nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Unssi

Unssi (, kahdestoistaosa; lyhenne oz.), on vanha painomitta, joka on edelleen käytössä brittiläisiä yksiköitä käyttävissä maissa. Kansainvälisesti käytetty Avoirdupois-unssi on noin 28,35 grammaa.
16 unssia (oz) = 1 pauna (lb) eli avoirdupois-naula.
Useimmissa Euroopan maissa on ollut Rooman valtakunnan perua käytössä naulaa ja unssia vastaavat painon yksiköt. Roomalainen naula (libra) oli massaltaan noin 327 g ja roomalainen unssi (uncia) 27,75 g. Viimeinen Suomessa standardoitu naula oli massaltaan n. 425 g ja sitä vastaava unssi 35,4 g.
Apteekkimittana naula eli libra oli 12 unssia eli 356,247 g. Yksi unssi (29,687 g) jakaantui 8 drakmaan (tunnus ʒ).
==Troy-unssi==
Troy-unssi oli alun perin ranskalaisen Troyesin kaupungin naulan prototyypin kahdestoistaosa. Troy-mittayksiköitä käytettiin jalometallien, jalokivien, kemikaalien, apteekkitavaroiden ja muiden arvotavaroiden punnitsemisessa. Jalometalleja, kuten kultaa ja hopeaa, mitataan vieläkin yleisesti troy-unsseissa, joka on nykyään määritelty 31,1034768 grammaksi. Kultaunssi ja hopeaunssi tarkoittavat troy-unssia. Troy-unssi on hyväksytty jalo­metallien massan yksiköksi Suomessakin voimassa olevassa mitta­yksikkö­asetuksessa, joka määrittelee sen suuruudeksi 31,10 grammaa.
12 troy-unssia = 1 troy-pauna (troy pound)
==Unssit kuitujen ja kankaiden tiheyden määrittelyssä==
Unssia käytetään mittayksikkönä myös tekstiiliteollisuudessa määriteltäessä kuitujen ja kankaiden tiheyttä. Yleisesti käytetty yksikkö on unssia neliöjaardia kohti, joka lyhennettynä ilmaistaan vain luvulla sekä sanalla unssi tai lyhenteellä oz. Esimerkiksi "kahdeksan unssin" materiaali on siis materiaalia, josta leikatun neliöjaardin kokoisen kappaleen massa on 8 unssia.About.com: Fabric terminology for composite materials
Tällä tavoin unssit ovat käytössä esimerkiksi nyrkkeilyhansikkaiden mitoituksessa. Mitä pienempi on unssiluku, sitä kevyempi on käytetty materiaali ja sitä vähemmän suojaava hansikas. Oulun kickboxing r.y.: Varusteinfo Yleiset harjoitteluhansikkaat voivat vaihdella 14 ja 20 unssin välillä, mutta säkki-, amatööri- ja ammattitaisteluhansikkaat vaihtelevat 8 ja 10 unssin paikkeilla.
== Lähteet ==
U
Urho Havumäki

Urho Kustaa Havumäki (sukunimi aik. Höök; 30. huhtikuuta 1904 Loppi – 13. tammikuuta 1961 Hämeenlinna) oli suomalainen oppikoulun lehtori ja näytelmäkirjailija.
== Teoksia ==
* Reinonpäivä : yksiosainen huvinäytelmä. Seuranäytelmiä 484. Karisto 1947
* Hämeenlinna. Hämeenlinnan kaupunki 1949
* Neuvoja aineenkirjoittajille. Karisto 1949, 7. painos 1962
* Yleisen kirjallisuudenhistorian kertauskirja : oppikouluja ja itseopiskelijoita varten. Karisto 1950
* Terveisiä Hirvijärveltä : kaksiosainen näytelmä. Seuranäytelmiä 535. Karisto 1951
* Hämeen sanomat 1879-1954 : piirteitä seitsemänkymmentäviisivuotistaipaleelta. Hämeen sanomat, Hämeenlinna 1953
* Lopen vaiheita. Loppi-seuran julkaisuja 1. Hämeenlinna 1953
== Lähteet ==
* 
Luokka:Suomalaiset opettajat
Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Luokka:Vuonna 1904 syntyneet
Luokka:Vuonna 1961 kuolleet
Urho Sipponen

Urho Aatto Sipponen (10. joulukuuta 1915 – 30. elokuuta 1991 Turku) oli suomalainen säveltäjä, kapellimestari ja kuoronjohtaja. Hän oli director musices ja vuodesta 1974 Suomen ensimmäinen musiikkineuvos.Otavan Musiikkitieto A–Ö, uudistetun laitoksen 1. painos (1997), toim. Keijo Virtamo, s. 393
Sipposen opettajiin kuuluivat Selim Palmgren ja Leo Funtek. Hänen aloitteestaan perustettiin Turun kansankonservatorio, jonka nimeksi vaihdettiin vuonna 1979 Varsinais-Suomen musiikkioppilaitos. Hän toimi itse oppilaitoksen rehtorina vuosina 1964–1986. Sipponen työskenteli kapellimestarina ja kuoronjohtajana esimerkiksi Suomen Nuoriso-orkesterissa. Hän perusti Varsinais-Suomen Säveltäjät ry:n ja toimi sen puheenjohtajana vuodesta 1963.
Sipponen sävelsi oopperat Aslak Jauri (1939), Kurjat (1943) ja Hakkapeliitat (1984). Hänen tuotantoonsa kuuluu myös yksitoista operettia, elokuvamusiikkia, neljätoista kantaattia ja orkesterimusiikkia, kuten kaksi pianokonserttoa sekä trumpetti- ja kantelekonsertot. Hän julkaisi kirjan Musiikkikaskuja (1963). Sipponen oli musiikkipedagogi Erkki Sipposen veli.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset säveltäjät
Luokka:Suomalaiset kapellimestarit
Luokka:Suomalaiset kuoronjohtajat
Luokka:Oopperasäveltäjät
Luokka:Vuonna 1915 syntyneet
Luokka:Vuonna 1991 kuolleet
Urologiset sairaudet

Urologisiin sairauksiin kuuluvat naisten ja miesten virtsaelinsairaudet sekä miesten sukupuolielinten sairaudet. Urologisia sairauksia ovat esimerkiksi munuais- ja kivessyövät, eturauhassyövät, eturauhasen hyvänlaatuinen liikakasvu sekä virtsakivitauti ja virtsarakon toiminnan häiriöt. 
Virtsasairauksien tyypillisinä oireina ovat virtsan tulo alhaisella paineella sekä lisääntynyt virtsaamisen tarve. 
Virtsainkontinenssi on sairaus, jossa virtsa karkailee tahattomasti. Virtsainkontinenssi huonontaa hygieniaa ja aiheuttaa ongelmia sosiaalisissa tilanteissa. Se on yleinen sairaus, sillä jopa noin 5–8 prosenttia suomalaisista kärsii siitä.
==Hoito==
Erilaisia urologisia sairauksia hoidetaan eri tavoin. Esimerkiksi eturauhassyöpää hoidetaan leikkauksella ja seurannalla. Leikkaus soveltuu hyväkuntoisille, alle 70-vuotiaille potilaille. Sädehoito sopii paremmin niille, joiden kohdalla leikkaus ei tule kyseeseen. Virtsainkontinenssia hoidetaan esimerkiksi leikkauksella, lääkkeillä ja hormonihoidolla. Virtsakivet poistetaan kehonulkoisella kivenmurskauksella eli ESWL-hoidolla.
==Aiheesta muualla==
* HUS 
* http://www.terveysportti.fi/kirjasivut/kustannus.kirjan_tiedot?kutsuja=tilaus&p_id_kirja=153
*
Uskali Mäki

Ismo Uskali Mäki (s. 8. helmikuuta 1951 Helsinki) on suomalainen tieteenfilosofi. Hän on erikoistunut yhteiskuntatieteiden ja taloustieteen filosofiaan, jossa hän lukeutuu alan kansainväliseen kärkeen. Lisäksi Mäki on tutkinut muun muassa tieteellistä realismia, tieteellisten teorioiden ja mallien luonnetta sekä monitieteisyyttä.Helsingin yliopisto: Uskali Mäki
Mäki on toiminut muun muassa filosofian ja taloustieteen instituutin johtajana Rotterdamin Erasmus-yliopistossa Alankomaissa. Tällä hetkellä hän on sekä professori että akatemiaprofessori (kaudet 2006–2011 ja 2012–2017) Politiikan ja talouden tutkimuksen laitoksella (käytännöllisen filosofian oppiaineessa) Helsingin yliopistossa. Hän johtaa Suomen Akatemian rahoittamaa Yhteiskuntatieteiden filosofian tutkimuksen huippuyksikköä (TINT).
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*TINT
UM
Luokka:Vuonna 1951 syntyneet
Luokka:Akatemiaprofessorit
Uskelan Isokylä

Isokylä on kylä Salossa Uskelanjoen varressa Salon keskustasta hiukan Pertteliin päin. Sen alue ympäröi Salon Isokylän kaupunginosaa. Kylää halkovat moottoritie E18 ja kantatie 52. Alueella sijaitsee myös moottoritien E18 Isokylän tunneli, jonka pituus on 450 metriä. Isokylän alue rajoittuu entisiin Halikon ja Kuusjoen kunnanrajoihin sekä Uskelanjokeen. Isokylässä Munamäellä sijaitsee myös televisiomasto, jonka korkeus on 120 metriä maanpinnasta ja se lähettää maanpäällisiä digitv-lähetyksiä. 
==Historiaa==
Isokylä on yksi Uskelan pitäjän vanhoista kylistä ja se on aiemmin kuulunut Uskelan kuntaan, joka vuonna 1967 liitettiin Salon kaupunkiin. 
Isokylässä sijaitsi vielä 1800-luvulla Uskelan seurakunnan vanha emäkirkko, joka jouduttiin purkamaan vuonna 1825 Uskelanjoen maanvyörymän jälkeen koska osa kirkon alla olevasta maasta oli poissa.. Jäljellä on osa hautausmaata sekä vuonna 1749 valmistunut tapuli. 
Vuonna 1935 lohkaistiin osa kylästä ja liitettiin silloiseen Salon kauppalaan.
Vuonna 1937 tapahtui siihenastinen suurin auto-onnettomuus Suomessa kun kuorma-auto syöksyi emäkirkon rotkoon ja 8 ihmistä kuoli. 
==Lähteet==
Luokka:Uskelan kylät
Uskelan kirkko

thumb|250px|Uskelan kirkko, sankarihaudat: Pro patria 1939 - 1945. Taustalla Salon kappelikirkon muistomerkki.
Uskelan kirkko on Salon seurakunnan kirkko Uskelassa Salossa. Kirkko sijaitsee korkealla mäellä paikalla, jossa vuoteen 1830 oli keskiaikainen Salon kappelikirkko, joka tuolloin purettiin uuden kirkon rakennusaineiksi. Vuonna 1832 valmistuneen kivirakenteisen kirkon on suunnitellut oman aikansa kuuluisin suomalainen arkkitehti Carl Ludvig Engel. Tyypiltään kirkko on yksilaivainen pitkäkirkko, johon liittyvät asehuone ja sakaristo. Länsipäädyssä oleva torni on rakennettu vuonna 1860.
Museovirasto on vuonna 2009 määritellyt Uskelan kirkon ja siihen liittyvän Lukkarinmäen esikaupunkiasutuksen yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*
Luokka:Salon kirkkorakennukset
Luokka:Suomen kivikirkot
Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Luokka:Carl Ludvig Engelin suunnittelemat rakennukset
Kirkko
Luokka:Suomen 1830-luvulla rakennetut kirkot
Uskelanjoen vesistö

Uskelanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 25) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Uskelanjoki laskee Saaristomereen Halikonlahdella. Vesistöalueen pinta-ala on 566,45 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,6 %.
Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet :
* Uskelanjoen alaosan alue (25.001)
* Uskelanjoen yläosan alue (25.002)
* Rekijoen valuma-alue (25.003)
* Kurajoen valuma-alue (25.004)
* Hossilankrotin valuma-alue (25.005)
* Syväojan valuma-alue (25.006)
* Terttilänjoen valuma-alue (25.007)
* Hitolanjoen valuma-alue (25.008)
* Vähäjoen valuma-alue (25.009)
== Lähteet ==
=== Viitteet ===
*
Uskonpuhdistus Ruotsissa

Uskonpuhdistus eli reformaatio lähti liikkeelle saksalais-roomalaisesta keisarikunnasta Martti Lutherin toiminnan seurauksena 1500-luvun alussa. Ruotsin luterilaisuuden vakiinnutti vuonna 1593 pidetty Upsalan kokous.
Uskonpuhdistuksen yhteydessä kirkon taloudellista asemaa heikennettiin. Tämä ja Ruotsin irrottautuminen Kalmarin unionista johti Ruotsin kulttuurilliseen eristymiseen muusta Euroopasta. Uskonpuhdistuksen periaatteiden mukaisesti Ruotsissa alettiin tehdä kansankielistä kirjallisuutta. Molemmille valtakunnan kielille, ruotsiksi ja suureksi osaksi suomeksi, tehtiin raamatunkäännökset. Muutakin kirjallisuutta julkaistiin sekä ruotsiksi että suomeksi.
== Tausta ja uskonpuhdistuksen alkuajat ==
Kustaa Vaasa oli johtanut kansallista kapinaa Tanskan Kristian II:sta vastaan. Kustaa nousi valtaan vuonna 1521 ja hänet valittiin kuninkaaksi vuonna 1523. Kuningas Kustaan tavoitteena oli itsenäinen Ruotsi ja vahva kruunu. Tämän saavuttamiseksi kirkon valtio valtiossa -asema oli tuhottava ja sen omaisuus oli takavarikoitava kruunulle. Kuninkaan tärkein neuvonantaja kirkkopolitiikan suhteen oli Strängnäsin arkkidiakoni Laurentius Andreæ, joka suunnitteli kirkon kansallistamisen. Andreæn mukaan kirkko oli uskovien yhteisö, joten sen omaisuus kuului kansalle, ja kuningas hallinnoi tätä omaisuutta. Ylin auktoriteetti oli Raamattu eikä kukaan ihminen.
Arkkipiispa Gustav Trolle oli pysynyt uskollisena Kristianille ja paennut maasta. Koska paavi tuki Trollea, hänen sijalleen ei aluksi voitu nimittää uutta arkkipiispaa. Kustaa Vaasa kuitenkin nimitti piispanvirkoihin hänelle uskollisia miehiä. Vuonna 1524 yhteys paaviin katkesi, kun Kustaa vaati saada pitää annaatit itsellään. Luterilaisuuden innokkain vastustaja oli Linköpingin piispa Hans Brask, joka vuonna 1522 uhkasi ekskommunikaatiolla niitä, jotka lukivat tai ostivat Lutherin kirjoituksia. Tukholmassa luterilaisuus levisi lukuisten saksalaisten kauppiaiden välityksellä. Tukholman ulkopuolella uskonpuhdistus ei ollut Ruotsissa suosittu liike, vaan se johdettiin ylhäältä.
== Uskonpuhdistus Suomessa ==
Ilmeisesti Suomen ensimmäinen uskonpuhdistuksen julistaja oli Petrus Särkilahti. Varsinaisesti uskonpuhdistuksen laittoi käyntiin Wittenbergin yliopistosta valmistunut pappispolvi, joka oli lähtenyt opiskelemaan 1530-luvulla. Tähän pappissukupolveen kuuluivat muun muassa Suomen uskonpuhdistuksen keskeisimmät hahmot Mikael Agricola ja Paavali Juusten. Uskonpuhdistuksen keskeisimpiä periaatteita oli kristinuskon opettaminen kansan kielellä ja näin Mikael Agricola loi kirjoitetun suomen kielen – Agricolaa kutsutaan suomen kielen isäksi. Kansankielisen jumalanpalveluksen käyttöönotosta on Suomessa vain Paavali Juustenin muistitietoa.
== Katso myös ==
* vastauskonpuhdistus Ruotsissa
== Lähteet ==
Luokka:Kirkkohistoria
Luokka:Ruotsin historia
Uudelleenkiteytyminen

Uudelleenkiteytyminen eli rekristallisaatio on metallurgiassa prosessi, jossa muokatun materiaalin kiderakenne uusiutuu uusien kiteyden ydintymisen ja kasvun kautta. Samalla materiaalin mekaaniset ominaisuudet palautuvat muokkausta edeltävälle tasolle. Uudelleenkiteytymiseen liittyy yleensä materiaalin lujuuden ja kovuuden heikkeneminen ja samanaikainen venyvyyden paraneminen.
Uudelleenkiteytymislämpötila eli rekristallisaatiolämpötila on lämpötila, jossa uudelleenkiteytyminen tapahtuu.
== Katso myös ==
* Hehkutus
* Metallin kuumamuokkaus
* Metallin lämpökäsittely
==Lähteet==
FJ Humphreys; M Hatherly (2004). Recrystallisation and related annealing phenomena. Elsevier.
== Viitteet ==
Luokka:Metallurgia
Luokka:Faasimuutokset
Uudet kaupungit Suomessa

Uudet kaupungit olivat vuosina 1960–1976 kauppalasta kaupungiksi muutettuja Suomen kuntia. Tämä kuntamuoto luotiin vuonna 1959 säädetyllä lailla, jolla mahdollistettiin kauppalan muuttaminen kaupungiksi niin, ettei sille tullut kaikkia vanhempien kaupunkien rasituksia. Kaupungeille kertyneet rasitukset olivat aiheuttaneet sen, että sen jälkeen, kun Lahti muuttui epäitsenäisestä kauppalasta kaupungiksi vuonna 1905, ei kaupunkeja syntynyt Suomeen yhtään ennen vuonna 1959 säädettyä lakia.Kaupunkimaantiede viitattu 25.5.2012 Uusien kaupunkien asema erosi vanhojen kaupunkien asemasta muun muassa niin, että niissä ei ollut raastuvanoikeutta, kaupunginviskaalia, maistraattia (maistraatti tarkoitti eri asiaa kuin nykyään) eikä kaupunginvoutia. Maistraatin sijasta niissä oli järjestysoikeus, tosin osasta niistä tehtävistä, jotka vanhoissa kaupungeissa hoiti maistraatti, hoiti uusissa kaupungeissa lääninhallitus. Näitä olivat muun muassa ulosottoon liittyvät asiat. Uudet kaupungit kuuluivat tuomiokuntaan.Otavan iso tietosanakirja, artikkeli kaupunki Samaan tapaan Ruotsissakaan ei ollut raastuvanoikeuksia eikä maistraattia vuodesta 1910 perustetuissa kaupungeissa (sitä vanhempien kaupunkien osalta ne puuttuivat myös Borgholmista ja Haaparannalta). Uusien kaupunkien poliisilaitos oli valtiollinen (vanhoissa kaupungeissa kunnallinen). Uudet kaupungit syntyivät siten, että kauppala muutettiin kaupungiksi yleensä sellaisenaan, mutta vuonna 1973 Kemijärven ja Lieksan tapauksessa kauppalaan liitettiin lisäksi samalla ympäröivä maalaiskunta.
Nimitys ei ole virallinen, eikä sitä ole lainsäädännössä määritelty koskaan. Se esiintyy useimmiten muodossa niin sanotut uudet kaupungit. Tapahtumasta, jossa Suomen kaupunkien määrä nousi ensimmäistä kertaa yli puoleen vuosisataan, julkaistiin violetti 30 markan arvoinen postimerkki Kuusi uutta kaupunkia, 2. tammikuuta 1960. Postimerkin painos oli 3 000 000 kappaletta.LAPE 2004, sivu 239
==Luettelo Suomen uusista kaupungeista==
=== Vuodesta 1960 ===
*Hyvinkää
*Kouvola
*Riihimäki
*Rovaniemi
*Salo
*Seinäjoki
=== Vuodesta 1962 ===
*Pieksämäki
*Varkaus
=== Vuodesta 1963 ===
*Valkeakoski
=== Vuodesta 1964 ===
*Forssa
=== Vuodesta 1965 ===
*Vammala
=== Vuodesta 1967 ===
*Järvenpää
=== Vuodesta 1969 ===
*Lohja
*Loimaa
=== Vuodesta 1970 ===
*Kerava
=== Vuodesta 1971 ===
*Imatra
*Ylivieska
=== Vuodesta 1972 ===
*Espoo
*Kankaanpää
*Kauniainen
=== Vuodesta 1973 ===
*Kemijärvi (kaupunkiin tuli mukaan myös siihenastinen Kemijärven maalaiskunta)
*Kuusankoski
*Lieksa (kaupunkiin tuli mukaan myös siihenastinen Pielisjärven kunta)
*Mänttä
*Äänekoski
=== Vuodesta 1974 ===
*Nurmes
*Raisio
*Vantaa
==Lähteet ==
Luokka:Suomen historialliset kuntamuodot
Luokka:Suomen kaupungit
Uuno Mikael Heinonen

Uuno Mikael (Uti) Heinonen (2. lokakuuta 1905 Taivassalo – 21. marraskuuta 1993 Turku) oli yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai ensimmäisenä Suomessa liikenneneuvoksen arvon, vuonna 1960.Biografia-sampo: Uuno Mikael Heinonen Viitattu 18.9.2021.
Heinosen vanhemmat olivat maanviljelijä Viktor Esaias Heinonen ja Amanda Serafia Penttilä ja puoliso vuodesta 1941 Kerttu Helena Revola. Autoilijaksi hän alkoi toimittuaan vuodesta 1927 palkattuna vuokra-auton kuljettajana Turussa, mutta hankki jo seuraavana vuonna linja-auton ja sai 1931 linjaliikenneluvan. Seuraavana vuonna hän perusti kumppanien kanssa Turun Seudun Matka-Autot -yhtiön, jolla oli toimintansa aloittaessaan kuusi linja-autoa. Yhtiö laajeni Turusta ja lähiseuduilta kuten Paraisilta liikennöimään muuallakin Varsinais-Suomessa. Talvisodan aikana Heinonen toimi puolustusvoimien auto-osaston johtajana Turussa, jatkosodan aikana suojeluskunnan liikennetoimistossa ja Turun Moottoriajoneuvotoimiston tarkastajana. Sotien aikana ja jälkeen Matka-Autot -nimen ottanut yhtiö laajensi edelleen toimintaansa autokorjaamoon ja autokorituotantoon, vuonna 1946 se tuli kokonaan Heinosen ja hänen perheensä omistukseen. Myöhemmin yhtiö ryhtyi myös myymään henkilö-, kuorma- ja linja-autoja ja niiden varaosia, mitä varten perustettiin uusia yrityksiä. Myös Heinosen työtä vuodesta 1972 jatkaneesta pojasta Risto Heinosesta tuli liikenneneuvos, toisesta pojasta Eero Heinosesta puolestaan pianotaiteilija.Ihmiset. Kuolleita. Liikenneneuvos Uuno Heinonen. Helsingin Sanomat, 5.12.1993. (Tilaajille) Viitattu 18.9.2021.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset yrittäjät
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Vuonna 1905 syntyneet
Luokka:Vuonna 1993 kuolleet
Uutinen:1000 artikkelia meni läpi

Antsawiki saavutti tänään 1000 artikkelia, toisin sanoen tuhat artikkelia! Antsamedia Foundation kiittää kaikkia avusta, ja pyytää aktiivista toimintaa jo sinne kahteen tuhanteen.
-Tällä hetkellä Antsawikissä toimii noin kolme aktiivista muokkaajaa, joista aktiivisin on alkuperäinen sekä Antsawikin perustajan ja ensimmäinen käyttäjä Antsa. Hän on saanut Antsawikiin vaivaiset 920 artikkelia, ja on tyytyväinen tulokseen.
Vaikka suurin osa artikkeleista on suoraan kopioitu Wikipediasta, on mukavaa harjoittaa omantyyppistä wiki- sivua. Antsamedia kertoo, että Antsawikiin on tulossa myös itse tekoisia artikkeleita, joiden lähteenä toimivat muu, kuin Wikipedia. 
Kiitämme kaikkia siitä, että jaksaa muokkailla Antsawikiä! Toki toivomme lisää kirjoittajia sekä muokkaajia, ja lukijoita. Lukijoita on kuitenkin useita. 
U
1
Uutinen:2000 artikkelia ylitetty

Antsawiki saavutti toissapäivänä 2 000 artikkelia eli kaksituhatta artikkelia! Tällä hetkellä Antsawikissä toimii kolme aktiivista muokkaajaa, joista aktiivisin on alkuperäinen sekä Antsawikin perustajan ja ensimmäinen käyttäjä Antsa. Toivomme tietysti lisää!
U
2
Uutinen:Antsakouluja voi käydä, jotta saa isomman tahon Antsawikissä

Antsawikissä otettiin muutama päivä sitten käyttöön sellainen tapa, että kuka tahansa asiallinen käyttäjä voi hakea johonkin Antsakouluun. Kun jonkin koulun käy, esimerkiksi Antsakorkeakoulun, on mahdollista käyttäjän siirtyä erittäin suurille tahoille Antsawikissä.
-Kun käyttäjä ilmoittautuu vapaaehtoiseksi koulunkäyjäksi, voi Antsawikin ylläpito ensiksi keskustella hänen kanssaan, ja sitten vasta tehdään lopullinen päätös. 
U
A
Uutinen:Antsawiki ja Antsaslangi yhdistyvät

Tämä on uutinen, joka käsittelee Antsawikin ja Antsaslangin yhdistymistä.
== Yhdistyvät ==
15. huhtikuuta 2020 päätettiin, että Antsawiki sekä sanakirja Antsaslangi yhdistyvät. Tämä tapahtuu siten, että Antsawikin nykyiseen (antsawiki.shoutwiki.com)- wikisivulle lisätään osioita muun muassa etusivulle, josta voi sitten hakea Antsaslangin sanakirja-sanastoa. Tarkoitus on lisätä etusivulle ainakin sanastohakemisto sekä luokka sanoille. Sanastohakemisto on siitä huono, että hakemistoon sekoittuvat myös kaikki muutkin Antsawikin artikkelit.
== Ajankohta ==
Tälle uudelle käytännölle suunniteltu ajankohta on seuraavanlainen:
* 15. huhtikuuta käyttöönotto, etusivun muokkaaminen
* 16. huhtikuuta etusivun muokkaaminen, uusia sanoja, parannus
* 17. huhtikuuta uusia sanoja ja parantaminen
* 18. huhtikuuta tarkistuskäynti, tarvittaessa etusivun muokkaaminen
* 19. huhtikuuta uusia sanoja
* 20. huhtikuuta katsotaan, miten yhdistyminen on edistynyt
* 21. huhtikuuta yhdistymisen mahdollinen jatko
Luokka:Antsawiki
Luokka:Antsaslangi
Luokka:Uusimmat uutiset
Uutinen:Antsawikissä pystyy pyytämään omaa wikiä

Antsawikissä pystyy pyytämään omaa wikiä, 29. toukokuuta 2019 lähtien. Oman wikin pyytäminen on ilmaista, nopeaa ja helppoa. Vain ylläpitäjät voivat kehittää wikin, missä muun muassa käyttöön on otettu VisualEditor. 
Wikin luomisessa menee arviolta 30 minuuttia - 3 tuntia, riippuu saamistamme ruuhkista ja muista kiireistä.
Wikiä pystyy pyytämään Sidebarista (eli sivupalkista), tai tästä: Pyydä wikiä. Wiki luodaan Mirahezen järjestelmällä, ja käyttöön tulee automaattisesti esimerkiksi mobiilinäkymä (MobileView). 
== Oman wikin käyttö ==
Oman wikin käyttö on helppoa. Ilmainen Mirahezen järjestö toimii yhtenä maailman suurimpana wikifarmina yhdessä Shoutwikin kanssa. Mirahezekin perustuu Mediawikiin, ja Mirahezellä on käytössä lähes kaikki samat asiat, kun maailmanlaajuisissakin Wikipedioissa. Miraheze järjestää ilmaisen wikisivun, ja lopuksi esimerkiksi wikiprojektin. Projektit koostuvat useimmiten 3-10 saman luojan sivustoista. 
Tällä hetkellä suosituinta Mirahezessä on seuloja-käyttäjäryhmä, sekä Wikipediasta tuttu: VisualEditor. VisualEditor, eli visuaalinen editori on artikkeleiden ja muiden sivujen helppokäyttöisin muoto, koska esimerkiksi Antsawikissä käytössä tällä hetkellä on pelkästään Source edit, eli wikiteksti- muokkaustila. Tämän lisäksi Mirahezen useat nykyiset wikit toimivat Creative Commons Share-Alike 4.0- lisenssillä, eli uudella lisenssillä. Antsawiki toimii 3.0- lisenssillä, kuitenkin Creative Commonsin. 
Eli voi sanoa, että Miraheze on yksi farmi -eli isäntäpalvelu, siinä missä Shoutwikikin. 
== Hyödyt ==
Hyödyt uuden wikin perustamiseen ovat ne, että juuri itse pystyy luomaan haluamansa nettisivun. Jos haluaa perustaa ilkivaltaisen wikin, kuten Hikipedia, voi olla yksi idea. Kuitenkin Antsawiki on täysin asiallinen wikisivu, missä noudatetaan yhteisön sääntöjä.
On olemassa muita, esimerkiksi Autowiki, mikä keskittyy autoihin ja autoteknologiaan. Eli yhdellä wikisivulla voi olla vain tietty pääaihe, mihin koko sivu keskittyy. Miraheze auttaa siinä tekemään yksi- tai laaja-aiheisen. Ja Antsawikin kautta pystyy nykyään myös uuden oman (ilmaisen) wikin luomaan, ja se on helppoa.
-Antsa 29. toukokuuta 2019
A
Uutinen:Vuosi tulee täyteen Antsawikin historiaa

Antsawiki täyttää 13. toukokuuta 2020 tasan yhden vuoden täällä ShoutWiki- palvelussa. Antsawiki on tykännyt Shoutwikistä, mutta toivoisimme kuitenkin laajennusta VisualEditor. Tämän vuoksi eräs toinen wiki-isäntä, Miraheze olisi ollut parempi vaihtoehto. Antsawiki on kyllä yrittänyt siirtää koko laajan määrän sivuja Mirahezeen, muttei se vielä ole onnistunut.
Mutta joka tapauksessa, vuosi Antsawikin historiaa ShoutWikissä!
Luokka:Antsawiki
Luokka:Uusimmat uutiset