Isolaattikieli

Isolaattikielet ovat kieliä, joita ei ole pystytty sijoittamaan mihinkään kielikuntaan, toisin sanoen kieliä, jotka muodostavat yksin oman kielikuntansa. Niillä ei ole tunnettuja eläviä eikä kuolleita sukukieliä. Aiemmin monia isolaattikieliä on pidetty hypoteettisen kielikunnan typologisen tai areaalisen kieliryhmän osana. Näistä mainittakoon uralilais-altailaiset kielet, joihin katsotaan kuuluvan useita eri kielikuntia, joiden mahdollisesta yhteisestä alkuperästä tai isolaatiosta on eri aikoina esitetty monia erilaisia tulkintoja Anhava Jaakko (1998) Maailman kielet ja kielikunnat. Gaudeamus, Helsinki.
Alla on joitakin isolaattikieliä tai sellaisiksi epäiltyjä:
Kieli 	Kommentit
Ainu 	Japanin pohjoisosissa ja aiemmin myös Sahalinissa ainujen käyttämä uhanalainen kieli. Kaksi murretta, jotka voidaan laskea myös eri kieliksi.
Baski 	Espanjassa ja Ranskassa. Ei tunnettuja sukulaisia.
Burušaski	Pohjois-Pakistanissa.
Elam 	Kuollut muinaisen Lähi-Idän kieli.
Etruski 	Italian niemimaalla, lähinnä Toscanassa muinoin käytetty kieli. Saattaa olla sukua nykyisellä Sveitsin ja Italian rajalla samoihin aikoihin käytetyn reetin kielen kanssa. Samoihin aikoihin Italian niemimaalla on ollut myös kolmas mahdollinen isolaattikieli, pohjoispikeeni.
Hadza 	Pienen metsästäjä-keräilijäkansan Tansaniassa puhuma kieli. Maiskausäänteittensä takia epäilty olevan kaukaista sukua khoisankielille, mutta mitään yhteyttä ei ole voitu osoittaa.
Hatti 	Heettien valtakunnassa ennen indoeurooppalaista heettiä käytetty kieli.
Huaorani 	Kieli, jota puhutaan Amazonin jokialueella Napo- ja Curarayjoen välisellä alueella.
Ibeeri 	Antiikin aikainen kieli Espanjassa. Kielessä on leksikaalisia yhteensattumia baskin kieleen, mutta on vaikea sanoa ovatko ne muuta kuin tulosta läheisyydestä.
Kalto 	Keskisen Intian kieliä. Tunnetaan myös nimellä nihali.
Korea 	Maailman suurin isolaattikieli ellei japania lasketa. Sukulaisuutta japanin kieleen ja altailaisiin kieliin on tutkittu, mutta nykykäsityksen mukaan sukulaisuutta ei ole.
Nivhi 	Kieli, jota puhutaan Amurjoen suistossa ja Sahalinissa.
Sandawe 	Tansaniassa käytetty pieni kieli. Saattaa olla sukua Etelä-Afrikan khoisankielten kanssa, mutta todennäköisemmin isolaatti.
Sumeri 	Noin 3000 eaa. – 1000 eaa. Mesopotamiassa käytetty kieli.
Näiden isolaattikielten lisäksi Uuden-Guinean tuhannen kielen joukossa on toistakymmentä isolaatiksi laskettua kieltä, mm. amberbaken, busa, dem, juri, molof, mor, morwap, mugil, nagatman, oksapmin, pauwi, porome, taurap, tofamna, usku, urim ja warenbori. Lisäksi jotkin Australian alkuasukkaiden kielet ja Amerikan intiaanikielet ovat isolaatteja. 
Seuraavat kielet lasketaan usein isolaateiksi, mutta ne muodostavat kielikunnan yhdessä toisen läheisen kielen kanssa, joka joskus lasketaan murteeksi.
Kieli 	Kommentit
Japani 	Japanilaiset itse laskevat okinawan kielen japanin kielen murteeksi, mutta nykykäsityksen mukaan se, samoin kuin eräät muut Riukiusaarten japaninsukuiset kielimuodot, on oma kielensä. Tämän vuoksi ne muodostavat yhdessä kielikunnan.Sukulaisuutta korean ja altailaisten kielten kanssa on tutkittu, mutta nykykäsityksen mukaan yhteyttä ei ole.
Korea 	Kieliopiltaan se muistuttaa japania, mutta yhteistä sanastoa niissä ei lainasanoja lukuun ottamatta ole.
Jukagiiri	Koillis-Siperiassa käytetty kieli. Kaksi eri murretta, jotka voidaan myös laskea omiksi kielikseen. Sukulaisuutta uralilaisten kielten kanssa tutkitaan, mutta nykykäsityksen mukaan sukulaisuutta ei ole.
== Lähteet ==
* Jaakko Anhava, Maailman kielet ja kielikunnat, ISBN 951-662-734-X, 2. painos, 2002''
===Viitteet===
*