nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Työväenjärjestöjen Tiedonantaja

Työväenjärjestöjen Tiedonantaja oli Helsingissä ilmestynyt sanomalehti, joka perustettiin 1923, kun Suomen Työmies oli lakkautettu. Lehti lakkautettiin 1930. Lehti oli Sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden vaalijärjestön pää-äänenkannattaja.
Työväenjärjestöjen Tiedonantajaa alettiin julkaista syyskuussa 1923. Tarve uudelle lehdelle syntyi sen jälkeen, kun Suomen Sosialistinen Työväenpuolue ja sen lehdistö kiellettiin. Kevääseen 1924 asti Työväenjärjestöjen Tiedonantaja oli ainoa laitavasemmiston päivittäinen sanomalehti. Alkuvaiheessa projektin kantava voima oli Suomen Työmiehen entinen päätoimittaja Väinö Vuorio apunaan Emil Paajanen.
Työväenjärjestöjen Tiedonantajaa painettiin kommunistien omistamassa Osakeyhtiö Työn kirjapainossa, jolle lehti aiheutti huomattavia taloudellisia menetyksiä. Työväenjärjestöjen Tiedonantajan levikki jäi pienemmäksi kuin edeltäjänsä Suomen Työmiehen. Se oli alussa noin 8 000 ja kesällä 1926 jo 11 250. SKP avusti Työväenjärjestöjen Tiedonantajaa taloudellisesti, ja lehti sai varoja myös muun muassa sesonkijulkaisujen ja kalentereiden myynnistä. Tukea tuli lisäksi amerikansuomalaisilta kommunisteilta. Puolue pyrki valvomaan lehden linjaa, ja esimerkiksi Kullervo Manner vaati linjaa jyrkemmäksi kirjeessä, joka hän lähetti Pietarista lokakuussa 1923.
Vasemmiston lehtiä vastaan nostettiin 1920-luvulla usein painokanteita. Työväenjärjestöjen Tiedonantajankin ilmestyminen estettiin muun muassa vuoden 1925 kunnallisvaalien aikaan. Kesällä 1930 viranomaiset estivät Työväenjärjestöjen Tiedonantajan ilmestymisen lopullisesti lapuanliikkeen vaatimuksesta muiden vasemmistolehtien tapaan.Saarela 2008, s. 779. Viimeinen numero ilmestyi 13. kesäkuuta.Jukka Paastela: Finnish Communism under Soviet Totalitarianism (2003), s. 265. Viimeisen pääkirjoituksen otsikkona oli ”Sinä olet voittanut, lapualainen!”. Sen jälkeen kommunistit julkaisivat maanalaista SKP:n Tiedonantaja -nimistä lehteä.Aimo Ruusunen, Todeksi uskottua. Kansandemokraattinen Neuvostoliitto-journalismi rajapinnan tulkkina vuosina 1964-1973, Jyväskylän yliopisto, Jyväskylä 2008 s. 54 
==Toimittajia==
* Hugo Ahokanta
* Toivo Antikainen
* Ville Honkanen (E-o)
* Yrjö Leino (A. Tammi, A. T-i)
* Toivo Hjalmar Långström
* Santeri Mäkelä (Talonpoika)
* Hannes Mäkinen (M. S.)
* August Niemistö
* Emil Paajanen
* Rudolf Parviainen (vastaava toimittaja 10/1929–?)
* Mauritz Rosenberg (Pentti Pouttu)
* Yrjö Sirola
* Emil Tabell
* Antti Aaponpoika Timonen (Inkvisiittori)
* Emil Tuomi
* Väinö Vuorio (A. O.) 
* Niilo Wälläri (1927–1929)
* Armas Äikiä (S. Räikiä)
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
* Työväenjärjestöjen Tiedonantaja (1923–1929) digitoituna kansalliskirjastossa
Luokka:Helsingin media
Luokka:Suomalaiset puoluelehdet
Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset sanomalehdet
Luokka:Suomen sosialistinen työväenpuolue
Tähden ikä

Tähden ikä mitataan monin tavoin.
Yleensä käytetään litiumin Li ja berylliumin Be runsautta.
Nämä heikkenevät iän myötä. 
Tähden ikää voidaan karkeasti arvioida sen massan, pintalämpötilan ja kirkkauden perusteella. Näitä on usein vaikea arvioida tarkasti.
Monien tähtien iät on arvioitu eri menetelmillä hyvinkin vaihtelevasti.
Jättiläistähden ikiä ei monestikaan osata tarkoin sanoa, koska ne käyvät samantapaisen kehitysvaiheen, esimerkiksi kefeidivaiheen läpi pari kertaa.
Auringon ikä on 4,6 miljardia vuotta. Auringon tyyppinen pääsarjan tähti kirkastuu ja kasvaa vanhetessaan. Painovoima pinnalla pienenee. Samalla sen pyörimisnopeus pienenee, pyörähdysaika kasvaa, kromosfäärin aktiivisuus heikkenee ja mikroturbulenssi pienenee. Aktiivisuusjakso pitenee ja häviää iän myötä. Ikää voidaan mitata harvinaisten metallien toriumin ja neodyymin suhteesta Th/Nd.
Luokka:Tähtien ominaisuudet
Tähtiassosiaatio

Tähtiassosiaatio (tähtitieteen sisällä pelkkä assosiaatio) on joukko tähtiä, jotka liikkuvat suunnilleen samalla alueella yhtenäisellä nopeudella, mikä viittaa tähtien syntyneen yhtä aikaa. Koska tähtijoukot hajoavat yleensä nopeasti syntymänsä jälkeen, tähtien kuulumista samaan alkuperäiseen assosiaatioon on usein vaikea osoittaa. Selvimmin todennettavat assosiaatiot keskittyvät Linnunradan spiraalihaaroihin. 
Ison karhun eli Ursa Majorin tähdet lukuun ottamatta
Dubhea ja Alkaidia muodostavat liikkuvan ryhmän ja tähtivirran, joka on assosiaatio. Tunnetumpia assosiaatioita ovat OB-assosiaatiot ja T Tauri -assosiaatiot.
Assosiaatiot keksi Viktor Ambartsumjan vuonna 1947.
Luokka: Tähdet
Tähtitaivas

Tähtitaivas on pimeällä ja pilvettömällä säällä näkyvä taivas, jossa tähdet pysyvät suurin piirtein samalla paikalla suhteessa toisiinsa. Kuu, planeetat, Aurinko ja muut taivaankappaleet liikkuvat tähtitaivaalla. Tähdet muodostavat taivaalle myös erilaisia tähtikuvioita.
== Kirjallisuutta ==
* 
* 
== Aiheesta muualla ==
* Tähtitaivas URSAn sivuilla
Luokka:Tähtitiede
Tšehovin ase

Tšehovin ase on fiktiossa, kuten kirjallisuudessa, televisiosarjoissa tai elokuvissa, käytetty tekniikka, missä tarinan varhaisessa vaiheessa esitellään näennäisesti merkityksetön asia, joka tarinan edetessä nousee merkittävään asemaan juonen kannalta. Termi on saanut nimensä venäläisen näytelmäkirjailija Anton Tšehovin mukaan, joka mainitsee siitä kirjeissään useita muunnelmia. Tšehov itse sovelsi ohjetta näytelmässään Vanja-eno: siinä pistooli esitellään tarinan alussa jokseenkin puolihuolimattomasti, mutta tarinan loppua kohti siitä tulee tärkeä osa juonta, kun Vanja-eno aikoo raivonpuuskassaan ampua sillä itsensä.
Ohjetta on usein tulkittu häivetekniikaksi, mutta konsepti voidaan tulkita myös tarkoittamaan ”älä lisää tarpeettomia esineitä tarinaan”. Tšehovin ase -säännön unohtaminen voi johtaa suuriinkin juonen aukkoihin.
Tšehov esitti ohjeen muun muassa kirjoittajakursseilla Krimin niemimaalla, ja siellä sen kirjasi 1889 muistiin kurssilainen Ilja Gurlyand.Tommi Nieminen, Tšehovin ase. Kolumni, Helsingin Sanomat 20.4.2019 s. B 15
Salapoliisitarinoissa esiintyy tämäntyyppisiä yksityiskohtia: löytyy veitsi, joka aluksi näyttää tarpeettomalta, mutta joka myöhemmin ratkaisee kaiken. Myös saduissa rakenne toimii usein.Oppimateriaali: Tsehovin Ase
== Katso myös ==
* Red herring: Tšehovin aseen vastakohta; huomion vievä, mutta täysin tarpeeton asia
* MacGuffin: tarinan hahmoja motivoiva, mutta juonen kannalta yhdentekeväksi osoittautuva asia
* Deus ex machina: Tšehovin aseen puuttumisesta helposti seuraava ongelma; yllättävä käänne, jota ei ole pohjustettu aiemmalla juonella ja joka on siksi epätyydyttävä
== Lähteet ==
Luokka:Narratologia
Luokka:Elokuvaan liittyvät käsitteet
Luokka:Metaforat
Tšerdynin tie

Tšerdynin eli Višeran tie (; Ви́шерская доро́га, Višerskaja doroga) oli Uralin yli Länsi-Siperiaan johtanut muinainen kulkureitti.
Tie sai alkunsa Tšerdynin kaupungista ja kulki Višeran, sen sivujoen Velsin ja Tšurokin kautta kannakselle, josta se jatkui Taltija, Ivdel ja Lozva -jokia pitkin Toboliin laskevaan Tavdaan.
1500-luvun lopulla heti Siperian kaanikunnan kukistuttua Tšerdynin tie oli ainoa Venäjän hallituksen sallima kulkureitti Siperiaan. Vuonna 1588 Ivdelin suulle rakennettiin Lozvan linnoitus, josta muodostui tärkeä välietappi ja voivodin johtaman laajan kihlakunnan keskus. Lyhyemmän Babinovin tien avaamisen jälkeen vuonna 1598 Tšerdynin tie menetti merkityksensä.
==Lähteet==
Luokka:Venäjän historia
UKK-sopimus

UKK-sopimus oli Suomessa 8. joulukuuta 1970 allekirjoitettu järjestyksessään kolmas tulopoliittinen kokonaisratkaisu. Sillä sovittiin keväällä pidettyjen eduskuntavaalien jälkeen edellisestä tulopoliittisesta sopimuksesta (Liinamaa II) avoimeksi jääneet kohdat, kuten SAK oli syksyllä vaatinut. 
Sopimusneuvotteluissa SAK tavoitteli palkansaajien kansantulo-osuuden kasvattamista. Neuvottelut eivät edenneet, jolloin presidentti Urho Kekkonen teki välitysesityksen. Esitys hyväksyttiin, mutta yhdeksän SAK:n jäsenliittoa, mm. Metalli ja Rakennusala, jättäytyivät sopimuksen ulkopuolelle. Seurauksena oli lakkoliikehdintää ja alakohtaisia sopimuksia, joissa työntekijät saivat UKK-sopimusta paremmat ehdot. 
Ehdotuksellaan presidentti Kekkonen oli tietoisesti asettunut kommunisteja ja Neuvostoliiton suurlähettilästä Aleksei Beljakovia vastaan. SKP:n taholta UKK-sopimus ja presidentti saivatkin osakseen jyrkkää kritiikkiä. Tohtori Jukka Tarkka pitää UKK-sopimuksen vastaista lakkoilua osana "uusia vaaran vuosia", jolloin suurlähettiläs Aleksei Beljakov pyrki väittämän mukaan ohjaamaan Suomen väkivallattomasti sosialismiin.Jukka Tarkka: Beljakov aloitti uudet vaaran vuodet http://personal.inet.fi/koti/jukka.tarkka/06-04-05.htm Urho Kekkonen loukkaantui syytöksistä, joiden mukaan sopimuksella torjuttiin pienituloisten palkansaajien oikeutetut vaatimukset. Kekkonen piti sopimuksen inflaatiota hillitseviä vaikutuksia nimenomaan köyhien asemaa parantavana saavutuksena.
UKK-sopimuksen mukainen minimipalkka oli kolme markkaa tunnilta ja 516 markkaa kuukaudelta. Ratkaisuun sisältyi myös määräys työntekijöiden vuosiloman pidentämisestä neljään viikkoon, mikä toteutui vuonna 1973.http://netti.sak.fi/sak/tupo/tupo30v1.html#1970
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*SAK:n TuPo-historiasivut
*
Luokka:Tulopoliittiset kokonaisratkaisut
Uittoneuvos

Uittoneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1951. Vuosien 1918–2013 aikana uittoneuvoksen arvonimi on myönnetty kahdeksalle henkilölle. 
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	5.9.1951  	Ernst Löthner 	diplomi-insinööri 	  	 
 2. 	1.12.1978  	Tapio Varis 	uittopäällikkö, metsänhoitaja 	Joensuu 	 
 3. 	7.12.1979  	Veikko Valkola 	uittopäällikkö, metsänhoitaja 	Joensuu 	
 4. 	5.6.1981  	Antti Mustonen 	uittopäällikkö, metsänhoitaja 	Kemi  	
 5. 	4.6.1982  	Elias Purhonen 	uittopäällikkö, metsänhoitaja 	Kuopio  	
 6. 	1.7.1988  	Olli Pesonius 	uittopäällikkö, metsänhoitaja 	Heinola 	
 7. 	2.6.1995  	Kaarlo Palmroth 	uittopäällikkö, metsänhoitaja 	Kuopio  	 
 8. 	12.11.1999 	Timo Järvelä 	uittopäällikkö, metsänhoitaja 	Kouvola 	 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Ukrainalaisten nationalistien kongressi

Ukrainalaisten nationalistien kongressi (, lyhenne KUN) on vuonna 1997 perustettu ukrainalainen nationalistinen puolue, joka vaalii Stepan Banderan ja historiallisen Ukrainalaisten nationalistien järjestön (OUN) muistoa. Puoleen puheenjohtajana on maakaasunjakeluyritys Ukrainan Naftogazin johtaja Oleksei Ivženko.
KUN kuului Viktor Juštšenkoa kannattaneeseen Meidän Ukrainamme -ryhmittymään vuoden 2002 parlamenttivaaleissa ja vuoden 2004 presidentinvaaleissa.
==Aiheesta muualla==
*Congress of Ukrainian Nationalists 
luokka:Ukrainalaiset puolueet
Luokka:Nationalistiset puolueet
Ukrainan kommunistisen puolueen ensimmäinen sihteeri

Ukrainan kommunistisen puolueen ensimmäinen sihteeri oli Ukrainan sosialistisen neuvostotasavallan puoluejohtaja. Tehtävä menetti merkityksensä, kun Ukrainan julistautui itsenäiseksi Neuvostoliitosta vuonna 1991. Yhtenä merkittävimmistä neuvostotasavalloista Ukrainan puoluejohtajilla oli melko hyvä mahdollisuudet edetä myös Neuvostoliiton hallinnossa.
Luokka:Ukrainan politiikka
Luokka:Ukrainan historia
Ulkoministeriön arkisto

Ulkoministeriön arkisto () on Suomen ulkoministeriön hallinnonalan keskusarkisto. Se palvelee ensisijaisesti ministeriötä ja muita viranomaisia. Arkisto on myös tutkijoiden käytössä. Arkisto on avoin kaikille, mutta viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain mukaisesti asiakirjojen salassapitoaika on yleensä 25 vuotta.
Ulkoministeriön arkistossa on aineistoa ministeriön perustamisesta vuodesta 1918 lähtien. Arkiston materiaali on keskeinen lähdeaineisto Suomen ulkopolitiikan ja Suomen kansainvälisten suhteiden historian tutkimukselle. Arkiston tärkein osa on kirjeistöosa, joka on järjestetty signumeihin eli asiasisällön mukaisiin ryhmiin. Asiakirjat on järjestetty niin, että yhdessä asiakirjakansiossa on kaikki tiettyä asiaa käsittelevät asiakirjat.
Ulkoministeriön arkiston asiakaspalvelu toimii vuosina 2018–2021 väistötiloissa Valtioneuvoston linnassa, jossa arkistolla on kolme tutkijapaikkaa. Suurin osa ennen vuotta 1947 peräisin olevista ulkomaanedustustojen arkistoista on siirretty Kansallisarkiston Oulun toimipaikkaan, josta asiakirjoja voi kaukolainata Kansallisarkiston toimipaikkoihin.
== Lähteet ==
Luokka:Suomen arkistot
Arkisto
Ulkonaliikkumiskielto

Ulkonaliikkumiskielto viittaa tavallisesti hallinnon määräämään liikkumisrajoitukseen. Se voidaan asettaa yleisen järjestyksen ylläpitämiseksi tai tiettyjen ryhmien tukahduttamiseksi.
Ulkonaliikkumiskieltoja käytettiin useissa maissa vuosina 2020 ja 2021 koronaviruspandemian yhteydessä. Joissakin maissa kiellot olivat voimassa vain öisin, joissakin koko vuorokauden. Tyypillisesti rajoitettiin joko etäisyyttä kuinka kauas kotoa sai poistua, tavattavien ihmisten lukumäärää tai syitä, joiden takia kotoa sai poistua. 
== Katso myös==
* Ulkonaliikkumiskielto Suomessa
== Lähteet ==
Luokka:Turvallisuuspolitiikka
Luokka:Poliittiset käsitteet
Luokka:Julkisoikeus
Ulla Hovinen

Ulla Kaija Hovinen (o.s. Lundholm, s. 20. tammikuuta 1957 Helsinki) on suomalainen kiekonheittäjä ja kuulantyöntäjä. Hovinen saavutti kiekonheitossa neljä Suomen mestaruutta ja hänen ennätystuloksensa 67,02 m vuodelta 1983 on voimassa oleva Suomen ennätys. Los Angelesin olympialaisissa 1984 Hovinen sijoittui neljänneksi. Seuratasolla hän edusti Viipurin Urheilijoita. 
Hän on naimisissa keihäänheittäjä Seppo Hovisen kanssa. Pariskunnan keskimmäinen poika Niko on jääkiekkomaalivahti ja nuorin poika Miro jääkiekkopuolustaja. 
==Saavutukset==
*Kiekonheitto
**4. sija Los Angelesin olympialaisissa 1984
**Suomen mestari: 1980, 1981, 1983, 1984
**SM-hopea: 1976, 1978
**SM-pronssi: 1977, 1979
*Kuulantyöntö
**SM-pronssi: 1980, 1981, 1983
==Lähteet==
* 
* 
Luokka:Suomalaiset kiekonheittäjät
Luokka:Suomalaiset kuulantyöntäjät
Luokka:Vuonna 1957 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Ulla Virtanen

Ulla Virtanen (s. 5. huhtikuuta 1980 Riihimäki) on suomalainen näyttelijä, koomikko ja improvisoija. Vuosina 2015–2017 hän esiintyi Me Naiset lehden tuottamassa EVEK talk show’ssa yhdessä Niina Lahtisen ja Veera Korhosen kanssa. Hän toimii myös ammatti-improvisoijana Improvisaatioryhmä VSOP:ssä. 
== Ura ==
=== Radiossa ===
Virtanen toimi vuosina 2011–2012 NRJ:n Aamupojat-ohjelman tuottajana ja radiojuontajana. Häntä on kuultu YleX:n sunnuntain "Suorana: Virtanen" -ohjelmassa, sekä vierailijana muissa YleX:n ja Radio NRJ:n ohjelmissa. Virtanen toimi TV2:n Suorana: Kortesmäki -talk show’ssa koomikkona kahden kauden ajan.
Vuodesta 2016 Ulla Virtanen on toiminut myös Me Naiset -lehden kolumnistina.
=== Näyttelijänä ===
Virtanen valmistui näyttelijäksi American Academy of Dramatic Arts -koulusta New Yorkissa ja opiskeli improvisaatiota Upright Citizens Brigade -koulussa New Yorkissa sekä Los Angelesissa. Hän on opiskellut TV- ja elokuvatuotantoa vuoden verran Westminsterin yliopistossa Lontoossa.
Vuonna 2008 Virtanen näytteli Riihimäen Teatterin Puhtaana Käteen -farssissa. Hänet valittiin Suomen Standup-klubin Vuoden Tulokas -finalisteihin vuonna 2011. Vuonna 2016 Ulla Virtanen näytteli George Brantin monologinäytelmässä Siipirikko (Grounded) (suomentanut Jyri Numminen) pilotin roolin. 
Suositussa ToosaTV-sketsisarjassa Virtanen on esittänyt useita eri rooleja yhdessä Cristal Snown ja NikoLan kanssa niin Iltasanomat-tuotannossa kuin Fox Suomi -televisiosarjassa. 
==== Televisiosarjat ====
Vuosi	Sarja 	Rooli
2012 	Suorana: Kortesmäki 	koomikko
2014 	Kimmo 	Feissari
2015 	Roba 	Sini Linden
2015 	Downshiftaajat 	Anne
2016 	ToosaTV 	useita rooleja
2016 	Luottomies 	Ansa
2016 	EVEK Talk show 	koomikko
2018 	ToosaTV(k.2) 	useita rooleja
2018 	Härölä 	useita rooleja
2018 	Onnela(k.2) 	Taru
2019 	Jarin ja Karin kesäloma	Meri
==== Elokuvat ====
Vuosi	Elokuva / Televisioelokuva	Rooli
2016 	Karkkipäivä (lyhytelokuva)	Äiti
2016 	Syli (lyhytelokuva) 	Oona
2017 	The Dissidents 	Pirjo
2018 	Valmentaja 	Virpi
==Lähteet==
*http://www.ullavirtanen.com
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
* 
* Ullavirtanen.com
Luokka:Suomalaiset improvisoijat
Luokka:Suomalaiset koomikot
Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:Suomalaiset radiotoimittajat
Luokka:Vuonna 1980 syntyneet]]
Luokka:Elävät henkilöt
Uloste-suu-tie

Uloste-suu-tie (myös uloste-suutie, fekaalinen-oraalinen tie) on tautien tartuntatie, jossa tartunta siirtyy ulosteesta suuhun joko suoraan tai muun esineen tai ihmisen kautta. Yleisimmät epäsuoran tartunnan tavat ovat: 
*saastuneen veden juominen; 
*ulostekontaminoituneen ruoan syöminen; 
*huono jätevesihuolto; 
*huono tai olematon hygienia ja ulosteiden koskettaminen;
*jotkin seksuaaliset toiminnat, esimerkiksi anilingus tai koprofilia
Tämän tartuntatien kautta voi tarttua esimerkiksi:
* Giardiaasi
*Hepatiitti A
*Hepatiitti E
*Rotavirus
*Shigelloosi eli bakteeripunatauti
*Lavantauti
*Vibrio parahaemolyticus -tartunnat
* Enterovirukset, esimerkiksi polio
* Kolera
==Lähteet==
Luokka:Tartuntataudit
Ulosteinkontinenssi

Ulosteinkontinenssi merkitsee ulosteen karkailua. Kyseessä on virtsankarkailua harvinaisempi vaiva, josta kärsii noin kaksi prosenttia aikuisväestöstä jossain elämänsä vaiheessa.
Ulosteinkontinenssin taustalla saattaa olla esimerkiksi leikkausten komplikaatiot, ummetus tai vauriot lantionpohjassa ja sulkijalihaksissa. Sulkijalihaksen repeämän saattaa saada aikaan esimerkiksi synnytys. Varsin moni ulosteinkontinenssipotilas kärsii samanaikaisesti virtsankarkailusta. Tällaista kutsutaan kaksoisinkontinenssiksi.
Ennen ulosteinkontinenssin hoitotoimenpiteitä tulee selvittää tilan aiheuttaja. Esimerkiksi synnytyksen jälkeen ilmennyt sulkijalihasvaurio on korjattavissa leikkauksella.
== Lähteet ==
*
== Aiheesta muualla ==
* Anniko-yhdistys: Ulosteen pidätyskyvyttömyyden tutkiminen ja hoito (potilasohje)
Luokka:Ruoansulatuselinten oireet
Luokka:Uloste
Unionin yleinen tuomioistuin

Unionin yleinen tuomioistuin (EUYT) toimii Euroopan unionin tuomioistuimen yhteydessä. Se perustettiin vuonna 1989, jonka myötä luotiin kahden oikeusasteen järjestelmä, jonka tavoitteena on parantaa oikeussuojaa sekä vähentää Euroopan unionin tuomioistuimen työmäärää ja varmistaa asioiden nopeampi ratkeaminen. Vuoteen 2009 asti tuomioistuimen nimi oli Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin.
Yleisessä tuomioistuimessa on vähintään yksi tuomari jäsenvaltiota kohti. Jäsenvaltioiden hallitukset nimittävät tuomarit yhteisellä sopimuksella kuuden vuoden uusittavissa olevaksi toimikaudeksi. Tuomioistuimelle valitaan presidentti tuomareiden keskuudesta kolmen vuoden uusittavissa olevaksi toimikaudeksi. Tuomioistuimessa ei, toisin kuin yhteisöjen tuomioistuimessa, ole vakituisia julkisasiamiehiä. Yksi tuomareista voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti määrätä hoitamaan julkisasiamiehen tehtäviä. Tuomioistuin kokoontuu jaostoissa, joihin kuuluu kolmesta viiteen tuomaria. Yhden tuomarin kokoonpano on myös mahdollinen.
Yleisen tuomioistuimen suomalaistuomareina ovat työskennelleet Heikki Kanninen lokakuusta 2009 alkaen sekä Tuula Pynnä syyskuusta 2019 alkaen.
Yleinen tuomioistuin käsittelee yksityishenkilöiden ja jäsenvaltioiden suoraan vireille panemia kanteita. Sillä on toimivalta käsitellä:
* suoria kanteita, joita luonnolliset henkilöt nostavat yhteisön toimielinten toimia vastaan tai toimielinten laiminlyönnin johdosta
* kanteita, joita jäsenvaltiot nostavat komissiota vastaan
* kanteita, joita jäsenvaltiot nostavat neuvostoa vastaan ja jotka koskevat muun muassa valtiontukia
* vahingonkorvauskanteita yhteisön toimielinten tai niiden henkilöstön aiheuttamista vahingoista
* kanteita, jotka perustuvat yhteisön tekemiin sopimuksiin, joissa viitataan nimenomaisesti ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen toimivaltaan
* kanteita, jotka koskevat yhteisön tavaramerkkiä
* kanteita, jotka koskevat yhteisön mallia (mallioikeutta)
Yleiselle tuomioistuimelle voidaan antaa toimivalta käsitellä tiettyjä asioita koskevia ennakkoratkaisupyyntöjä. Sen päätöksiin voidaan hakea muutosta unionin tuomioistuimessa, mutta vain oikeuskysymysten osalta.
== Lähteet ==
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
*Unionin yleinen tuomioistuin
Luokka:Eurooppaoikeus
Luokka:Euroopan unionin tuomioistuin
Uno Alfons Wasastjerna

Uno Alfons Wasastjerna (8. kesäkuuta 1865 Helsingin pitäjä – 15. heinäkuuta 1912 Helsinki) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies. Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Wasastjerna Uno Alfons Viitattu 22.5.2021. 
Wasastjernan vanhemmat olivat yli-insinööri, everstiluutnantti Alfred Edgar Wasastjerna ja Maria Adelaide Boij ja puoliso vuodesta 1902 Maria Augusta (Lilly) von Haartman. Wasastjerna tuli ylioppilaaksi Helsingissä 1883, suoritti oikeustutkinnon 1888 ja sai varatuomarin arvon 1892. Hän työskenteli ensin senaatissa, mutta hankki sitten omistukseensa Suomen Sähkösanomatoimiston ja toimi sen johtajana.
Wasastjerna oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1897, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, ss. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, ss. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, ss. 795-804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1865 syntyneet
Luokka:Vuonna 1912 kuolleet
Uno Westerholm

Karl Uno Alexander Westerholm (3. kesäkuuta 1877 Helsinki – 12. huhtikuuta 1932 Tukholma) oli suomalainen urheiluvaikuttaja, urheilutoimittaja, uimahyppääjä ja toimitusjohtaja.
Westerholm oli 1900-luvun alkupuolella yksi Suomen merkittävimmistä urheilujohtajista. Hän oli yksi Suomen Palloliiton perustajista ja toimi sen puheenjohtajana 1910–1911. Westerholm oli myös perustamassa Suomen Voimistelu- ja Urheiluliittoa, Suomen Uimaliittoa ja Suomen Hiihtoliittoa. Suomen Olympiakomiteassa Westerholm vaikutti 20 vuoden ajan. Vuonna 1912 perustetun Svenska Finlands Idrottsförbundin hallituksessa Westerholm toimi kymmenen vuoden ajan. Hän oli myös HIFK:n perustajajäsen sekä puheenjohtaja vuosina 1899–1914.
Urheilu-urallaan Westerholm voitti uimahypyissä kerroshyppyjen Suomen-mestaruuden 1906. Hän edusti tällöin Helsingin Uimaseuraa.
Westerholm oli yksi Suomen ensimmäisistä urheilutoimittajista ja hän perusti Finskt Idrottsblad -urheilulehden vuonna 1904. Työuransa aikana Westerholm toimi Elinkorkolaitos Hereditasin sekä Oy Amko Ab:n toimitusjohtajana.
== Lähteet ==
* 
* 
=== Viitteet ===
Luokka:Suomalaiset urheiluvaikuttajat
Luokka:Suomalaiset uimahyppääjät
Luokka:Suomalaiset urheilutoimittajat
Luokka:Vuonna 1877 syntyneet
Luokka:Vuonna 1932 kuolleet