. Siihen kuului neljä osittain samanaikaista osaa: konfliktit itsenäisyyttä tavoittelevissa Abhasiassa (1992–1993) ja Etelä-Ossetiassa (1988–1992), sotilasvallankaappaus vuoden 1991 lopussa ja siinä syrjäytetyn Zviad Gamsakhurdian nousu takaisin valtaan vuonna 1993.
Levottomuudet Abhasiassa ja Etelä-Ossetiassa alkoivat jo ennen Georgian itsenäistymistä. Vuonna 1989 Neuvostoliitto lähetti rauhanturvaajia Etelä-Ossetiaan hillitsemään georgialaisten ja osseettien välisiä kahakoita. Etelä-Ossetian sota (1991–1992) päättyi siihen, että Etelä-Ossetia käytännössä irtautui Georgian keskushallinnosta. Gamsakhurdian kausi Georgian johtajana kuitenkin päättyi 1993.Georgia 1992 Civil War. Global Security. Viitattu 22.2.2015. Vuonna 1994 Georgia solmi Abhasian kanssa tulitauon, johon sisällissodan katsotaan päättyneen. Vuonna 2001 ne solmivat hyökkäämättömyyssopimuksen.Georgia Timeline BBC News. Viitattu 22.2.2015.
== Lähteet ==
 
Luokka:1900-luvun sodat
Luokka:1990-luku
Sisällissota
Luokka:Aasian valtioiden sisällissodat
Globaali demokratia

Globaali demokratia on Heikki Patomäen ja Teivo Teivaisen kirja, jonka on julkaissut Gaudeamus vuonna 2003.
== Sisältö ==
Kirjoittajien mukaan yhä useammat ihmisten elämää koskevat päätökset tehdään maan rajojen ulkopuolella. Täten demokratian tulisi löytää uusia muotoja, jotta kansalaiset voivat vaikuttaa päätöksiin. Tekijät tarkastelevat ylikansallisia globalisaation piirissä toimivia laitoksia Maailmanpankkia, Kansainvälistä valuuttarahastoa, Maailman kauppajärjestöä, Euroopan unionia ja Yhdistyneitä kansakuntia. He ehdottavat YK:n talous- ja sosiaalineuvoston aseman vahvistamista sekä IMF:n ja WTO:n uudistamista.
== Vastaanotto ==
Mika Hannula sanoi Helsingin Sanomien arvostelussaan, että ajatusleikkinä maailmanlaajuisen kansanvallan rajat tulevat pian vastaan. Esimerkiksi maapallon väestön enemmistö ei välttämättä kannata tekijöiden korostamaa avoimuutta ja suvaitsevuutta. Kansanvalta on hänen mukaansa ehkä enemmän väline kuin arvo sinänsä.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Tapani Hietaniemi: Tulevaisuuden (vähät?) vaihtoehdot. Historiallisia arvosteluja 10/2003.
Luokka:Suomalaiset tietokirjat
Luokka:Vuoden 2003 kirjat
Glottaali

Glottaali on konsonantti, jonka tuottamisessa ainoastaan äänirako on olennainen. Supraglottaalisen ääntöväylän muoto taas määräytyy automaattisesti äänneympäristön mukaan. Jos äänirako hetkeksi suljetaan, tuloksena on klusiilimainen, luontaisesti soinniton konsonanttiäänne. Jos taas äänirako on vain vähän auki tai "vuotaa", syntyy henkäysäänne, joka tavallisesti luokitellaan frikatiiviksi. 
Kansainvälinen foneettinen aakkosto (IPA) luettelee kolme glottaalia:
IPA	Kuvaus 	Esimerkki	Esimerkki 	Esimerkki	Esimerkki
IPA	Kuvaus 	Kieli 	Kirjoitusasu	Ääntämys 	Merkitys
[ʔ]	Glottaaliklusiili 	Võro 	kalaq 	[] 	'kalat'
[ɦ]	Soinnillinen glottaalifrikatiivi	Hollanti 	huis 	[] 	'talo'
[h]	Soinniton glottaalifrikatiivi 	Ruotsi 	hus 	[] 	'talo'
==Lähteet==
*
=== Viitteet ===
Luokka:Konsonantit
Glykaatio

Glykaatio on mikä tahansa ei-entsymaattinen reaktio, jossa glukoosi tai mikä tahansa muu hiilihydraatti liittyy kovalenttisesti muunlaisiin molekyyleihin kuten proteiineihin, lipideihin tai DNA:han. Glykaatio ei ole sama asia kuin glykosylaatio. Glykosylaatio on muuten määritelmältään samanlainen reaktio, mutta aina entsyymaattinen eli entsyymien aikaansaama, ja se liittyy proteiinien tarkoituksenmukaiseen translaation jälkeiseen rakenteen muokkaukseen. Glykaatiolla taas tarkoitetaan usein spontaaneja reaktioita.
Glykaatioreaktioita tapahtuu eliöissä ja niiden ulkopuolella. Esimerkiksi useimpien ruokien valmistuksessa vaikkapa kuumentamalla voi muodostua glykaatioreaktioiden kautta elimistölle haitallisia kehittyneitä glykaation lopputuotteita.
Eliöissä tapahtuu myös sisäisesti glykaatioreaktioita eri tavoin. Esimerkiksi veren hemoglobiini voi glykatoitua verensokerin vaikutuksesta, jolloin muodostuu glykatoitunutta hemoglobiinia. Tämän pitoisuuksia voidaan mitata ihmisten verestä ja käyttää arvioimaan keskimääräisiä verensokeripitoisuuksia apuna esimerkiksi aikuistyypin diabeteksen toteamisessa.
==Katso myös==
*Maillard-reaktio
==Lähteet==
Luokka:Metabolia
Godwin

Godwin voi tarkoittaa muun muassa seuraavia henkilöitä:
== Henkilöitä ==
* Godwin (k. 1053), Wessexin jaarli, Englannin kuninkaiden neuvonantaja
* Mary Shelley, o.s. Godwin (1797-1851), englantilainen kirjailija
* Mike Godwin, yhdysvaltalainen lakimies, Godwinin lain esittäjä
* Tommy Godwin (1920-2012), brittiläinen ratapyöräilijä 
* William Godwin (1756-1836), englantilainen journalisti, kirjailija ja poliittinen filosofi
== Paikkoja ==
* Godwin-Austen, K2, vuori Karakorumissa, Himalajan länsiosassa
Good King Wenceslas

Good King Wenceslas on tunnettu englantilainen joululaulu. Laulun sanat kertovat pyhimykseksi julistetusta, 900-luvulla eläneestä Böömin ruhtinaasta Venceslaus Pyhästä () ja tämän hurskaasta teosta tapaninpäivänä. Laulun sanoissa Venceslaukseen viitataan virheellisesti kuninkaana.Good King Wenceslas The Hymns and Carols of Christmas. Viitattu 2.12.2019.
Laulun sävel on lainattu 1200-luvulta peräisin olevasta latinankielisestä kevään ylistyslaulusta ”Tempus Adest Floridum”, joka ei liity mitenkään jouluun eikä Venceslaukseen. Kyseinen laulu ilmestyi ensi kerran vuonna 1582 suomalaisessa uskonnollisten laulujen kokoelmassa Piae Cantiones. ”Good King Wenceslas” -sanoituksen laati englantinen pappi John Mason Neale, joka julkaisi vuonna 1853 Carols for Christmas-Tide -nimisen kokoelman Piae Cantionesin laulujen sävelmiin sepittämiään joululauluja. Hänen kollegansa Thomas Helmore sovitti melodiat uusiin sanoihin. Piae Cantiones ja sen laulut olivat tuolloin täysin tuntemattomia englanninkielisessä maailmassa, mutta vuonna 1853 Ison-Britannian Tukholman-lähettiläs G. J. R. Gordon sattui toimittamaan yhden kappaleen teoksesta Nealelle.Piæ Cantiones The Hymns and Carols of Christmas. Viitattu 2.12.2019. Neale oli käsitellyt ruhtinas Venceslausta jo vuonna 1849 julkaisemassaan pyhimystarinoiden kokoelmassa Deeds of Faith.
==Lähteet==
Luokka:Joululaulut
Luokka:Brittiläiset musiikkikappaleet
Luokka:Vuoden 1853 kappaleet
Goodieepedia

Goodieepedia on saman tyyppinen verkkosivu, kuin Antsawiki. Goodieepedia on 16. toukokuuta Anntsamedia Foundationin omistama wikipohjainen wikisivu, mikä keskittyy puutarhan hoitoon, metsiin sekä kasveihin. Isännöitsijäpalvelu on Shoutwiki, ja sivua luomassa on ollut myös MediaWiki.
Gopher

Gopher on Internetissä käytetty sovelluskerroksen protokolla, jonka muun muassa HTTP-protokolla syrjäytti pääosin 1990-luvulla. Gopher-palvelimet tarjoavat kokoelman hierarkkisesti järjestettyjä tekstitiedostoja. Erona uusiin WWW-teknologioihin gopher-sivustot eivät sisällä hypertekstiä tai kuvia.
Gopherin URL on muotoa gopher://palvelin/hakupolku (vertaa HTTP:n http://palvelin/hakupolku).
IANA on varannut portin numero 70 gopher-protokollalle.
Gopher oli rajoittuneempi kuin HTTP:n ja HTML:n yhdistelmä, mutta myös kevyempi toteuttaa. Ensimmäinen versio protokollasta ilmestyi vuonna 1991 ja vuonna 1993 sille julkaistiin RFC-dokumentti (). Gopher on suunniteltu asiakas-palvelin-arkkitehtuurille.
Vuonna 1993 Minnesotan yliopisto muutti ohjelmiston lisensointia, jonka jälkeen sen suosio oli laskusuunnassa.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Gopher-palvelin qoox.org 
Luokka:Internet-standardit
Luokka:Tietoliikenneprotokollat
Grid-verkko

Grid-verkko tai Grid-laskenta () on tietotekniikassa ja tietojärjestelmätieteessä nimitys tieteelliseen laskentaan käytettävälle tietokoneryhmälle. Carl Kesselman ja Ian Foster ovat määritelleet grid-verkkoa vuonna 1998: "laitteiston ja ohjelmiston infrastruktuuri, joka tuottaa luotettavia, täsmällisiä ja edullisia pääsyjä korkeatasoisiin laskennallisiin ominaisuuksiin".
Verkkoa voi määritellä sanoilla:
* hajautettu
* koordinoitu jakaminen
* suuri mittakaava
* ei-triviaali
Grid-verkon kehitykseen ovat vaikuttaneet rinnakkaislaskennan ja hajautetun laskennan tutkimukset.
CERN toimii grid-laskentaverkon tier 0 -keskuksena. Raakadata ja esikäsitelty data välitetään yhdelletoista eri maissa sijaitseville 1-tason tier 1 -keskukselle.
== Kirjallisuutta ==
* 
== Lähteet ==
Luokka:Tietojärjestelmätiede
Gunnar Pohjola

Arvo Gunnar Pohjola (25. joulukuuta 1927 Tyrvää – 27. helmikuuta 2008 Tampere) oli suomalainen taidemaalari ja taidegraafikko, myös taiteilijaprofessori. Pohjola kuvasi usein surrealismin sävyisissä teoksissaan arkielämää, sen ihanuutta ja kurjuutta. Hänen tuotantoonsa kuuluu paljon piirustuksia, muun muassa tussilla.
Gunnar Pohjola sai taidekoulutuksensa Suomen Taideakatemian koulussa vuosina 1952–1955. Kuten monet 1940- ja 1950-luvun Tampereella, Pohjola sai varhaisimman oppinsa Tampereen työväenopistossa ja Tampereen Taiteilijaseuran piirustusilloissa. Taideakatemian koulun jälkeen hän asettui Tampereelle, jossa hän osallistui aktiivisesti taide-elämään.Sara Hildenin museo Viitattu 16.6.2009. Hän oli muun muassa Tampereen taiteilijaseurakunnan johtokunnan jäsen vuosina 1994–1998. Pohjola asui suurimman osan elämästään Tampereella Amurin kaupunginosassa vaimonsa Essin kanssa. Pariskunnalla on kaksi poikaa.
Pohjolan pienikokoiset teokset kuvaavat vieraantuneen ihmisen tuntemuksia, riittämättömyyden tunnetta, surumielisyyttä, nöyryyttä ja leikillisyyttä. Niiden eleginen tuntu yhdistyy inhimilliseen sanomaan usein herkällä tavalla. Usein teokset olivat pieniä piirustuksia tai akvarelleja, joista läheltä katsomalla avautui suuria tunteita. Hänen ensimmäinen teoksensa oli Helsinki vuodelta 1953.
Pienimuotoisten teosten ohella Pohjola teki joitakin seinämaalauksia muun muassa Raholan ja Tammelan kansakouluihin. Muutkin seinämaalaukset ovat Tampereen seudulla, enimmäkseen ne ovat 1950-luvulta, jolloin seinämaalauksia tehtiin paljon. 
Gunnar Pohjola oli myös yksi neljästä haastatellusta Vappu Lepistön lisensiaatintyössä Kuvataiteilija taidemaailmassa (1991).
==Palkinnot==
*Valtion taidepalkinto 1961 ja 1971
*Tampereen kaupungin tunnustuspalkinto 1973
*Hämeen läänin taidepalkinto 1976 
*Pro Finlandia 1979
*Pirkanmaa-mitali 1986
*Valtion taiteilijaeläke 1988
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
*Suomen Kuvataiteilijat, verkkomatrikkeli
*Gunnar Pohjola Valtion taidemuseon kokoelmissa
*Vappu Lepistö: Kuvataiteilija taidemaailmassa. Tapaustutkimus kuvataiteellisen toiminnan tapaustutkimus kuvataiteellisen toiminnan sosiaalipsykologisista merkityksistä. Helsinki:Tutkijaliiton julkaisusarja 70. 1991. ISBN 951-9297-85-5. 284 sivua.
Luokka:Suomalaiset taidemaalarit
Luokka:Suomalaiset taidegraafikot
Luokka:Pro Finlandia -palkitut
Luokka:Vuonna 1927 syntyneet
Luokka:Vuonna 2008 kuolleet
Gustaf Adolf Langenskiöld

Gustaf Adolf Langenskiöld (6. marraskuuta 1852 Pietari – 13. kesäkuuta 1931 Helsinki) oli suomalainen senaattori, valtiopäivämies ja hovioikeuden asessori.Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961
==Henkilöhistoria==
Langenskiöldin vanhemmat olivat senaattori, salaneuvos, vapaaherra Karl Fabian Theodor Langenskiöld ja Maria Magdalena af Björkstén. Langenskiöld oli naimisissa 1883–1923 Ida Rosida Zilliacuksen (k. 1923) kanssa jonka isä oli senaattori Henrik Wilhelm Johan Zilliacus. Hän pääsi ylioppilaaksi 1869 Helsingin yksityislyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa ylemmän oikeustutkinnon 1875. Langenskiöld sai varatuomarin arvon 1877. Langenskiöld oli Viipurin hovioikeudessa kanslistina 1878–1884 ja notaarina 1884–1887, Raaseporin tuomiokunnan tuomarina 1887–1889 sekä Viipurin hovioikeuden asessorina 1889–1897. Hän oli Suomen senaatin oikeusosastolla senaattorina 1897–1900 ja toimi sen jälkeen asianajajana Helsingissä 1900–1907. Hän oli Pohjoismaiden Osakepankin julkisena asiamiehenä 1894–1897 ja 1907–1917 sekä Kymin Oy:n hallintoneuvoston varapuheenjohtajana 1908–1918 ja puheenjohtajana 1918–1929. Aatelissäädyssä hän osallistui sukunsa edustajana valtiopäiville 1882, 1885, 1888, 1891, 1894, 1897, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906. Hän oli myös Viipurin kaupunginvaltuuston jäsen 1893–1895
== Teoksia ==
* Kymmene aktiebolag 1872-1922. Kymmene, Kouvola 1922
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Suomalaiset tuomarit
Luokka:Suomalaiset asianajajat
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomalaiset senaattorit
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Viipurin kaupunginvaltuutetut
Luokka:Vuonna 1852 syntyneet
Luokka:Vuonna 1931 kuolleet
Gustaf Eckhard Maximilian af Enehjelm

Gustaf Eckhard Maximilian af Enehjelm (2. heinäkuuta 1840 Lapinjärvi – 19. maaliskuuta 1925 Helsinki) oli suomalainen sotilas ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Af Enehjelm Gustaf Eckhard Maximilian Viitattu 9.6.2021.
Af Enehjelmin vanhemmat olivat sotatuomari Pehr Gabriel Anders af Enehjelm ja Wilhelmina Henrika Uggla ja puolisot vuodesta 1883 Alva Charlotta Dittmar (k. 1884) ja vuodesta 1902 Aina Kristina Woivalin. Tultuaan ylioppilaaksi af Enehjelm opiskeli oikeustiedettä, mutta siirtyi sitten sotilasuralle. Hän palveli upseerina sekä venäläisissä että suomalaisissa joukko-osastoissa, kuten Kuopion tarkk'ampujapataljoonassa. Sotapalveluksesta af Enehjelm erosi everstinä 1906, jäätyään lakkautuspalkalle 1904. Hän oli ollut Suomen sotakomissariaatin materiaali-intendentti vuodesta 1882. Af Enehjelm oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1897 ja 1900.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.
 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset everstit
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1840 syntyneet
Luokka:Vuonna 1925 kuolleet
Gustaf Emil Alfons Spåre

Gustaf Emil Alfons Spåre (12. maaliskuuta 1858 Helsinki – 20. tammikuuta 1923 Helsinki) oli suomalainen liike- ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Spåre Gustaf Emil Alfons Viitattu 21.6.2021.
Spåren vanhemmat olivat kollegiasessori Gustaf Adolf Spåre ja Emilia Natalia von Knorring ja puoliso vuodesta 1890 Anna Maria Charlotta Rönquist. Helsingissä ylioppilaaksi tullut Spåre toimi liikemiehenä ja teollisuudenharjoittajana. Hän oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1899 ja 1900.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, s. 207-215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125. 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset liikemiehet
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1858 syntyneet
Luokka:Vuonna 1923 kuolleet
Gustaf Emil af Hällström

Gustaf Emil af Hällström (17. syyskuuta 1860 Helsinki – 30. marraskuuta 1924 Helsinki) oli suomalainen maanviljelysneuvos ja moninkertainen valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Af Hällström Gustaf Emil Viitattu 13.5.2021. 
Af Hällströmin vanhemmat olivat tilanomistaja Gustaf Alfred af Hällström ja Charlotta Sofia Stenius ja puoliso vuodesta 1884 Anna Elisabet Lilius. Af Hällström tuli ylioppilaaksi Helsingissä 1880 ja valmistui filosofian maisteriksi 1886. Hän oli tilanomistaja ja maanviljelijä Vihdissä ja Lappeella, maanviljelysneuvoksen arvon hän sai 1907. 
Af Hällström oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1888, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1888 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1888. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1888, ss. 1685-1691.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, ss. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, ss. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, ss. 207-215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, ss. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, ss. 795-804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1860 syntyneet
Luokka:Vuonna 1924 kuolleet
Gustaf Filip Creutz (tilanomistaja)

Gustaf Filip Creutz (27. joulukuuta 1855 Pernaja – 25. marraskuuta 1914 Tukholma) oli suomalainen kreivi, tilanomistaja ja valtiopäivämies.Geni: Gustaf Filip Creutz Viitattu 23.5.2021. 
Creutzin vanhemmat olivat kreivi Carl Magnus Creutz ja Hortensia Eugenia Morsing ja puoliso vuodesta 1882 Hortense Maria Jenny Morsing (k. 1954). Hän palveli vapaaehtoisena armeijassa ja opiskeli Helsingin junkkarikoulussa, mutta ryhtyi sitten hoitamaan isänsä kuoltua Malmgårdin kartanoa. Creutz joutui ensimmäisen sortokauden aikana 1903 lähtemään maanpakoon Ruotsiin, mutta pääsi palaamaan sieltä takaisin Suomeen.Adelsvapen-Wiki: Grevliga ätten Creutz nr 68, TAB 8: Gustaf Filip Creutz Viitattu 23.5.2021. 
Greutz oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1899, 1900 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, s. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, s. 207-215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, s. 945-954.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1855 syntyneet
Luokka:Vuonna 1914 kuolleet
Gustaf Georg Waldemar von Essen

Gustaf Georg Waldemar (Valdemar, Woldemar) von Essen (14. marraskuuta 1851 Helsingin pitäjä – 19. joulukuuta 1912 Helsinki) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.Geni: Gustaf Georg Valdemar von Essen af Zellie Viitattu 2.7.2021.
Von Essenin vanhemmat olivat Fredrik Mauritz von Essen ja Elisabet Christina Lovisa Holm ja puolisot vuodesta 1881 Rosa Augusta Sofia Hjelt ja vuodesta 1899 Jenny Fogelberg (k. 1912). Von Essen oli Mustialasta valmistunut agronomi, joka viljeli Malmbyn sukutilaa Helsingin pitäjässä.Adelsvapen-wiki: Adliga ätten von Essen af Zellie nr 723, Tab 49 Viitattu 2.7.2021.
Von Essen oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1877–1878, 1885, 1888, 1891, 1894 ja 1897.Förteckning öfver Ridderskapets och Adelns medlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1877. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1877. Sjette häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1879, s. 1903-1907.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1885 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1885. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1886, s. 1419-1424.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1888 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1888. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1888, s. 1685-1691.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1891 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1891. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1891, s. 1467-1472.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, s. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707.
 
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1851 syntyneet
Luokka:Vuonna 1912 kuolleet
Gustaf Ivar Blåfield

Gustaf (Gustav) Ivar Blåfield (27. syyskuuta 1858 – 10. toukokuuta 1920 Tampere) oli suomalainen agronomi, kunnallisneuvos ja valtiopäivämies.
Blåfield asui ja työskenteli pitkään Pälkäneellä. Hän valmistui agronomiksi Mustialasta ja hoiti sitten vuokraamaansa Myttäälän sotilasvirkataloa. Blåfield oli myös osuustoiminta-aktiivi ja osallistui Pälkäneen kunnalliselämään.
Blåfield oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, s. 795-804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, s. 945-954.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1858 syntyneet
Luokka:Vuonna 1920 kuolleet