nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Sähkövuo

Sähkövuo (tunnus Ψ tai ΦE) on sähkökenttää kuvaava skalaarisuure, jota SI-järjestelmässä mitataan yksiköllä coulombi (1 C = 1 A·s). Positiivisesta varauksesta lähtee sitä ympäröivään tilaan kuviteltu virtaus, jota nimitetään sähkövuoksi, ja se läpäisee yhtä suurena jokaisen varausta ympäröivän suljetun pinnan. Negatiivisen varauksen ympäristöstä tuleva sähkövuo päättyy varaukseen. Positiivista varausta kutsutaan lähteeksi ja negatiivista varausta nieluksi. Varatun hiukkasen "säteilemän" sähkövuon suuruudeksi määritellään yksinkertaisesti hiukkasen varaus. Huomattavaa on kuitenkin, että sähkövuo voi olla nollasta poikkeava myös avaruudessa, jossa ei ole varautuneita hiukkasia: esimerkiksi käy vapaassa avaruudessa etenevä sähkömagneettinen säteily, jonka edetessä sähkövuo muuttuu jatkuvasti.
Sähkövuo on pinnan läpi kulkevien sähkökentän kenttäviivojen lukumäärä (tarkemmin: ulospäin ja sisäänpäin menevien kenttäviivojen kohtisuorien komponenttien erotus). Gaussin laki sähkökentille kertoo, että suljetun pinnan läpi laskettu sähkövuo on yhtä kuin pinnan sisäänsä sulkemien varausten summa. Gaussin laki sähkökentille on yhtäpitävä Coulombin lain kanssa.
Sähkövuon muutosnopeutta d\phi_E /dt kutsutaan kenttämuutosvirraksi, joka täydentää Ampèren lain Ampère-Maxwellin yhtälöksi. Kenttämuutosvirran ja muiden Maxwellin yhtälöiden pohjalta voidaan ymmärtää sähkömagneettisen säteilyn aaltoluonne.
== Katso myös ==
*Sähköisten suureiden analogiat
== Lähteet ==
== Kirjallisuutta ==
* 
Luokka:Suureet
Luokka:Sähköstatiikka
Luokka:Sähködynamiikka
Säieteoria

Säieteoria () on hiukkasfysiikan malli, jonka mukaan alkeishiukkaset eivät ole pistemäisiä, vaan 1-ulotteisia säikeitä. Säieteorian on tarkoitus kuvata kaikki perusvuorovaikutukset: sähkömagneettinen vuorovaikutus, vahva vuorovaikutus, heikko vuorovaikutus ja painovoima. Näistä painovoima on ollut erityisenä ongelmana, koska gravitonia, kvanttigravitaatioteorian mukaan painovoimaa välittävää hiukkasta ei ole pystytty havaitsemaan. Perusvuorovaikutusten yhdistämisen lisäksi säieteorioilla voitaneen päästä alkuräjähdyksen singulariteetin ongelmasta. Teoria syntyi 1960-luvun lopulla.
Konsistenteissa säieteorioissa on korkeilla energioilla (esimerkiksi alkuräjähdyksen hetkellä) 9–11 (supersäieteoriat ja M-teoria) tai jopa 26 (bosoniset säieteoriat) aika-avaruuden ulottuvuutta, joista osa kompaktifioituvat matalammilla energiaskaaloilla. Ihmisen havaintomaailmaan kuuluu vain neljä ulottuvuutta (pituus, leveys, syvyys ja aika). Maailmankaikkeuden massa ei säieteorian perusteella olisi kutistunut täydellisesti singulariteettiin, vaan sillä olisi ollut tiettyjä lenkkimäisiä ulottuvuuksia myös ennen alkuräjähdystä, joten aika-avaruuden äärettömästä kaareutumisesta eli singulariteetista päästäisiin eroon.
Säieteorioita on useita: M-teoria, F-teoria ja useita eri supersäieteorioita. Yhtäkään näistä teorioista ei ole todistettu paikkansa pitäviksi.
== Aineen koostumus ==
Perinteisesti ajatellaan alkeishiukkasten, kvarkkien ja elektronien, olevan pistemäisiä. Säieteorian mukaan tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa, vaan sen mukaan perinteinen pistemäisten hiukkasten teoria on likiarvo hienommasta esityksestä, jossa todellisuudessa kukin hiukkanen on pieni värähtelevä säie. Säikeillä on vain yksi ulottuvuus. Säikeiden pituuden arvellaan olevan noin 10−35 m (Planckin pituus). Tämä johtaa siihen, että säikeet näyttävät pistemäisiltä hiukkasilta.Kosmoksen rakenne: Avaruus, aika ja todellisuus, s. 335.
Aineen rakenneosaset koostuvat säieteorian mukaan vain säikeistä. Eri hiukkasilla havaitut erilaiset ominaisuudet johtuvat säikeiden erilaisesta värähtelystä, mutta kaikki koostuvat samanlaisista säikeistä. Vuonna 1974 John Henry Schwarz ja Joël Scherk osoittivat, että tietyllä värähtelyn muodolla on gravitaation ominaisuudet. Tämä havainto sisällytti gravitaatiovoiman säieteorian kvanttimekaaniseen malliin.Kosmoksen rakenne: Avaruus, aika ja todellisuus, s. 338. Säieteoria on ensimmäinen teoria, joka on onnistunut yhdistämään gravitaation ja kvanttimekaniikan.
== Lähteet ==
* 
=== Viitteet ===
== Kirjallisuutta ==
* 
*
* 
* 
*
* 
Luokka:Teoreettinen fysiikka
Luokka:Fysiikan teoriat
Luokka:Hypoteettiset alkeishiukkaset
Säiliö

Säiliö on esine, jonka sisällä voidaan säilyttää ulkomaailmasta erillään mitä tahansa nestemäistä, kaasumaista tai kiinteää ainetta. Sanan läheinen johdos on säilö, joka tarkoittaa varsinaista säilytyspaikkaa ja -tilaa (vertaa pitää säilössä). Sitä käytetään joskus säiliön synonyymina, varsinkin yleisluontoisemmista asioista puhuttaessa (esimerkiksi datasäilö, turvasäilö).
*
Säilyke

Säilyke on elintarvike, joka on käsitelty säilyvään muotoon lämpö- tai muulla käsittelyllä tiiviissä pakkauksessa. Säilykkeet voidaan jaotella täys- ja puolisäilykkeisiin. Täyssäilykkeet voivat säilyä huoneenlämmössä jopa monia vuosia. Puolisäilykkeet on käsitelty yleensä suolalla, sokerilla tai säilöntäaineilla ja niiden säilymisaika voidaan laskea kuukausissa. Toisin kuin täyssäilykkeet, puolisäilykkeet vaativat kylmäsäilytystä.Lihateollisuusopisto kouluttaa (osa 40): Säilykkeet
Säilykkeiden avulla turvataan ruokavalion monipuolisuutta satokausien välisenä aikana sekä esimerkiksi pitkillä matkoilla. Tärkeitä säilykkeiden käyttäjäryhmiä ovat sotilaat ja retkeilijät, joille muonan säilyvyys, keveys ja energia tiiviissä muodossa ovat tärkeitä kriteereitä. Suomeen perustettiin Oy Sotilassäilyke Ab -niminen yritys vuonna 1926.http://www.lunden.fi/yritys/historia 
Ranskan keisari Napoleon I julisti Venäjän sotaretkeä valmistellessaan kilpailun ruuansäilöntämenetelmien kehittämiseksi. Luvatun 12 000 frangin palkinnon voitti 1809 Nicolas Appert, joka vuonna 1795 aloittamiensa pohdintojen ja kokeilujen pohjalta keksi että lasipurkeissa kuumentaminen paransi ruuan säilyvyyttä.http://www.foodreference.com/html/cans-extreme.htmlhttp://www.enotalone.com/article/7794.htmlhttp://business.highbeam.com/industry-reports/food/canned-specialties Ranskan laivasto otti Appertin kehittämät menetelmät käyttöön vuoteen 1806 mennessä lihan, vihannesten, hedelmien ja jopa
maidon säilömisessä.http://thetruthaboutstuff.com/pdf/(46)%20History%20of%20Commercial%20and%20Home%20Canning.pdf
Keksijä Peter Durand patentoi metallisen säilyketölkin Englannissa vuonna 1810.http://www.cannedfood.org/detail.asp?sectionID=1&rowID=691 Yhdysvalloissa ensimmäinen patentti säilyketölkille myönnettiin 1825.http://business.highbeam.com/industry-reports/food/canned-specialties
==Katso myös==
*Sterilointi
*Botulismi
*Clostridium botulinum
==Lähteet==
==Kirjallisuutta==
* 
*
Säilymislaki

Säilymislait ovat fysikaalisia luonnonlakeja, joiden mukaan kaikkinaisissa vuorovaikutustapahtumissa tiettyjen suureiden kokonaismäärät pysyvät muuttumattomina.
Klassinen fysiikka tunsi viisi säilymislakia:
* Massan säilymislaki
* Liikemäärän säilymislaki
* Pyörimismäärän säilymislaki
* Energian säilymislaki
* Sähkövarauksen säilymislaki.
Massan säilymislaki tunnetaan varsinkin kemiassa myös aineen häviämättömyyden lakina. Lavoisier'n ajoista radioaktiivisuuden keksimiseen saakka (noin 1780–1900) tämän oletettiin lisäksi pätevän jokaiselle alkuaineelle erikseen, koska ei tunnettu ilmiöitä, joissa alkuaine muuttui toiseksi alkuaineeksi. Myöhemmin suhteellisuusteoria osoitti massan ja energian välillä vallitsevan yhteyden E=mc², minkä vuoksi massan ja energian säilymisestä ei voi enää puhua kahtena erillisenä luonnonlakina, vaan ne ovat saman massa-energian säilymislain aikariippuvaisia erikoistapauksia.
Huomattakoon, että em. säilymislaeista vain sähkövaraus on aika- ja avaruusriippumaton.
Nykyinen hiukkasfysiikka tuntee edellisten lisäksi seuraavat säilymislait:
* baryoniluvun säilymislaki
* leptoniluvun säilymislaki, erikseen toisaalta elektronille ja elektronin neutriinolle, toisaalta myonille ja myonin neutriinolle
* kvarkkien värivarauksen säilymislaki.
On myös muutamia säilymislakeja, jotka pätevät kaikissa muissa paitsi heikon vuorovaikutuksen aiheuttamissa ilmiöissä. Sellaisia ovat:
* Pariteetin säilymislaki
* Outouden säilymislaki.
Noetherin teoreeman mukaan säilymislait seuraavat fysiikan lakien yleisistä symmetrioista.
Luokka:Fysiikan lait
Särjet

Särjet eli särkikalat (Cyprinidae) on karppikalojen (Cypriniformes) lahkoon kuuluva kalaheimo. Se on kaikista kalaheimoista runsaslajisin: särkikalaloja tunnetaan noin 3 000 lajia noin 370 suvussa.Eschmeyer, W.N., Fong, J.D. (2015) Species by family/subfamily Catalog of Fishes, California Academy of Sciences (luettu 8.7.2015) Särjet ovat makean ja murtoveden kaloja, jotka alkuperäisinä esiintyvät Euraasiassa, Afrikassa ja Pohjois-Amerikassa.
Suurimpia särkilajea on jättibarbi (Catlocarpio siamensis), joka voi kasvaa 3 metriä pitkäksi. Suomen suurimmat särkilajit ovat istutettuna esiintyvän karpin lisäksi lahna, säyne ja toutain. Monet lajit ovat lyhyempiä kuin 5 senttimetriä. Lasirasbora (Danionella translucida) on maailman pienimpiä makean veden kaloja, se kasvaa 12 millimetrin pituiseksi.
==Suomen särkilajit==
*Karppi (Cyprinus carpio) (ei lisäänny Suomen luonnossa)
*Ruutana (Carassius carassius)
*Suutari (Tinca tinca)
*Lahna (Abramis brama)
*Sulkava (Abramis ballerus)
*Pasuri (Blicca bjoerkna)
*Sorva (Scardinius erythrophthalmus)
*Särki (Rutilus rutilus)
*Säyne (Leuciscus idus)
*Seipi (Leuciscus leuciscus)
*Turpa (Leuciscus cephalus)
*Salakka (Alburnus alburnus)
*Törö (Gobio gobio)
*Vimpa (Vimba vimba)
*Toutain (Aspius aspius)
*Allikkosalakka (Leucaspius delineatus)
*Miekkasärki (Pelecus cultratus)
*Mutu (Phoxinus phoxinus)
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Särki

Särki (Rutilus rutilus) on särkien (Cyprinidae) heimoon kuuluva kalalaji. Se on levinneisyydeltään Suomen kolmanneksi yleisin kalalaji. Särjen tunnistaa sen punaisista silmistä ja hopeisista kyljistä.Tunnistatko suomalaisia peruskaloja? Yle 02.06.2014
== Ulkonäkö ==
Särki on kooltaan noin 10-25cm. Särjen ruumiin muoto vaihtelee jonkin verran ravitsemustilanteen mukaan. Kookkaat, hyvin syöneet särjet ovat melko korkearuumiisia, kun taas pienemmät ja nälkiintyneemmät voivat olla melko matalia sukkuloita. Yleensä särki on kuitenkin korkearuumiisempi kuin seipi ja salakka mutta matalampi kuin sorva. Särjellä on melko suuret suomut. Niitä mahtuu kylkiviivalle 42–45. Sorvan suomut ovat hieman isommat (kylkiviivalla 40–43) ja turvan hieman pienemmät (kylkiviivalla 44–46). Seipin, säyneen ja toutaimen suomut ovat selvästi pienemmät.http://www.luontoportti.com/suomi/fi/kalat/sarki
Särjen perusväritys on vaaleanharmaa. Särjellä on punaiset silmät.http://kalahavainnot.fi/kalalajitieto/sarki/
== Lähteet ==
Luokka:Rutilus
Särkiriipi

Särkiriipi on Lapissa Kolarissa ja Pellossa Pasmajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
== Maantietoa ==
Järven pinta-ala on 13,4 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
== Vesistösuhteet ==
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Aalisjoen valuma-alueella (67.95), jonka Lompolojoen valuma-alueeseen (67.958) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 178,2 metriä mpy.
== Lähteet ==
Luokka:Aalisjoen valuma-alue
Luokka:Botin luomat artikkelit
Luokka:Kolarin järvet
Luokka:Pellon järvet
Särkisalon kirkko

thumb|right|300px|SankarihaudatIsänmaan puolesta, För Fosterlandet 1939–1944
Särkisalon kirkko on Salon seurakunnan kirkko Särkisalossa Salossa. Vuonna 1760 valmistunut puurakenteinen kirkko on tyypiltään torniton, suorakaiteenmuotoinen pitkäkirkko, johon liittyvät sakaristo ja asehuone. Rakennuksen kaikissa osissa on jyrkkä satulakatto. Erillinen, puinen kellotapuli valmistui vuonna 1762.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*
Kirkko
Luokka:Salon kirkkorakennukset
Luokka:Suomen puiset pitkäkirkot
Luokka:Suomen 1700-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Säännöllinen kieli

Säännöllinen kieli on formaali kieli, joka toteuttaa seuraavat keskenään ekvivalentit ehdot:
* se voidaan tunnistaa äärellisellä automaatilla, joko deterministisellä tai epädeterministisellä
* se voidaan kuvata säännöllisellä lausekkeella
* sen tuottaa jokin säännöllinen kielioppi (oikealle tai vasemmalle lineaarinen kielioppi)
Aakkoston Σ säännölliset kielet määritellään seuraavasti:
* tyhjä kieli Ø on säännöllinen
* kieli { ε } on säännöllinen (ε on tyhjä merkkijono)
* kaikilla a ∈ Σ kieli { a } on säännöllinen
* jos A ja B ovat säännöllisiä kieliä, myös A U B, AB ja A* ovat säännöllisiä
* muita Σ:n säännöllisiä kieliä ei ole
Kaikki äärelliset kielet (kielet, jotka sisältävät äärellisen määrän merkkijonoja) ovat säännöllisiä. Esimerkki äärettömästä säännöllisestä kielestä on kieli, joka koostuu kaikista sellaisista aakkoston {a, b} merkkijonoista, joissa on parillinen määrä merkkejä a.
Säännölliset kielet on yksinkertaisin luokka formaaleja kieliä luokittelevassa Chomskyn hierarkiassa.
Luokka:Formaalit kielet
Säätyvaltiopäivät

Säätyvaltiopäivät olivat entisajan Euroopassa monissa maissa lakia säätävä kokous, jossa jokainen sääty oli edustettuna erikseen. Useimmissa maissa säätyvaltiopäivillä olivat edustettuina aatelissääty, pappissääty ja porvarissääty, Ruotsissa poikkeuksellisesti myös talonpoikaissääty. Säätyvaltiopäivät olivat ennen 1800-lukua käytössä ainakin Ranskassa, Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa, Pohjoismaissa sekä Puolassa (nimellä Sejm).
Säätyvaltiopäiviä kutsutaan usein pelkästään nimellä valtiopäivät.
==Ruotsin säätyvaltiopäivät==
Ruotsissa jokaisella neljällä säädyllä oli oma kamari, joka otti kantaa valtiopäivillä käsiteltäviin asioihin. Jokaisella säädyllä oli myös oma puhemiehensä ja sihteerinsä. Aatelissäädyn puhemiestä kutsuttiin maamarsalkaksi.
:Katso myös: Ruotsin maapäivät
== Suomen suuriruhtinaskunnan säätyvaltiopäivät ==
Porvoon valtiopäivistä 25. maaliskuuta 1809 alkaen Suomen suuriruhtinaskunnan säätyvaltiopäivät toimivat erillään Ruotsin valtiopäivistä ylimääräisten valtiopäivien loppuun 18. syyskuuta 1906 asti. Ne kokoontuivat istuntoihinsa ylimääräiset valtiopäivät huomioon ottaen 15 kertaa autonomian aikana.
Talonpoikaissäädyn valtiopäivämiesten vaalipiireinä toimivat tuomiokunnat. Kustakin tuomiokunnasta valittiin yksi edustaja.
Suomen aateliskalenterissa olevien aatelissukujen päämiehet edustivat valtiopäivillä omia sukujaan. Papistolla oli erityinen piispat, kirkkoherrat ja kappalaiset käsittävä vaalimenetelmänsä. Porvarit valittiin kaupungeista omalla vaalillaan.
Säätyvaltiopäivät korvaavan Eduskunnan ensimmäiset vaalit järjestettiin 15.–16. maaliskuuta 1907.
:Katso myös: Tammikuun valiokunta (1862)
== Aiheesta muualla ==
* Eduskunta: Porvoon valtiopäivät
* Eduskunta: säätyvaltiopäivät 1809–1906
* Luettelo Suomen talonpoikaissäädyn valtiopäiväedustajista säätyvaltiopäivillä
*
Sömnö

Sömnö on Heikki Kännön vuonna 2018 ilmestynyt romaani. Kännö sai teoksestaan Runeberg-palkinnon 2019. Kirjassa on 550 sivua.
==Lähteet==
* Aamulehden artikkeli aiheesta
==Antsadata-kohde==
Luokka:Vuoden 2018 kirjat
TCP-kaappaus

TCP-kaappaus tarkoittaa TCP:n mahdollistamaa protokollalla luotua yhteyden väärentämistä tai kaappaamista. Toimenpide perustuu IP-väärennökseen, jossa käytännössä väärennetään IP-pakettien lähdeosoite, muutoin pyritään aivan normaalisti muodostamaan TCP-yhteyttä. Ongelmaksi tulee kuitenkin väärennetyn osoitteen käyttäytyminen; kun se saa kohdeasemalta SYN/ACK-paketin. Normaalisti tähän tulisi :n mukaan vastata kohdeasemalle RST-valitsimella (ilmaisu hylätä yhteys välittömästi) varustetulla paketilla portin ollessa kiinni ja tämä aiheuttaisi luonnollisesti kaappauksen epäonnistumisen. Ongelma voidaan ratkaista mm. SYN-tulvaamalla kohdekoneen TCP-pino, jonka toivottu vaikutus olisi kykenemättömyys vastata yhteyspyyntöihin. Ratkaisu voi myös olla väärennetyn aseman yhteyksien hallinta, joka toisaalta edellyttäisi jonkin asteista asemaan tunkeutumista. Päällimmäinen ongelma kaappauksen onnistumisessa on kuitenkin TCP-yhteyden vaatimien kuittaus- eli ACK-numeroiden oikeellisuus väärennetyissä paketeissa; mikäli numerot eivät täsmää yhteyden muodostus epäonnistuu. Jos vastauspaketteja ei mitenkään voida nähdä (koska ne reititetään väärennettyyn osoitteeseen) täytyy kuittausnumerot pystyä päättelemään, jotta niihin voitaisiin lähettää oikealta näyttävä vastaus. Aikaisemmin TCP-pinojen aloittavat järjestysnumerot noudattivatkin yksinkertaisia kaavoja, joka saattoi olla verkkotiedustelua käyttämällä helpostikin selvitettävissä. Kaappausta pidettiin aikaisemmin hyvin teoreettisena ja vainoharhaisten henkilöiden spekulaationa kunnes se lopulta toteutettiin. TCP-pinototeutusten tuottamien järjestysnumeroiden ennustettavuutta on kaappausten jälkeen jossakin määrin onnistuneesti pyritty vaikeuttamaan. 
Kuuluisa krakkeri Kevin Mitnick käytti TCP-kaappausta murtautuessaan tietoturvaekspertti Tsutomu Shimomuran koneeseen. Kaappausta ei todellisuudessa tarvittu kuin muutaman paketin verran; Mitnick käytti hyväkseen kahden koneen luottamussuhteita rlogin-palveluissa, jolloin hän onnistui muokkaamaan Shimomuran rlogin-palvelimen erästä konfigurointitiedostoa siten, että etäkirjautumiset hyväksyttiin ilman salasanaa kaikista koneista. Vaikka kaappaus kesti kokonaisuudessaan vain muutaman sekunnin murto-osan, se oli kuitenkin olennainen osa kyseisen tietomurron onnistumista.
==Katso myös==
* IP-väärennös
==Aiheesta muualla==
* Tsutomu Shimomuran uutisryhmäviesti koneeseensa murtautumisesta, kun Kevin Mitnick käytti TCP-kaappausta
 
 
Luokka:TCP/IP
Luokka:Tietoverkkojen tietoturva
TSS-oikeudet

Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet viittaavat sellaisiin oikeuksiin kuin oikeus asuntoon, terveydenhuoltoon, minimitoimeentulon takaavaan tulotasoon, oikeudenmukaisiin työoloihin ja palkkaan, sekä vähintään peruskoulutukseen, ja oikeuteen päästä osalliseksi tiedosta ja kulttuurista.
Taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus on toinen YK:n keskeinen ihmisoikeussopimus kansalais- ja poliittisia (KP) oikeuksia koskevan ihmisoikeussopimuksen lisäksi. Suomi on ratifioinut sopimuksen 1975.
==Aiheesta muualla==
*TSS-sopimus Suomen säädöskokoelmassa
Luokka:Oikeudet ja vapaudet
Luokka:Kansainvälinen politiikka
Taavi Pohjanpalo

Taavi Pohjanpalo (21. helmikuuta 1909 Helsinki – 3. tammikuuta 1986) oli suomalainen konsuli ja lähetystöneuvos.Kuka kukin on 1954
Taavi Pohjanpalon vanhemmat olivat diplomi-insinööri Alfred Aleksanteri (Santeri) Pohjanpalo ja Irene Sofia Montin. Hän pääsi ylioppilaaksi 1927 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1930 ja filosofian maisteriksi 1932. Pohjanpalo teki opintomatkat Englantiin 1929 ja Sveitsiin 1930.
Pohjanpalo oli ulkoasiainministeriön palveluksessa 1931–1947. Hän oli konsulina ja vt. pääkonsulina Etelä-Afrikassa Pretoriassa ja Kapkaupungissa 1937–1939, ulkoasiainministeriön jaostosihteerinä 1939, vt. pääkonsulina Hampurissa 1940, Berliinin lähetystön lähetystösihteerinä 1941, Lissabonin lähetystön va. asiainhoitajana 1942–1943, ulkoasiainministeriön jaostopäällikkönä 1944 sekä viimeksi Tukholman lähetystön lähetystöneuvoksena 1944–1947.
Pohjanpalo toimi Sotevan edustajana Skandinaviassa 1947 ja oli Hampo Trading Co (Pty) Ltd:n toimitusjohtajana Johannesburgissa Etelä-Afrikassa 1948–1952 sekä Milanossa 1953. Vuodesta 1953 alkaen hän oli Suomen tupakkateollisuuden asiamiehenä. Pohjanpalo oli Suomen kunniakonsuli Johannesburgissa 1951–1952. Hän sai konsulin arvonimen 1937 ja lähetystöneuvoksen arvon 1943.
Pohjanpalo oli Suomen Golfliiton perustavan kokouksen kokoon kutsujana vuonna 1957. Hän suunnitteli liiton säännöt ja toimi liiton pääsihteerinä. Pohjanpalo oli Golfliiton hallituksen jäsen 1957–1969 ja liiton puheenjohtaja 1968–1969. Hän käänsi golfin säännöt suomeksi ja 1970-luvulla hän perusti vielä Golfin Edistämissäätiön. Hän sai Suomen Golfliiton kultaisen ansiomerkin vuonna 1975.Golf.fi : Hall of Fame #9 – Taavi Pohjanpalo
Taavi Pohjanpalo oli naimisissa 1934–1945 Gunvor Jansénin kanssa, liitto päättyi avioeroon. Hän meni 1946 naimisiin Maikki Ellen Nymanin kanssa. Pohjanpalon veli oli kauppatieteen tohtori Jorma Pohjanpalo.Kuka kukin on 1954 : Jorma Pohjanpalo
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
Taavi Pohjanpalon lehtiartikkeleita:
*Huomioita Wimbledonin tähdistä, Urheilija : suomalaisten loistojulkaisu, 01.01.1929, nro 11-12, s. 41, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
*Schmelingin tie maailmanmestaruuteen, Urheilija : suomalaisten loistojulkaisu, 01.01.1930, nro 8, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Diplomaatin aapiskirja, Suomen Kuvalehti, 11.10.1930, nro 41, s. 19, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Jääkiekkoilun puolesta, Urheilija : suomalaisten loistojulkaisu, 01.01.1931, nro 2, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Kesää ja talvea Pyhän Bernhardin alpeilla, Nuori voima, 20.04.1931, nro 4, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Maailman suurin urheiluopisto, Suomen Kuvalehti, 27.06.1931, nro 26, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Sellainen on Hollanti, Suomen Kuvalehti, 25.06.1932, nro 26, s. 28, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Luokka:Suomalaiset diplomaatit
Luokka:Vuonna 1909 syntyneet
Luokka:Vuonna 1986 kuolleet
Taavi Vilhula

David (Taavi) Nikolai (T. N.) Vilhula (26. marraskuuta 1897 Multia – 20. maaliskuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen maalaisliittolainen poliitikko. Hän toimi kansanedustajana 1929–1930 ja 1933–1954 ja ministerinä ensin kansanhuoltoministerinä 1946–1948 Pekkalan hallituksessa ja myöhemmin maatalousministerinä 1950–1951 Kekkosen I hallituksessa. Hän oli presidentin valitsijamiehenä 1931, 1937, 1940, 1943 ja 1950.
Vilhulan isä oli David Vilhula ja äiti Helena, o.s. Koistinen, kotoisin Savosta Tuusniemen Jäätsalon saaresta. Vilhulan puoliso oli Ellen Vilhelmiina Partanen. 
== Työura ==
Vilhula oli konsulentin apulainen 1922, jonka jälkeen hän toimi Keski-Suomen maanviljelysseuran sihteerinä ja toiminnanjohtajana Jyväskylässä 1923–1954. Hänestä tuli Suomen maalaisten keskinäisen vakuutusyhtiön pääjohtaja Helsingissä ja Vilhula oli tässä tehtävässä vuodet 1954–1957, kunnes siirtyi Aura-vakuutusyhtiöiden johtokunnan puheenjohtajaksi 1958. Hän oli Auran puheenjohtajana vuoteen 1964.
Vilhula kouluttautui ylioppilaaksi 1917 ja agronomiksi 1923. Maanviljelysneuvoksen arvonimen hän sai vuonna 1948.
== Politiikka ==
Vilhula valittiin eduskuntaan Vaasan läänin itäisestä vaalipiiristä. Hän toimi muun muassa seuraavien organisaatioiden toimielinten puheenjohtajana: Maalaisten keskinäisen vakuutusyhtiön hallintoneuvosto, Jyväskylän seudun osuuskassan hallintoneuvosto, Keskimaa oy:n johtokunta, Keskisuomalainen-lehden hallitus, Keski-Suomen maakuntaliitto, Maanomistajain liiton liittovaltuusto, Tarvaalan maamieskoulun johtokunta, Suomen maakeskus oy:n hallitus ja Suomen sotaveteraaniliiton liittoneuvosto. Eduskunnassa hän toimi perustuslaki-, ulkoasiain- ja valtiovarainvaliokunnassa sekä Yleisradio Oy:n hallintoneuvostossa. Hän oli maatalousvaliokunnan puheenjohtaja vuosina 1938–1946 ja 1951–1953.
== Lähteet ==
Luokka:Maanviljelysneuvokset‎
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Suomen Keskustan poliitikot
Luokka:Suomen kansanhuoltoministerit
Luokka:Suomen maatalousministerit
Luokka:Vaasan läänin itäinen vaalipiiri
Luokka:Vuonna 1897 syntyneet
Luokka:Vuonna 1976 kuolleet
Tage

Tage on pohjois­mainen, alkujaan tanskalainen miehen etunimi.
 Nimi johtuu muinaisskandinaavisesta lupaajaa tai takuu­miestä tarkoittavasta sanasta.
Suomessa nimi Tage on ollut käytössä pääasiassa suomen­ruotsalaisilla, mutta varsinkin Uudellamaalla myös suomen­kielisillä. Väestö­rekisteri­keskuksen tietojen mukaan nimi on Suomessa 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 849 henkilölle.
Suomen ruotsin­kielisen kalenterin mukaan Tagen nimipäivä on 30. maaliskuuta.
== Tunnettuja Tage-nimisiä ==
* Tage Danielsson (1928–1985), ruotsalainen kirjailija, elokuvaohjaaja, näyttelijä, koomikko ja muusikko
* Tage Erlander (1901–1985), Ruotsin pääministeri 1946–1969
* Tage Henriksen (1925–2016), tanskalainen soutaja ja olympiavoittaja 
* Tage Lundin (s. 1933), ruotsalainen ampumahiihtäjä
* Tage Manninen (1926–2010), suomalainen rumpali
* Tage Reedtz-Thott (1839–1923), Tanskan pääministeri 1894–1897
* Tage Thompson (s. 1997), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
== Lähteet ==
Luokka:Etunimet