nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Ontologia (tietojenkäsittelytiede)

Ontologia on tietojenkäsittelytieteissä, erityisesti tietämykseen liittyvässä tutkimuksessa ja kehitystyössä, kuvaus tarkasteltavan sovellusalueen käsitteistä ja käsitteiden välisistä suhteista. Kun filosofinen ontologia on olemisen kategorioita tutkiva tiede, rajautuu ontologia tietojenkäsittelytieteissä tietämysrakenteeksi, siis artefaktiksi, joka mallintaa valittua sovellusaluetta. Tietojenkäsittelytieteiden ja filosofian ontologioita yhdistää toisiinsa se, että ne koostuvat entiteeteistä, ideoista tai tapahtumista sekä se, että niiden ominaisuuksia ja yhteyksiä määrittää tietty kategoriajärjestelmä.
Tietojenkäsittelytieteessä ontologialta vaaditaan harvoin universaalia totuutta, vaan ontologia on tapauskohtainen ja ontologiaan valittavia käsitteitä ja käsitesuhteita ohjaavat käytännölliset tarpeet. Ontologioita käytetään sellaisissa tietokoneohjelmissa, joissa tarvitaan sovellusalueen yleistietämystä. Ontologioilla on merkittävä rooli myös niin sanotussa semanttisessa webissä, jossa ne toimivat tietokoneohjelmien keskinäisen kommunikoinnin ja sisällön analysoinnin mahdollistavina konesanastoina.
== Esimerkkejä ==
Yleinen suomalainen ontologia (YSO) perustuu yleiseen suomalaiseen asiasanastoon (YSA). YSOYSO. Finto.fi. on noin 30 000 yleiskäsitteen joukko, joka on järjestetty siten, että ontologiassa oleva käsite on yhteydessä rinnakkais-, ylä- ja alakäsitteisiinsä. Esimerkiksi YSO-käsitteen historiaHistoria. Finto.fi. yläkäsite on tieteet (erikoisalat), sen rinnakkaiskäsitteitä muun muassa kielihistoria, historiikit ja esihistoria ja sen alakäsitteitä muun muassa luonnonhistoria, kirkkohistoria, taidehistoria ja sotahistoria.
== Ontologiastandardeja ==
Ontologioiden toteuttamiseen on kehitetty runsaasti erilaisia standardeja ja kuvauskieliä.
* OWL Web Ontology Language (W3C:n suositus)
* SKOS
* Ontology Languages for the Semantic Web, Asunción Gómez-Pérez and Oscar Corcho, 2002 (PDF)
== Ontologioita ==
* DBpedia
* Gene Ontology
* Umbel
* WordNet
=== Suomalaisia ontologioita ===
* Yleinen suomalainen ontologia (YSO), perustuu yleiseen suomalaiseen asiasanastoon.
* Toimijaontologia (TOIMO)
* Suomen ajallinen paikkaontologia (SAPO)
* Suomen paikkaontologia (SUO)
* Historiaontologia (HISTO)
* Museoalan ontologia (MAO)
* Taideteollisuusalan ontologia (TAO)
* Valokuvausalan ontologia (VALO)
== Katso myös ==
* Ontologia yleisesti
* Käsiteanalyysi
* Semanttinen Web
* Taksonomia
* Terminologia
* Tesaurus
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Suomalaiset semanttisen webin ontologiat (FinnONTO-projekti)
* Hyvönen, Eero: Miksi asiasanastot eivät riitä vaan tarvitaan ontologioita? 10.10.2005 (pdf)
* Nykänen, Ossi: Web-ontologioiden perusteet, 2005 (pdf)
* Finto suomalainen sanasto- ja ontologiapalvelu
* Ontologiat kirjastoihin – miten, miksi, milloin, Laila Heinemann, 2009
* Ontology Development 101: A Guide to Creating Your First Ontology
Luokka:Ontologia
Luokka:Luokittelujärjestelmät
Luokka:Metadata
Luokka:Tekoäly
Luokka:World Wide Web
Op

OP, op tai op. voi tarkoittaa seuraavia asioita:
* Chalk's Ocean Airways -lentöyhtiön IATA-koodi
* Ekologiset vihreät (Oikológoi Prásinoi, OP), kreikkalainen puolue
* One Piece, japanilainen manga- ja animesarja.
* OP, finanssiryhmä
* opettaja, ammatti
* opintopiste, standardi opiskelun mittaamiseen
* opisto
* Orange Pekoe, teen laatuluokitus
* osuuspankki, osuuskuntamuotoinen pankki
== Lähteet ==
Operaatio Mobilisaatio

Operaatio Mobilisaatio (lyh. OM) on kansainvälinen kristillinen lähetysjärjestö, joka toimii yli 110 maassa ja Logos Hope -lähetyslaivalla. OM:n näkynä on, että Jeesusta seuraavia yhteisöjä syntyisi sinne, missä evankeliumia on julistettu vähiten. OM haluaa osoittaa Jumalan rakkautta evankelioiden, istuttamalla seurakuntia, opetuslapseuttamalla, edistämällä oikeudenmukaisuutta sekä tehden kokonaisvaltaista kehitys- ja avustustyötä.
Maailmanlaajuisesti OM tekee yhteistyötä paikallisen seurakunnan kanssa, rohkaisten ja tukien paikallisia uskovia. Mikäli kohdemaassa ei ole kristittyjä tai kristittyjen keskinäistä yhteyttä, OM pyrkii istuttamaan uusia seurakuntia.
Suomessa OM on Suomen Evankelisen Allianssin yhteisöjäsen.
== Historia ==
OM:n juuret löytyvät Yhdysvalloista, missä rouva Clapp rukoili 15 vuotta, että Jumala pelastaisi paikallisen lukion oppilaita ja lähettäisi heitä lähetystyöhön. Eräänä päivänä hän lähetti Johanneksen evankeliumin George Verwerille, joka oli yksi lukiolaisista. Kolme vuotta myöhemmin George antoi elämänsä Jeesukselle. Kesällä 1957 19-vuotias George ja hänen kaksi ystäväänsä ajoivat pakettiautolla Meksikoon mukanaan 15 000 espanjankielistä Johanneksen evankeliumia. Ihmiset olivat niin avoimia Meksikossa evankeliumille, että maahan avattiin kristillinen kirjakauppa ja evankelioivat radiolähetykset alkoivat.
1960-luvun alkupuolella George muutti Espanjaan ja näky kansainvälisestä evankeliointi- ja koulutusjärjestöstä sai alkunsa. Työ levisi nopeasti Euroopassa ja alkoi Lähi-idässä vuonna 1963 ja seuraavana vuonna Intiassa. OM:n laivatyö alkoi vuonna 1970 ja niin kaikki maailman rannikkomaat olivat saavutettavissa.  Työssä korostettiin voimakkaasti kansallista johtajuutta ja läheistä yhteistyötä muiden lähetysjärjestöjen ja paikallisseurakuntien kanssa.
Syksyllä 1965 nuoret miehet; Frank Dietz ja John Hymus olivat evankeliointimatkalla Neuvostoliitossa. Heidän autonsa hajotessa he tulivat hakemaan varaosia Suomesta.  Varaosien hakumatka venyi muutamiksi viikoiksi. Sinä aikana nuorilla miehillä oli mahdollisuus kertoa OM:n työstä suomalaisille opiskelijoille. Alkuperäisessä vuoden 1966 OM:n vuosiraportissa George Verwer kertoo näin: "Ensimmäinen suomalaisryhmä osallistui OM:n kesäristiretkeen ja siinä oli yli 50 osanottajaa ". Tuosta kesästä lähtien suomalaiset ovat olleet innokkaasti mukana OM:n työssä.
Keväällä 1977 perustettiin Operaatio Mobilisaatio ry niminen yhdistys. OM:n toimisto on ollut vuodesta 1985 lähtien Tampereella. Toiminnan aikana yli 3000 ihmistä on osallistunut Suomesta käsin maailmanlaajuiseen lähetystyöhön.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Operaatio Mobilisaation kotisivu
Luokka:Kansainväliset lähetystyöjärjestöt
Luokka:Evankelis-kristilliset järjestöt
Operaatioanalyysi

Operaatioanalyysi on toisen maailmansodan loppuvaiheissa 1944–1945 kehittynyt suunnittelun menetelmä, jonka tarkoituksena oli optimoida Yhdysvaltain ilmavoimien ja Kuninkaallisten ilmavoimien douhetistinen, strateginen ilmapommitustoiminta optimaalisesti Suur-Saksan valtakunnan alueelle. Koska kyse oli logistisesta suunnittelusta, siitä tuli toisen maailmansodan jälkeen myös liiketaloustieteellinen laskentatoimen osa-alue, jolla pyrittiin parantamaan tavaroiden markkinointiin liittyvää jakeluverkostoa. Operaatioanalyysissä käytetään matemaattisina apuvälineinä muun muassa lineaarista optimointia, peliteoriaa ja jonoteoriaa.
==Lähteet==
* 
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Opetusneuvos

Opetusneuvos () on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1948 rehtori Eino Jaurille. Vuosien 1918–2013 aikana opetusneuvoksen arvonimi on myönnetty 688 henkilölle.  
Opetusneuvos on myös opetus- ja kulttuuriministeriön sekä Opetushallituksen virkanimike.
== Katso myös ==
* Kouluneuvos
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Opi elämään

Opi elämään: Filosofinen käsikirja () on Luc Ferryn vuonna 2006 ilmestynyt kirja.
== Aiheesta muualla ==
* Pekka Wahlstedt: Opi kuolemaan, niin opit elämään. Helsingin sanomat 25.2.2008.
* A. C. Grayling: Book review: Learning to Live: Philosophy for Beginners by Luc Ferry. New Humanist 5/2010. 
* Frank Martela: Opi elämään – eli miten elää hyvä elämä Luc Ferryn mukaan? ja Hyvä ja merkityksellinen elämä – lopulta kyse on yhteisöllisyydestä Frankmartela.fi 8.3.2011–18.3.2011.
Luokka:Kirjat filosofiasta
Luokka:Ranskalaiset tietokirjat
Luokka:Vuoden 2006 kirjat
Opinto-ohjaus

Opinto-ohjaus (peruskouluissa oppilaanohjaus) on peruskouluissa, lukioissa ja ammattioppilaitoksissa toteutettava toiminta ja oppiaine, joka pyrkii ohjaamaan oppilaita ja opiskelijoita opiskelussa ja jatko-opintoja koskevissa kysymyksissä sekä ohjaamaan opiskelijat työelämään.
Opinto-ohjaukseen kuuluu oppilaiden ja opiskelijoiden auttaminen aine- ja kurssivalinnoissa, auttaminen oppimisongelmissa sekä henkilökohtainen ohjaus. Opinto- ja oppilaanohjaus on paljolti oppilaiden ja opiskelijoiden, opettajien ja huoltajien yhteistoimintaa. Oppilaanohjaus tutustuttaa oppilaita myös työntekoon järjestämällä tutustumiskäyntejä yrityksiin ja toteuttamalla käytännön tutustumista työelämään, työelämään tutustumisjaksoja eli työelämätietoutta. Opinto-ohjaus ohjaa opiskelijoita myös oman opinto-ohjelman suunnittelussa.
Opinto-ohjaajilta (lyhenne opo) ja oppilaanohjaajilta vaadittavat koulutus, työkokemus ja muut ehdot esitetään oppilaitoslainsäädännössä. Yleensä viran pätevyyteen vaaditaan oikean oppilaitosmuodon opettajapätevyys ja ohjausopinnot; kasvatustieteen alempi korkeakoulututkinto ja kasvatustieteen maisterin tutkinnot. Siinä missä peruskouluissa voi yksi henkilö olla keskittynyt ainoastaan oppilaanohjaajan työhön, opinto-ohjaajat hoitavat usein myös jotakin muuta opettajan virkaa. Opinto- ja oppilaanohjaajien työllisyystilanne on ollut pitkään vakaa, mutta 2000-luvulla pätevistä ohjaajista on ollut puutetta.
Opinto- ja oppilaanohjaajan lisäksi opinto- ja oppilaanohjausta antaa usein ryhmänohjaaja, muut opettajat, rehtori sekä tuutorit ja tukioppilaat.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Opetushallituksen Opintopolku-portaali
* Opinto-ohjaajan ja oppilaanohjaajan ammatinkuvaus (Ammattinetti)
Luokka:Koulutus
Luokka:Peruskoulun oppiaineet
Opintopiste

Opintopiste (lyhenne op) on Bolognan prosessin yhteydessä Euroopan unionin sisäisesti luotu standardi opiskelun mittaamiseen. 60 opintopistettä vastaa lukuvuoden työmäärää tai 1 600 tuntia työtä (http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2004/20040794). Yksi opintopiste vastaa siis noin 27 tunnin työpanosta. Suomessa opintopisteet otettiin käyttöön korkeakouluissa 1.8.2005 alkaen, aiemmin käytössä olivat opintoviikot.
Muunnos opintoviikoista opintopisteisiin tulisi perustua työmäärien analysointiin, ei kertoimiin, mutta käytännössä kertoimia on käytetty varsinkin vanhojen kurssien kohdalla, joiden työmäärää on jälkikäteen ollut mahdoton arvioida. Korkeakoulujen välillä opintoviikot muutetaan opintopisteiksi kertoimella 1,8. Sisäisesti kertoimina on ollut lukuja 1,5:n ja 2,0:n välillä.
On huomattava, että opintopisteet eivät kerro oppimisen tasosta. Yhden opintopisteen suoritus vastaa 27 tunnin työpanosta, mutta vaatimustaso ko. työpanoksessa saattaa vaihdella suurestikin. Opintopisteet mittaavat siis opiskelijan työn määrää, mutta eivät sen laatua. Myös varsinainen työmäärän mitoitus voi vaihdella eri korkeakouluissa ja jopa niiden sisällä.
Nykyään eurooppalaisten korkeakoulujen välisessä vaihto-opinnoissa käytetään ECTS-järjestelmää (European Credit Transfer and Accumulation System). ECTS-järjestelmänkin mukaan yhden lukuvuoden työmäärä on 60 ECTS-yksikköä, ja yksi opintopiste vastaa yhtä ECTS-yksikköä. Euroopan Unionin alueella myös yliopistojen sisäinen pisteytys perustuu laajalti ECTS-yksikköön. Merkittävä poikkeus on Iso-Britannia, jossa pistettä vastaava työmäärä on puolet ECTS-yksiköstä, eli vuodessa suoritetaan 120 pistettä.
== Lähteet ==
Luokka:Korkeakoulutus
Opintoviikko

Opintoviikko (lyhenne ov) on opintojen laajuuden mitta opiskelijan kannalta. Opintoviikolla tarkoitetaan opiskelijan arvioitua keskimääräistä 40 tunnin työpanosta opintotavoitteiden saavuttamiseksi.
Opintoviikko oli käytössä korkeakoulututkintojen laajuuden mittana vuoteen 2005 asti, jonka jälkeen sen käytöstä luovuttiin korkea-asteella vuosina 2005–2010 osana
Euroopan unionin korkeakoulupolitiikan yhtenäistämistä eli ns. Bolognan prosessia. Opintoviikon korvasi opintopiste. 60 opintopistettä vastaa yhden vuoden täysipainoista opiskelua tai 1600 tuntia, eli periaatteessa yksi opintoviikko vastaa 1,5 opintopistettä. Käytännössä kertoimina on käytetty lukuja 1,5:n ja 2:n välillä silloin, kun eri mitoituksella olevia opintoja on yhdistetty samaan tutkintoon.
Ammatillisella asteella opintoviikot vaihtuivat opintopisteiksi 1.8.2015.
== Lähteet ==
Luokka:Korkeakoulutus
Opiskelijajärjestö

Opiskelijajärjestöt ovat opiskelijoiden vapaaehtoistoimintaan perustuvia yhdistyksiä tai lain määrittämiä julkisyhteisöjä. Ne kokoavat opiskelijoita yhteen ja pyrkivät edistämään opiskelijoiden asemaa pitämällä yhteyttä oppilaitoksien hallintoon ja ympäröivään yhteiskuntaan.
==Valtakunnalliset opiskelijajärjestöt==
===Korkeakouluopiskelijat===
Jokaisessa yliopistossa toimii lakisääteinen ylioppilaskunta. Ylioppilaskunnan jäsenyys on pakollinen kaikille yliopistossa opiskeleville perustutkinto-opiskelijoille.
Jokaisessa ammattikorkeakoulussa toimii lakisääteinen opiskelijakunta. Ammattikorkeakouluissa opiskelijakunnan jäsenyys ei ole pakollinen. Ammattikorkeakoulujen opiskelijakuntien kattojärjestö on Suomen opiskelijakuntien liitto - SAMOK ry.
Ylioppilaskuntien yhteisjärjestö on Suomen ylioppilaskuntien liitto (SYL) ry. SYL toimii opiskelijoiden edunvalvontatahona erityisesti opiskelijoita koskevaa lainsäädäntöä kehitettäessä. Ylioppilasliikkeen luomien perinteiden vuoksi erityinen lainsäädännöllinen asema on ylioppilaskuntien lisäksi Helsingin yliopiston viidellätoista ja Teknillisen korkeakoulun yhdellä osakunnalla.Ylioppilaskunta-asetus
Jokaisella ylioppilaskunnalla on lakisääteisten toimintojen lisäksi omia erityispiirteitään, koska ylioppilaskuntienkin toiminta perustuu lakisääteisyydestä huolimatta enimmäkseen opiskelijoiden itsensä pyörittämään vapaaehtoiseen toimintaan. Osalla ylioppilaskunnista korostuu opiskelijoiden palvelemisen ohella itsenäinen kansalaisjärjestöluonne. Tämä näkyy esimerkiksi yleisempinäkin yhteiskunnallisina kannanottoina. Opiskelijakunnilla toiminta rajoittuu pääosin lakisääteisiin tehtäviin, opiskelijatapahtumiin ja pienimuotoiseen liiketoimintaan – erot esimerkiksi politisoitumisessa näkyvät siinä, ettei opiskelijakuntien vaaleissa ole ollut puolueiden asettamia ehdokkaita.
Opiskelijoiden liikuntaliitto (OLL) on valtakunnallinen opiskelija- ja korkeakoululiikunnan yhteistyöorganisaatio. OLL on Suomen suurin opiskelijajärjestö (yli 200 000 jäsentä, mukaan luettuna SAMOK ja SYL) ja myös yksi suurimmista suomalaisista liikuntajärjestöistä.
===Toisen asteen opiskelijat===
Lukiolaiset voivat liittyä Suomen Lukiolaisten Liittoon sekä lukiolaiset, että ammattiin opiskelevat voivat liittyä Finlands Svenska Skolungdomsförbund FSS:ään. Pelkästään ammattiin opiskelevien kattojärjestöjä ovat Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto – SAKKI ja Suomen Opiskelija-Allianssi - OSKU ry.
== Lähteet ==
== Antsadata ==
*
Opiskelijaraha

Opiskelijaraha on Suomessa joidenkin kuntien noudattama käytäntö, jolla kirjansa kotipaikkakunnallaan säilyttävä opiskelija saa kotipaikkakunnaltaan rahallista tukea.
Opiskelijarahaa maksaviin kuntiin Suomessa kuuluvat ainakin Tervo (nimellä opiskelija-avustus) ja Kurikka (nimellä opiskeluraha).Opiskelija-avustukset, Tervon sivistyslautakunta 2013, viitattu 18.12.2013Opiskeluraha, Opiskelijafoorumi, Kurikan kaupunki, viitattu 13.12.2013]
==Katso myös==
*Opintotuki
==Lähteet==
Luokka:Suomen koulutus
Luokka:Oikeus koulutukseen
Opistoaste

Opistoasteen tutkinto on ammatillisista tutkinnoista Suomessa käytetty vanha nimitys. Nykyään sen tilalla ovat osin ammattikorkeakoulututkinnot ja osin toisen asteen tutkinnot. Opistoasteen alapuolella olivat aikanaan kouluasteen tutkinnot. 
Kaikki tutkintonimikkeet eivät tutkinnonuudistuksen myötä kuitenkaan suoraan periytyneet opistoasteelta ammattikorkeakouluun. Esimerkiksi kaupallisella alalla opistoasteella oli merkonomin tutkinto, jonka yläpuolelle muodostettiin tradenomin ammattikorkeakoulututkinto. Merkonomi-nimike sen sijaan jäi väistyvän opistoasteen tilalle muodostetun toisen asteen liiketalouden perustutkinnon nimikkeeksi.
Aiemman opistoasteen ja esimerkiksi nykyisen toisen asteen tutkintojen vaativuuseroja voi tarvittaessa selventää Tilastokeskuksen koulutusluokitusta käyttäen. Opistossa suoritettu merkonomin tutkinto katsotaan sen mukaan alimman korkea-asteen tutkinnoksi. Sitä alemman tason eli keskiasteen tutkintoja ovat muun muassa ylioppilastutkinto, erityisammattitutkinto, artesaanin, asentajan, mekaanikon, laborantin ja lähihoitajan tutkinnot.
Luokka:Suomen koulutus
Oppiaine

Oppiaine (usein myös opetusaine) on nimetyn alan asioiden ja tietojen suunnitelman mukaiseen opetusohjelmaan kuuluva kokonaisuus.
==Suomessa perusasteella opetettavia oppiaineita==
Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteiden mukaiset aineet, joita opetetaan perusasteella (alakoulu, luokat 1–6): 
* Biologia BG, BI (5.–9., ala-asteella maantiedon kanssa) 
* Elämänkatsomustieto ET (1.–9., vaihtoeht. uskonnolle)
* Fysiikka FY, FK (5.–9., ala-asteella kemian kanssa)
* Historia HI (5.–8.)
* Kemia KE (5.–9., ala-asteella fysiikan kanssa)
* Kuvataide KU (1.–7.vaihtoeht. 8. ja 9.)
* Käsityö TN, KS, TS (1.–7. vaihtoeht. 8. ja 9.)
* Liikunta LI (1.–9.)
* Maantieto GE, MT (5.–9., ala-asteella biologian kanssa)
* Matematiikka MA (1.–9.)
* Musiikki MU (1.–7. vaihtoeht. 8. ja 9.)
* Uskonto UE, UO, UI (1.–9., vaihtoeht. elämänkatsomustieto)
* Vieraat kielet
> A1-kieli (3.–9.)
> A2-kieli vapaaeht. (5.–9.)
* Äidinkieli ja kirjallisuus AI (1.–9.)
* Suomi toisena kielenä ja kirjallisuus S2 (1.–9.) (mikäli oppilaan äidinkieli eri kuin suomen kieli)
yläkoulu, luokat 7–9:
* Biologia BG, BI (5.–9., ala-asteella maantiedon kanssa) 
* Elämänkatsomustieto ET (1.–9., vaihtoeht. uskonnolle)
* Fysiikka FY, FK (5.–9., ala-asteella kemian kanssa)
* Historia HI (5.–8.)
* Kemia KE (5.–9., ala-asteella fysiikan kanssa)
* Kuvataide KU (1.–7.vaihtoeht. 8. ja 9.)
* Käsityö TN, KS, TS (1.–7. vaihtoeht. 8. ja 9.)
* Liikunta LI (1.–9.)
* Maantieto GE, MT (5.–9., ala-asteella biologian kanssa)
* Matematiikka MA (1.–9.)
* Musiikki MU (1.–7. vaihtoeht. 8. ja 9.)
* Uskonto UE, UO, UI (1.–9., vaihtoeht. elämänkatsomustieto)
* Vieraat kielet
> A1-kieli (3.–9.)
> A2-kieli vapaaeht. (5.–9.)
* Äidinkieli ja kirjallisuus AI (1.–9.)
* Suomi toisena kielenä ja kirjallisuus S2 (1.–9.) (mikäli oppilaan äidinkieli eri kuin suomen kieli)
* Yhteiskuntaoppi YH, YO (9.)
* Kotitalous KO (7. vaihtoeht. 8. ja 9.)
* Oppilaanohjaus OP, OPO (7.–9.)
* Terveystieto TE, TT (7.–9.)
* Toinen kotimainen kieli, ruotsin kieli RU (7.–9.)
> B1-kieli (7.–9.) (katso "Toinen kotimainen kieli")
> B2-kieli vapaaeht. (8.–9.)
* Viestintätaito 7. vaihtoeht. (8.-9.)
* Tietotekniikka vaihtoeht. (8.-9.)
Lisäksi on valittavissa valinnaisaineita, joista OPS sanoo seuraavaa: "Perusopetuksen valinnaisten aineiden tehtävä on syventää ja laajentaa perusopetuksen yhteisten oppiaineiden, erityisesti taide- ja taitoaineiden, mukaan luettuna kotitalous, sekä haluttaessa aihekokonaisuuksien tietoja ja taitoja oppilaan valinnan mukaisesti. Valinnaisten aineiden tehtävä on myös antaa oppilaalle mahdollisuus syventää harrastuksiaan ja löytää uusia kiinnostuksen kohteita. Valinnaisten aineiden tulee tukea perusopetuksen tavoitteita."
==Katso myös==
* Opetussuunnitelma
* Peruskoulu
* Hallintotieteelliset oppiaineet
* :Luokka:Yliopistolliset oppiaineet
Luokka:Opiskelu
Oppilasvaihto

Oppilasvaihto on toimintaa, jossa tavallisesti 15–18,5-vuotiaat oppilaat tutustuvat vieraan maan kieleen ja kulttuuriin käymällä koulua ulkomailla. Yleensä vaihto-oppilaat asuvat isäntäperheessä ja käyvät paikallista koulua yhden lukuvuoden ajan. Ikäraja on joillakin järjestöillä 14.Comenius vie oppilasvaihtoon jo yläkoulussa Europa Lehti 2010 Pääosin vaihto-oppilaaksi kuitenkin lähdetään lukion tai ammatillisen koulutuksen ensimmäisen lukuvuoden jälkeen.
Sana oppilasvaihto tulee siitä, että vaihto-ohjelmaan osallistuvat maat vaihtavat oppilaita keskenään. Isäntäperheet ovat tavallisesti vapaaehtoisia. Ohjelmia hoitavat järjestöt etsivät yleensä sopivat isäntäperheet oppilaalle. Nuorisovaihdossa nuoret tutustuvat maahan opiskellen tai töitä tehden, esimerkiksi leireillä. Opiskelijavaihdoksi kutsutaan toimintaa, jossa opiskellaan osa kotimaisesta tutkinnosta ulkomailla.
Oppilasvaihdot tulivat suosituiksi toisen maailmansodan jälkeen. Suomen ja Yhdysvaltojen välillä on ollut vaihtoa vuodesta 1948.Vaihto-oppilastoiminta osana kansainvälistyskasvatusta Astrid Thors Niiden tavoitteena on kasvattaa vaihto-oppilaiden ja isäntäperheiden jäsenten ymmärrystä ja suvaitsevaisuutta muita kulttuureita kohtaan sekä samalla parantaa oppilaiden kieli- ja sosiaalisia taitoja.
Oppilasvaihtoa järjestävät Suomessa muun muassa AFS, ASSE, Rotary-klubit, STS, EF Education First, YFU, Explorius,Explorius Into,into Education TR-kielimatkat,TR-kielimatkat UP Education,UP Education Universal PlayersUniversal Players ja Student Exchange Finland.Student Exchange Finland Nuorisovaihtoa tarjoavat Allianssi ja Suomen Lions-liitto. United World Colleges -koulut eivät ole suoranaisesti oppilasvaihtoa, sillä siinä opiskelijat suorittavat opintonsa kokonaisuudessaan uudessa koulussaan. Osa näistä toimijoista on kaupallisia, osa voittoa tavoittelemattomia, vapaaehtoisuuteen perustuvia järjestöjä.
==Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
* http://www.csfes.org/
Luokka:Kansainvälinen koulutus
Oppivelvollisuuslaki

Oppivelvollisuuslaki oli Suomen oppivelvollisuutta koskeva laki, joka vahvistettiin 15. huhtikuuta vuonna 1921. Suomeen laki oppivelvollisuudesta tuli eurooppalaisessa lainsäätämisympäristössä varsin myöhään, ja vain Belgiassa saatiin asiaa käsittelevä laki vielä Suomenkin jälkeen. Suomessa ei oppivelvollisuuslaki, toisin kuin melkein kaikissa muissa länsimaissa, aseta koulupakkoa, vaan säätää opittavaksi määrätyt muulla lainsäädännöillä ja asetuksilla määriteltävät asiat.
Nykyään Suomessa perusopetuksesta ja oppivelvollisuudesta säädetään perusopetuslaissa.
==Taustaa==
Suomen teollinen nousu 1860-luvulta lähtien vaikutti suuresti myös maan sivistyksellisiin pyrkimyksiin ja kansan elinolosuhteisiin. Näin tulivat voimaan kieliasetukset, maakaupan vapauttaminen, kansakoulu sekä tietenkin maapäivien (valtiopäivien) säännöllinen toiminta. Uutta suomalaisessa yhteiskunnassa oli liikkuvuus, sillä palkollissäännöt olivat poistuneet ja ihmiset saivat vapaasti muuttaa niin maan sisällä kuin myös lähteä siirtolaisiksi. Koko kansakunta alkoi hitaasti mutta selkeästi kaupungistua. 
Myös kansakoulujärjestelmä syntyi. Ensimmäisenä perustettiin Hausjärvelle Erkylän kartanoon kansakoulu vuonna 1856Keskitalo, Oiva 1964. Hausjärven historia. Hausjärvi: Hausjärven kunta ja Hausjärven seurakunta. ja ensimmäinen kunnallinen kansakoulu perustettiin Janakkalan Hamppulaan vuonna 1861Kerkkonen, Veikko 1931 ja 1976, Janakkalan historia; Kerkkonen, Kaarlo 1911, Kansanopetuksen vaiheista Janakkalassa ennen kunnallis-elämän alkamista : Hamppulan kansakoulun 50-vuotisjuhlaan; Lehtiö, Ossi 2002, Kustaa Paturi. Maamies. ja ensimmäinen sekä poikia ja tyttöjä samanaikaisesti opettava kansakoulu perustettiin Elimäen Mustilaan vuonna 1864Seppälä, Tapani ??, Mustilan kansakoulun historia 140 vuotta.. Yleensä kansakoulut, varsinkin yhteiskunnan ylläpitämät, kokivat voimakasta vastustusta. Talonpojat eivät halunneet tehdä lapsistaan herroja ja kauhistelivat silloisen koulutuksen vaatimattomiakin kuluja.
==Lähteet==
*Koko kansan koulu - 80 -vuotta oppivelvollisuutta. Suomen Kouluhistoriallinen Seuran vuosikirja 2001, Koulu ja menneisyys XXXIX. Opetushallitus. 2001. 
===Viitteet===
Luokka:Koulutus
Luokka:Suomen laki