nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Legalismi (kiinalainen filosofia)

Legalismi () oli yksi neljästä kiinalaisen filosofian tärkeimmästä koulukunnasta Kiinan Kevättä ja syksyä ja Taistelevat läänitysvaltiot -kausilla. Tämä kausi, noin vuosina 770-221 eaa., oli Kiinassa suuren kulttuurisen ja intellektuaalisen kehityksen aikaa, ja siksi sitä kutsutaan nimellä Sata koulukuntaa.
== Historia ==
Legalismin perustajana on usein nähty kungfutselainen filosofi Xunzi, koska hänen oppilaistaan Han Fei ja Li Si olivat kummatkin legalisteja. Li Sin johdolla legalismista tuli Qin-dynastian valtiofilosofia. Jotkut tutkijat ovat pitäneet hänen legalismiaan varhaisimpana tunnettuna totalitarismin muotona.
== Oikeusfilosofia ==
Legalismi oli luonteeltaan käytännöllistä poliittista filosofiaa ja oikeusfilosofiaa, eikä se esittänyt teoreettisia kysymyksiä luonnosta tai elämän tarkoituksesta. 
Kiinalaisessa kontekstissa legalismi tarkoittaa näin filosofiaa, joka kannattaa lain valtaa. Näin sen merkitys eroaa termin ”legalismi” käytöstä länsimaisessa oikeusfilosofiassa.
Koulukunnan merkittävin filosofi Han Fei katsoi, että hallitsijan tulee hallita alamaisiaan seuraavan kolmen periaatteen mukaisesti:
# Fa (法 fǎ, ”laki” tai ”periaate”): Lain sääntöjen tulee olla selkeästi kirjoitettuja ja julkisia. Kaikki alamaiset ovat tasa-arvoisia lain edessä. Lakien tulee palkita niitä noudattavia ja rangaista niitä rikkovia. Näin taataan, että lain toimeenpano on järjestelmällistä ja ennustettavaa. Valtiota johtaa laki, ei hallitsija. Jos laki on täytännössä, jopa heikko hallitsija on vahva.
# Shu (術 shù, ”menetelmä”, ”taktiikka” tai ”taito”): Hallitsijan tulee harjoittaa erityisiä taitoja tai ”salaisuuksia” pitääkseen huolen, etteivät muut kaappaa valtaa valtiossa. Erityisen tärkeää on, ettei kukaan pysty ymmärtämään hallitsijan motivaattoreita, jolloin kukaan ei voi tietää, millainen käyttäytyminen edesauttaisi uralla etenemistä; poikkeuksena fan ja lakien noudattaminen.
# Shi (勢 shì, ”legitimiteetti”, ”voima” tai ”karisma”): Valta on hallitsijan asemassa, ei itse vallassa olevassa hallitsijassa. Siksi todellisen hallitsijan tulee hankkia legitimiteettinsä esimerkiksi voimansa tai karismansa avulla.
== Lähteet ==
== Kirjallisuutta ==
* 
== Aiheesta muualla ==
* Chinese Legalism: Documentary Materials and Ancient Totalitarianism 
* Legalistisia kirjoituksia 
* The Book of Lord Shang 
Luokka:Kiinalaisen filosofian koulukunnat
Lehdistöneuvos

Lehdistöneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 6. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko . Lehdistöneuvos on ollut Suomessa myös ulkoasianhallinnon virkanimike.
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1990. 
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähde
 1.  	8.6.1990  	Mikko Pohtola 	varatoimitusjohtaja 	Helsinki  	
 2.  	7.6.1991  	Ole Jakobsson 	päätoimittaja 	Pietarsaari 	
 3.  	23.5.2001  	Lauri Helve 	kustantaja, vastaava päätoimittaja 	Helsinki  	
 4.  	14.11.2003 	Pekka Sitari 	päätoimittaja, hum.tiet.kand. 	Joensuu  	
 5.  	19.5.2004  	Pekka Kivelä 	johtaja, yhteiskuntatiet. maisteri 	Espoo  	
 6.  	19.5.2004  	Vesa-Pekka Koljonen 	ent. vastaava päätoimittaja 	Helsinki  	
 7.  	19.5.2004  	Seppo Sarlund 	ent. kunnanjohtaja, toimitusjohtaja  	Espoo  	
 8.  	2.6.2006  	Olle Spring 	päätoimittaja 	Tammisaari  	
 9.  	15.6.2007  	Erkki Heikkinen 	johtaja, fil. maisteri 	Helsinki  	
 10. 	12.6.2008  	Kari Vainio 	viestintäjohtaja, ekonomi 	Lontoo  	
 11. 	20.5.2011  	Jyrki Vesikansa 	toimittaja, filosofian lisensiaatti 	Helsinki  	
 12. 	30.11.2012 	Ilkka Juva 	viestintäjohtaja 	Helsinki  	
 13. 	16.5.2014  	Hannu Laaksola 	päätoimittaja, opettaja 	Vantaa 	
 14. 	10.3.2017  	Pauli Uusi-Kilponen 	vastaava päätoimittaja, toimitusjohtaja, asentaja 	Eurajoki 	
 15. 	19.12.2018 	Jorma Pouta 	valokuvaaja 	Helsinki 	Tasavallan presidentin 19.12.2018 myöntämät arvonimet (61 kpl) Valtioneuvosto (pdf). Viitattu 7.6.2019.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Lehtikaali

Lehtikaali (Brassica oleracea var. sabellica, joissakin lähteissä myös var. acephala) on tummanvihreä, voimakkaanmakuinen lehtivihannes. Sitä käytetään keittoihin, salaatteihin ja muhennoksiin. Lehtikaalissa on paljon rautaa ja C-vitamiinia sekä karoteenia, kalsiumia ja proteiineja. Lehtikaali tunnetaan myös runsaasta K-vitamiinipitoisuudestaan. Lehtikaalin energiasisällöstä 35 prosenttia tulee proteiineista, kun sama luku keräkaalin kohdalla on vain 17. Lehtikaali onkin kasvissyöjien suosiossa rauta-, kalsium- ja proteiinipitoisuutensa takia.
Lehtikaalia kasvatetaan myös koristeeksi, esimerkiksi kukkien joukossa. Erityisen koristeellinen on punalehtinen lehtikaali. Lehtikaali kestää jonkin verran hallaa.
== Lähteet ==
Luokka:Kaalit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Lehtikangas (Kajaani)

Lehtikangas on Kajaanin taaja-alueella sijaitseva kaupunginosa. Se sijaitsee keskustan ja radan eteläpuolella. Alue on kasvanut etelään päin voimakkaasti sotien jälkeen. Tästä syystä paikalliset käyttävät alkuperäisestä alueesta nimeä Vanha Lehtikangas. Lehtikankaan kaupunginosaan kuuluvia alueita ovat Ala-Lehtikangas, Asemantaus, Vanha-Lehtikangas, Vesitorninmäki
Ylä-Lehtikangas, Soidinrinne, Soidinsuo, Laajankangas ja Kylmä.
Soidinsuolla sijaitsee S-Market, sen yhteydessä toimiva postin toimipiste, apteekki, Lehtikankaan terveysasema, sekä R-kioski. Nämä kaikki palvelut ovat keskittyneet Soidinkadun alkupäähän. Kajaanin Planeetta ry:n tähtitorni sijaitsee Lehtikankaan vesitornin huipulla, Mäkikadulla.
Laajankangas rakentuu Laajankankaankadun varteen rajautuen koillisessa Soidinsuohon, kaakossa Kehräämöntiehen, lounaassa Sotkamontiehen ja luoteessa Rinnekatuun. Alueella sijaitsee huoltoasema, Ratamon päiväkoti, kauppa sekä Lehtikankaan kirjasto. Laajankankaan luoteisosassa on enimmäkseen kerrostaloasutusta, kun taas kaakossa omakoti- ja rivitaloja.
Lehtikankaan alueella on yksi ala-asteen koulu Pietari Brahen koulu, ja yläaste Hauholan koulu. Pietari Brahen kouluun yhdistyivät Soidinsuon ja Lehtikankaan koulut.
==Lähteet==
Luokka:Kajaanin kaupunginosat
Lehtipuut

Lehtipuu on yhteisnimitys koppisiemenisiin kasveihin kuuluville puille, joilla on yleensä leveät lehdet toisin kuin havupuilla, joiden lehdet ovat usein kapeita neulasia tai pieniä suomulehtiä. Tosin myös joillakin koppisiemenisiin kasveihin kuuluvilla puilla, kuten kasuariinoilla (Casuarina) on hyvin pienet suomumaiset lehdet. Trooppisella ja subtrooppisella vyöhykkeellä kasvaa runsaasti ainavihantia lehtipuita, mutta lauhkean vyöhykkeen lehtipuut ovat kesävihantia eli talvella lehdettömiä. 
Lehtipuut ovat koppisiemenisiä, enimmäkseen kaksisirkkaisia kasveja. Taksonomisesti lehtipuut eivät kuitenkaan muodosta yhtenäistä ryhmää, vaan ne kuuluvat moniin eri heimoihin, joista useimpiin kuuluu myös pensaita ja ruohokasvejakin. Suomessa kasvavista lehtipuista esimerkiksi koivut (Betula) ja lepät (Alnus) kuuluvat koivukasvien (Betulaceae), kotipihlaja (Sorbus aucuparia) ja tuomi (Prunus padus) ruusukasvien (Rosaceae) heimoon.
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* METLA: Lehtipuiden erikoismuodot
L
Lehtori (arvonimi)

Lehtorin nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 13. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1928. Vuosien 1918–2013 aikana lehtorin arvonimi on myönnetty 69 henkilölle.  
== Katso myös ==
* Lehtori
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Leihunvaara

Leihunvaara on vaara Kajaanissa. Se sijaitsee Kuluntalahden itäpuolella, ja sen korkeus on 278 metriä.Facta 2001 WSOY 1984 10. osa, palsta 5
== Lähteet ==
Luokka:Kajaani
Luokka:Vaarat
Leijonanharjas

Leijonanharjas on kanirotu, joka on kehitelty 1980-luvulla. Se kuuluu kääpiökaneihin. Pohjoismaihin se on levinnyt Suomen kautta. Rotu hyväksyttiin pohjoismaiseen kanistandardiin 1. lokakuuta 2003. Ennen tätä, 1. maaliskuuta 2002, rotu hyväksyttiin standardiin Englannissa. Historia Suomessa on vielä lyhyt, sillä rotu on vielä melko uusi tulokas. Kaikki väriyhdistelmät ovat hyväksyttyjä.
== Ulkonäkö ==
Leijonanharjas on kääpiörotu, joka painaa 1,31–1,7 kilogrammaa. Muita kääpiörotuihin luokiteltavia kanirotuja ovat kokojärjestyksessä kääpiöjänis, hermeliinikani ja kääpiöluppa.
Sen pään ympärillä on 5–8 cm:n pituinen harjas, myös rungolla saattaa olla pidempää karvaa. Korvat ovat pystyt ja niiden ihannepituus on 5–8 cm. Leijonaharjaksen karva on lyhyt muualta paitsi poskissa, otsassa, kaulassa, hännän ympärillä ja rinnassa, joissa se on pitkä.
Ne voivat elää jopa 12-vuotiaiksi. Leijonanharjas voidaan ottaa perheen ensimmäiseksi kaniksi, koska se on ihmisrakkaampi, eikä yhtä arka kuin esimerkiksi hermeliini.
== Lähteet ==
==Antsadata-kohde==
== Aiheesta muualla ==
* Rotuesittelyssä leijonanharjas
* Leijonanharjas petsiessä
* Suomen Kaniyhdistys ry: Leijonanharjas
Luokka:Kanirodut
Leijonhufvud

Leijonhufvud on ruotsalainen aatelissuku, myöhemmin Lewenhaupt, johon kuuluu muun muassa seuraavia henkilöitä:
* Axel Leijonhufvud myöh. Lewenhaupt (1554–1619), valtaneuvos, Raaseporin kreivi, Sten Eriksson Leijonhufvudin poika
* Axel Gabriel Leijonhufvud (1717–1789), Turun hovioikeuden presidentti
* Gustaf Adolf Leijonhufvud myöh. Lewenhaupt (1619–1656), sotamarsalkka, ylipäällikkö
* Margareeta Leijonhufvud (1516–1551), Ruotsin kuningatar
* Mauritz Stensson Leijonhufvud myöh. Lewenhaupt (1559–1607), valtaneuvos, Raaseporin kreivi 
* Sten Eriksson Leijonhufvud (1518–1568), valtaneuvos ja diplomaatti
* Sophie Adlersparre, o.s. Leijonhufvud (1823–1895), naisasianainen, kustantaja, toimittaja, kirjailija
==Katso myös==
*Lewenhaupt
Luokka:Ruotsin aateli
Leikkaus (elokuvataide)

Leikkaus on elokuvan jälkituotannossa vaihe, jossa kuva ja ääni yhdistetään kuvatusta ja äänitetystä materiaalista yhtenäiseksi kokonaisuudeksi.Leikkaus (2), Elokuvantaju
Leikkausvaiheessa kuville luodaan samalla liitoskohta, josta myös käytetään nimitystä leikkaus, ammattislangissa skarvi. Sen avulla elokuvan otokset liitetään toisiinsa. Leikkauksen voi tehdä täysin huomaamattomaksi, tai sillä voidaan luoda hätkähdyttäviä vaikutelmia. Klassisessa elokuvakerronnassa tarina pyritään välittämään mahdollisimman sujuvalla tavalla. Silloin käytetään jatkuvuusleikkausta, jossa ajan, paikan ja toiminnan jatkuvuus säilytetään yli leikkausrajojen. Yllättäviä mielleyhtymiä voidaan luoda esimerkiksi montaasin avulla.Leikkaus, Kansallinen audiovisuaalinen instituutti
Tavallisin leikkaustapa on suora leikkaus, jossa otos yksinkertaisesti vaihtuu toiseen. Häivytyksessä kuva katoaa mustaan ja uusi kuva nousee esiin. Ristikuvassa häivytys ja nosto menevät päällekkäin.
== Tunnetuimpia suomalaisia elokuvaleikkaajia ==
* Kimmo Taavila
* Jukka Nykänen
* Eero Jaakkola
* Riitta ”Rilli” Poikselkä
* Juho Gartz
== Leikkaukseen liittyviä elokuva-alan palkintoja ==
* Parhaan leikkauksen Jussi-palkinto
* Parhaan leikkauksen Oscar-palkinto
==Katso myös==
*Äänileikkaus
==Lähteet==
L
Leiomyosarkooma

Leiomyosarkooma on sileälihassoluista lähtöisin oleva syöpä.Leiomyosarcoma.info: Basic Information Se kuuluu pehmytkudossarkoomiinMacmillan Cancer Support: Leiomyosarcoma ja kattaa niistä 7–11 prosenttia.Children's Hospital Boston: Leiomyosarcoma Leiomyosarkooma sijaitsee usein kohdun seinämässä, raajassa tai mahalaukussa. Leiomyosarkooma voi olla yksi Carneyn triadiin kuuluvista kasvaimista.Gastrolab.net: Kysymyksiä ja Vastauksia: Carneyn triadi 
== Lähteet ==
Luokka:Sarkoomat
Lempo

Lempo on suomalaisessa muinaisuskossa uskomusolento tai jumala, jonka kristinusko samaisti paholaiseen. Lempo voi olla nimien samankaltaisuuden perusteella alun perin sama kuin olento, josta tunnetaan muun muassa nimet Lemmas ja Lemmes. Lempo on usein naispuolinen, mutta tästä ei ole aina varmuutta.
Yleensä Lempo on kansantarinoissa paha olento. Jotkut tutkijat kuitenkin arvelevat Lemmon olleen aiemmin rakkauden eli lemmen henkilöitymä. Lemmen henkilöitymänäkin Lempo saattoi olla paha, sillä ennen uuden ajan romanttista käsitystä rakkaudesta lempeä pidettiin usein arvaamattomana ja vieraana, jopa vaarallisena voimana, joka hallitsi ihmistä, saattoi viedä järjen ja johtaa rappioon.
Erään tiedon mukaan, kun vaimo teki aviorikoksen, karkotettiin lempi, joka oli nyt muuttunut Lemmoksi (SKVR:6133). Lievä kirous ”Lempo soikoon!” on ollut alun perin vetoamista Lempoon; ehkä rakkausasioissa tai ehkä aivan muissa asioissa. Lempo esiintyy toisinaan lemmennostatussanoissa:
Lempoa on kuvailtu joissakin kansanrunoissa lentäväksi:
==Lähteet==
* 
===Viitteet===
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Luokka:Kirosanat
Lentokapteeni

Lentokapteeni on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 15. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi voidaan myöntää ansioituneille ilmailun parissa työskenteleville tai ansioituneille ilmailun harrastajille. Vuosien 1918–2013 aikana lentokapteenin arvonimi on myönnetty 93 henkilölle. 
Tasavallan presidentti myönsi ensimmäiset lentokapteenin arvonimet 19. lokakuuta 1934. Molemmat arvonimen saajat Gunnar Lihr ja Ville Leppänen olivat Aero Oy:n, nykyisen Finnairin edeltäjän, lentäjiä. 
== Lentokapteenin arvonimen saaneet ==
Tasavallan presidentin myöntämiä lentokapteenin arvonimiä vuodesta 1934 alkaen. Luettelossa ei ehkä ole kaikkia myönnettyjä arvonimiä vuosilta 2014–2018.
Vuosi	Nimi
1934 	Gunnar Lihr Ville Leppänen
1936 	Mainio Raunio
1938 	Toivo Nissinen
1939 	Niilo Karhumäki
1943 	Helge Laitinen
1947 	Georg Jäderholm Volmar LaurilaUno Rautio
1949 	Uuno Karhumäki
1957 	Torsten Raitio
1959 	Yrjö Turkka Jouko Wartiovaara
1963 	Paavo Torkkola
1970 	Reino Suhonen
1979 	Juhani Horma
1983 	Orvokki Kuortti Seppo Mäkelä
1988 	Göran Hollsten Pentti Kiiski
1990 	Paavo Rossi
1991 	Matti Elonheimo Onni Viljanmaa Oswald Stanley
1992	Pentti Kaukonen Pentti Lehtinen Uolevi Öster
1993	Pentti Ahava
1994	Lauri Kontiokoski
1995	Seppo Karjala
1998	Lauri Liljamo Martti Siippola
1999	Esko Pihlainen Per-Henry Ertman Markku Kuittinen Seppo Kärkkäinen
2000	Raimo Seppänen Matti Vuorinen
2001	Harro Erofejeff Kalervo Meskanen Pekka Paajanen
2002	Reijo Raumala
2003	Börje Hielm Matti Passinen
2004	Kaarlo Rajala Veikko Tähtinen Erkki Kosola Tor Nyman
2005	Viljo Aaltio Jouko Kuronen Pauli Saarenpää Paavo Seiro
2006	Heikki Jouppila Kari Cajander
2007	Aimo Ahjolinna Esa Passila Hannu Riihelä Jussi Sistonen
2008	Jarmo Forsstén Einari Mikkonen Matti Sorvari Markku Hiedanpää Lauri Karjalainen Hannu Korhonen Per-Stefan Storrank
2009	Jaakko Kuusisto Risto Niemi Aki Rasku Taisto Saarinen Niilo Ala-Könni Lauri Laine Pertti Lehtinen Mauri Myrttinen
2010	Tapio Miettinen Reijo Mäkeläinen Pentti Törrönen Pekka Veikkolainen Juhani Sahlstein
2011	Taisto Kurhela Martti Turppo Risto Sihvola
2012	Pekka Jalovaara Esa Korjula Raimo Nikkanen Seppo Pulkkinen Risto Pykälä Jorma Sucksdorff Veli Taka
2013	Tarmo Laakso Tauno Voipio Urpo Mikkola Seppo Murto Hannu Mäkeläinen
2014	Olavi Lumes Matti Mertala
2015	Oiva LehtinenHannu Iivarinen
2017	Aarno AlannePekka Hiltunen 
Reino Huhtamella Juhani JärvenpääTimo Toikka Tasavallan presidentin 1.12.2017 myöntämät arvonimet
2018	Jorma LaineTimo Sivunen Tasavallan presidentin 27.6.2018 myöntämät arvonimet
2019	Raimo MakkonenJuha RitarantaSeppo SalpakariPertti VaskelainenJorma Talvinen
2020	Hannu HeinonenOsmo JalovaaraKari KokkoRaimo Turunen
2021	Jarmo Hintikka Pekka LaukkanenHannu VuorinenTasavallan presidentin 3.12.2021 myöntämät arvonimet (62 kpl)
== Lähteet ==
Luokka:Ilmailu
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Leppävirran reitti

Leppävirran reitti on läntisempi niistä kahdesta vesireitistä, joiden kautta Kallaveden reitti laskee Haukiveteen. Se kuuluu Vuoksen vesistöön ja kulkee Soisalon saaren länsipuolitse Leppävirran kautta Varkauteen. Reitin vedet purkautuvat Haukiveden Siitinselälle Varkauden Huruskosken ja Ämmäkosken läpi. Näistä ensimmäisessä sijaitsee Stora-Enson omistama vesivoimalaitos.
Reitin varrella ovat Taipaleen, Konnuksen ja Naapuskosken sulkukanavat, joiden kautta kulkee Saimaan 4,35 metrin syväväylä Kuopioon ja Siilinjärvelle.
Toinen Kallaveden laskureiteistä on Soisalon itäpuolitse kulkeva ja kansallismaisemaksikin nimetty Heinäveden reitti, jota käytetään myös Kuopiosta Savonlinnaan johtavana laivaväylänä lähinnä matkailuliikenteessä.
*
Lessing

Lessing on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
* Doris Lessing (1919–2013), brittiläinen kirjailija, Nobelin kirjallisuuspalkinnon saaja 
* Gotthold Ephraim Lessing (1729–1781), saksalainen runoilija
* Roland Lessing (s. 1978), virolainen ampumahiihtäjä
* Theodor Lessing (1872–1933), saksanjuutalainen filosofi
Levantin kyy

Levantin kyy on Matti Röngän kirjoittama vuonna 2013 julkaistu rikosromaani, jonka kustansi Gummerus. Rönkä on ilmoittanut Levantin kyyn päättävän Viktor Kärppä -sarjan. 
==Juoni==
Maahanmuuttajanuorten joukko tekee ilkivallantekoja Kärpän kotilähiössä. Hänellä on edelleen rakennusalan yrityksensä jonka kaikki toimet eivät ole aina lainmukaisia. Yhdessä veljensä Aleksein kanssa Viktor myy Ikealle puutavaraa metsäpalstalta Venäjän Karjalassa. Samaan aikaan Viktorin vanhan ystävän tytär Darja saapuu Helsinkiin ja muuttaa Kärpän omistamaan vuokra-asuntoon. Kysymys ei kuitenkaan ole pelkästä opiskelusta, sillä Darja alkaa harjoittaa asunnossa prostituutiota. Tapahtumien keskellä Viktor alkaa tuntea itsensä vanhaksi. Romaanin lopussa tapahtumat johtavat ampumavälikohtaukseen jossa sarjan keskeistä henkilöä ylikonstaapeli Teppo Korhosta ammutaan. 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset rikosromaanit
Luokka:Vuoden 2013 kirjat
Leveyspiiri

Leveyspiiri eli paralleelipiiri on maapallon kiertävä päiväntasaajan suuntainen piiri. Sen maanpinnan kohdan sijainti päiväntasaajasta pohjoiseen tai etelään voidaan kertoa leveysasteen, minuuttien ja sekuntien avulla.
Päiväntasaajan ja napojen lisäksi tärkeitä leveyspiirejä ovat Kravun kääntöpiiri (23° 26′ 22″ N) pohjoisella ja Kauriin kääntöpiiri (23° 26′ 22″ S) eteläisellä pallonpuoliskolla, jotka antavat auringon pohjoisimman ja eteläisimmän zeniittiaseman, sekä napapiirit (66° 33′ 39″), jotka kuvaavat kaamoksen rajaa.
==Leveysaste==
Leveysastetta (φ) mitataan astein (°) kulmamittana päiväntasaajan 0°:sta (matalat leveysasteet) napojen 90°:seen (korkeat leveysasteet). Leveyspiirin sijainnilla on absoluuttinen arvo, mutta leveysaste on arvojen vaihteluväli. Leveysaste (°) voidaan jakaa 60 minuuttiin (′) ja edelleen 60 sekuntiin (″). Nämä minuutit ja sekunnit ilmoitetaan maapallon navan puolelta, eli esim. leveyspiiri 23° 26′ 22″ S on kauempana päiväntasaajalta kuin leveyspiiri 23° 00′ 00″ S.
Pohjoista leveyttä merkitään yleensä kirjaimella N, eteläistä kirjaimella S. Joskus eteläinen leveys annetaan negatiivisena, pohjoinen positiivisena. Esimerkiksi Suomen mantereen pohjoisin kohta Utsjoen Nuorgamissa sijaitsee leveyspiirillä 70° 05′ N ja eteläisin Hangon Tulliniemessä vastaavasti kohdalla 59° 48′ N.
Ekliptisessä koordinaatistossa, jonka pohjana on eläinrata, määritellään ekliptinen latitudi. Galaktinen latitudi on leveysaste galaktisessa koordinaatistossa. Galaktinen 0-leveysaste seuraa Linnunradan tasoa.
== Katso myös ==
* Pituuspiiri
== Lähteet ==
L
*
Liikenneneuvos

Liikenneneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 2. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1960. Ensimmäinen saaja oli turkulaisen Matka-Autot Oy:n perustaja ja toimitusjohtaja Uuno Mikael Heinonen.Linja-auto-lehti 5/1990, s. 49. Helsinki: Linja-autoliitto, 1990. Vuosien 1918–2013 aikana liikenneneuvoksen arvonimi on myönnetty 61 henkilölle.  
Liikenneneuvoksen arvonimen saajien tyypillinen ammatti on liikennöitsijä tai toimitusjohtaja. Suomen Kuorma-autoliiton toimitusjohtajana vuosina 1955–1984 toiminut Toivo Ruotsalainen oli ensimmäinen, joka sai liikenneneuvoksen arvonimen vuonna 1972 ilman yrittäjätaustaa.Kirsti Lehtomäki (toim.): Pakettiraketit: Mobilia-vuosikirja 2016, s. 71. Kangasala: Mobilia-säätiö, 2016. ISBN 978-952-67739-4-0.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Liikennetarkastaja (arvonimi)

Liikennetarkastajan nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka on myönnetty vain yhden kerran itsenäisyyden aikana (vuonna 1944) ja jota ei ole lueteltu tällä hetkellä voimassa olevassa arvonimistä annetussa tasavallan presidentin asetuksessa.
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	5.4.1944 	Anton Berg 	asemapäällikkö 	Turku 	 
== Katso myös ==
* 1. luokan liikennetarkastaja
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Luokka:Suomalaiset arvonimet jotka on myönnetty vain kerran
Liikenteen ja liikkumisen pääosasto

Liikenteen ja liikkumisen pääosasto (DG-MOVE) on Euroopan komission pääosasto, joka vastaa Euroopan unionin toimintapolitiikasta liikenteen ja liikkumisen alalla.
Pääosaston poliittisena johtajana toimii Junckerin komission liikenneasioista vastaava komissaari Violeta Bulc. Pääosaston pääjohtajana toimii virolainen Henrik Hololei ja varapääjohtajina britti Matthew Baldwin ja kroatialainen Maja Bakran Marcich.
== Katso myös ==
* Euroopan meriturvallisuusvirasto
* Euroopan lentoturvallisuusvirasto
* Euroopan rautatievirasto
* Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto
* Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto
== Lähteet ==
Luokka:Euroopan komission pääosastot
Liikepankki

Liikepankki on osakeyhtiömuotoinen talletuspankki, joka toimii tavoitteenaan tuottaa voittoa omistajilleen normaalin yrityksen tavoin.
Finanssivalvonta ylläpitää luetteloa valvonnassaan olevista suomalaisista liikepankeista. 
Suomessa vuonna 2014 toimivat liikepankit ovat:Finanssivalvonta: Valvottavat Talletuspankit–Liikepankit. Viitattu 8.8.2014
* Aktia Pankki Oyj
* Bonum Pankki Oy
* Danske Bank Oyj
* Evli Pankki Oyj
* FIM Pankki Oyj
* Nordea Bank Oyj
* OP Yrityspankki
* S-Pankki Oy
* Säästöpankkien Keskuspankki Suomi Oy
* Ålandsbanken Abp
Suomessa aiemmin toimineita liikepankkeja:
* eQ Pankki Oy
* Eufex Pankki Oyj
* OP-Kotipankki Oyj
* Peruspankki
* SEB Gyllenberg Private Bank Ab
* Sofia Pankki Oyj
* Suomen Asuntohypopankki Oy
* Tapiola Pankki Oy
== Historiaa ==
Suomeen saatiin ensimmäinen pankkilaki vuonna 1866. Lain mukaan liikepankit saattoivat olla avoimia yhtiöitä tai osakeyhtiöitä. Liikepankin peruspääoman tuli olla 1,5 miljoonaa markkaa. Ensimmäinen liikepankki oli hieman aiemmin perustettu Suomen Yhdyspankki.
Kun pankkilaki uusittiin vuonna 1886, liikepankin tuli aina olla osakepankki. Osakepääomaksi riitti nyt 300 000 markkaa.
==Lähteet==
Luokka:Pankkitoimi
Luokka:Pankit
Luokka:Suomalaiset pankit
Luokka:Yhtiömuodot
Liiketaloustiede

Liiketaloustiede tarkastelee yritysten ja organisaatioiden päätöksentekoon sekä toiminnan ohjaamiseen liittyviä kysymyksiä. Se on ihmisten käyttäytymistä ja taloutta tutkiva tiede, jonka tavoitteena on selvittää, kuinka organisaatio saadaan toimimaan ja pysymään tuottavana, jonkin tavoitteen saavuttamiseksi.
Liiketaloustiedettä käytäntöön soveltavia aineita ovat ainakin liiketalousopinnot toisen asteen oppilaitoksissa, joista valmistuu nykyisin merkonomeja. Korkea-asteen oppilaitoksissa voidaan tehdä tutkimusta ja antaa korkeampaa soveltavaa koulutusta. Korkea-asteen oppilaitoksia ovat ammattikorkeakoulut, kauppakorkeakoulut ja yliopistojen kauppatieteelliset yksiköt, joista voi valmistua vastaavasti tradenomiksi (ammattikorkeakoulut) ja ekonomiksi (yliopistot).
Liiketaloustieteitä kutsutaan myös kauppatieteiksi. Yleistä taloustiedettä kutsutaan taloustieteeksi erotuksena liiketaloustieteestä.
Liiketaloustieteen eri aloja ovat:
* Johtaminen ja organisaatiot
* Kansainvälinen liiketoiminta
* Laskentatoimi
* Logistiikka
* Markkinointi
* Rahoitus
* Talousoikeus
* Tuotantotalous
* Yrittäjyys
* Tietojohtaminen
== Katso myös ==
* Liiketoiminta
== Aiheesta muualla ==
*
== Antsadata-kohde ==
*