nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Holismi

Holismi (, holos; ’kokonainen’) on filosofinen ja ontologinen käsite. Holismin arkimääritelmän mukaan kokonaisuus on enemmän kuin osiensa summa, mutta täsmällisemmin ilmaistuna holismilla tarkoitetaan, että jonkin kokonaisuuden ominaisuudet ovat enemmän kuin sen osien ominaisuuksien summa. Kokonaisuuteen sanotaan syntyvän emergenttejä ominaisuuksia, joita ei esiinny yhdessäkään sen osassa sinänsä. Holismin vastakohtana on reduktionismi.
Holismi voi ilmetä toisaalta ontologisessa muodossa eli kannanottoina olemassaolon kysymyksiin sekä toisaalta asioiden selittämisen ja ymmärrettäväksi tekemisen kysymysten yhteydessä (metodologinen holismi, semanttinen holismi). 
==Holismi tieteenkritiikkinä==
Holismi kritisoi läntisen tieteen perinteistä näkemystä, jonka mukaan tutkimusongelma on jaettava osiin ja selvitettävä ongelmaa osa kerrallaan. Osissa ei ilmene kokonaisuuden emergenttejä piirteitä, eikä kokonaisuutta voi ymmärtää pelkästään osista lähtemällä. Esimerkkejä:
* yksittäisellä kulta-atomilla ei ole muotoa, väriä eikä ulottuvaisuutta, mutta kultahipulla on nuo ominaisuudet
* (biologisessa) molekyylissa ei ole yhtään elämää, mutta osana solua se on osa elämää
* neuronissa ei ole tietoisuutta, mutta osana aivoja neuroni on osa tietoisuutta
* auton ohjauspyörällä ei voi ajaa tai kuljettaa ihmisiä, mutta osana autoa ohjauspyörä on osa kuljetuskykyistä yksikköä, autoa.
==Holismi, systeemit ja kompleksisuus==
Edellä mainitun tyyppinen ajattelu johtaa kokonaisuuden tutkimiseen kokonaisuutena, tarkemmin sanottuna kompleksisuuden hallintaan. Holismin mukaiset peruskysymykset tutkimuksessa kuuluvat seuraavasti:
* mistä osista kokonaisuus muodostuu?
* mitkä ovat osien vuorovaikutukset toisiinsa, minkälaisen verkon osat muodostavat?
* mitä emergenttejä ominaisuuksia kokonaisuuteen syntyy osien vuorovaikutuksen seurauksena?
Holismin kannalta kolmas kysymys on oleellisin ja myös vaikein.
Koska kokonaisuutta systeeminä ei voi ymmärtää tutkimatta sen ympäristöä, on mainituissa kysymyksissä otettava huomioon myös kokonaisuuden (systeemin) ympäristö. Viimeistään tässä tullaan kompleksisuuden hallintaan jopa yksinkertaisissakin ongelmissa. 
Jo Aristoteles esitti Metafysiikka-teoksessa ajatuksen, että kokonaisuus on enemmän kuin osiensa summa.Metafysiikka 1045 a 10 Termi holismi esiintyi kuitenkin ensimmäisen kerran vasta Jan Smutsin kirjassa Holism and Evolution vuonna 1926. Kvanttifyysikoista mm. David Bohm kannatti holismia.
Aiheesta seuraavana tieteen paradigmana on kirjoittanut mm. amerikkalainen filosofi ja fyysikko Heinz R. Pagels.
==Lähteet==
* 
* 
* 
===Viitteet===
== Aiheesta muualla ==
* Holismin määritelmiä Googlessa.
Luokka:Filosofian termit
Luokka:Systeemit
Luokka:Tieteenfilosofia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Holvisilta

Holvisilta on siltatyyppi, jonka kantavan osan muodostaa pystytasossa kaareva, puristettu levymäinen rakenne.Aitta, 2004, s. 492 Kivisten kaarien tekniikan kehittäjinä pidetään etruskeja.Aitta, 2004, s. 129 Varhaisemmat holvisillat olivat niin sanottuja kylmämuureja eli ne tehtiin lohkotuista kivistä kiilakivillä kiilaamalla ilman laastia. Kivien paikallaan pysyminen voitiin varmistaa esimerkiksi kivihaoilla tai terästangoilla.Aitta, 2004, s. 136
Holvisillassa voi olla yksi tai useammpia peräkkäsiä holveja. Kiviholvisiltoja on käytetty antiikin ajoista aina 1800-luvulle, jolloin ensin rauta ja rautabetoni sekä sitten teräs ja teräsbetoni alkoivat korvata kiven siltamateriaaleina.
__NOTOC__
==Katso myös==
*Valeholvi
==Lähteet==
* 
===Viitteet=== 
== Aiheesta muualla ==
*Espoon Muuralan holvisiltaprojekti (Helsingin sanomat 17.4.2008
*
Hominvaara

Hominvaara oli kylä Korpiselän kunnan länsiosassa Raja-Karjalassa Viipurin läänissä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Hominvaara sijaitsi Korpijärven itäpuolella Korpiselän kirkonkylästä Värstilään johtavan maantien varrella noin neljä kilometriä kirkonkylästä etelään. Sen naapurikyliä olivat kirkonkylä pohjoisessa, Tšokki idässä sekä Tšiipakka ja Saaroinen lännessä. 
Talvisodassa Neuvostoliitto ei vallannut Hominvaaraa, mutta 1940 Moskovan rauhan raja tuli kulkemaan Korpijärven poikki aivan Hominvaaran länsipuolelta ja kylä oli luovutettava Neuvostoliitolle. Kyläläiset evakuoitiin jäljelle jääneeseen Suomeen. Jatkosodan alussa 1941 kylä vallattiin takaisin ja asukkaat pääsivät jälleenrakentamaan kotejaan, mutta 1944 alueelta oli vetäydyttävä ja väestö evakuoitiin uudelleen.
== Lähteet ==
Luokka:Korpiselän luovutetut kylät
Homofonia (kielitiede)

Homofonia kielitieteessä tarkoittaa samalla tavalla lausuttavia mutta eri asioita tarkoittavia (mahdollisesti eri tavoin kirjoitettavia) sanoja, esim. englannin through ja threw. Taajasti homofonisia kieliä ovat muun muassa klassinen kiina ja japanin kieli. Eurooppalaisista kielistä ranskassa on huomattavan paljon samalla tavalla ääntyviä sanoja, joista useimmat kuitenkin kirjoitetaan eri tavoin.
== Lähteet ==
Luokka:Kielitiede
Honkajoen kirkko

Honkajoen kirkko (aiemmin Hongonjoen kirkko) on vuonna 1804 rakennettu päätytornillinen, tasavartinen ja puurakenteinen ristikirkko, johon liittyy kolminivelinen torni. Kirkko edustaa arkkitehtuuriltaan kansanomaista puurakentamista jonka muotokielessä on vaikutteita klassismista. Kirkon rakentamisesta vastasi ilmajokinen tunnettu kirkonrakentaja Salomon Köhlström. Kirkko valmistui vuonna 1812 Sisustus on monivärinen, mikä on hyvä esimerkki 1800-luvun puolivälissä voimissaan olleesta ammattikuntalaitoksen ylläpitämästä koristetaiteesta. Kirkko rakennettiin alun perin Ikaalisten saarnahuoneeksi.
Honkajoen kirkon tornin yläosa edustaa pohjalaisen renessanssityylisiä tapuleita ja ulkoseinien ulkolaudoitus puolestaan empiretyyliä. Kirkkosalin seinillä on kapiteelein varustettuja matalareliefisiä marmoroituja pilastereita. Kirkkosalissa ei ole kattolistaa. Holvin keskellä sijaisee suuri sininen taivaspyörylä. Vaasalainen J. G. Hedman on tehnyt kirkon alttaritaulun ja sen kehyslaitteen. Alttaritaulu valmistui vuonna 1856 ja esittää Jeesusta Getsemanessa. Teuvan pitäjänmaalari Anders Gustaf Rönnlund on tehnyt ikkunoiden ja kuoriseinän draperiamaalaukset.
Kirkon 16-äänikertaiset ja 2-sormioiset urut ovat Hans Heinrichin rakentamat vuodelta 1981. Kirkon kaksi kelloa ovat vuosilta 1818 ja 1841.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*
Luokka:Satakunnan kirkkorakennukset
Luokka:Suomen puiset ristikirkot
Luokka:Honkajoki
Luokka:Suomen pitäjänkirkot
Honoré Daumier

Honoré Daumier (26. helmikuuta 1808 Marseille – 10. helmikuuta 1879 Valmondois, Val-d'Oise) oli ranskalainen vedostaja, pilapiirtäjä, taidemaalari ja kuvanveistäjä. Hän opiskeli litografian laattojen tekemistä ja alkoi pian kaivertaa näitä musiikkikustantamoille. Hän myös työsti nimettömiä kuvituksia ja mainoslehtisten koristepiirroksia. Kun Ranskassa alkoi ilmestyä pilalehti La Caricature, Daumier liittyi sen toimittajakuntaan.
Daumierin ura jakaantuu kahtia: vuosina 1830–1847 hän oli pilapiirtäjä, graafikko ja kuvanveistäjä, kun taas vuosina 1847-1871 impressionistinen taiteilija. Häneltä on säilynyt lähes neljätuhatta litografiaa ja neljätuhatta piirrosta.Honoré Daumier Encyclopedia Britannica. 
Taidemaalarina Daumier oli yksi varhaisista naturalisteista, mutta ei saavuttanut menestystä elinaikanaan. Hän oli kuollessaan sokeutunut.
==Katso myös==
*Pilapiirros
== Lähteet ==
Luokka:Ranskalaiset taidemaalarit
Luokka:Ranskalaiset pilapiirtäjät
Luokka:Sokeat henkilöt
Luokka:Vuonna 1808 syntyneet
Luokka:Vuonna 1879 kuolleet
Hormonihoito

Hormonihoito on lääketieteen hoitomuoto, jossa elimistöön tuodaan keinotekoisesti valmistettua hormonia kehon toimintojen, esimerkiksi solunjakautumisen säätelemiseksi. 
Tyypillisesti käytettyjä hormoneita ovat kasvu- ja sukupuolihormonit. Ehkäisypillereitä voidaan pitää hormonihoidon yleisimpänä muotona. Muita käyttökohteita ovat
* syöpä
* kasvuhäiriöt kuten lyhytkasvuisuus
* vaihdevuodet
* sukupuolenkorjaus
Luokka:Lääketieteelliset hoidot
Horn (Salo)

Horn on Salon kaupunginosa aivan ydinkeskustassa. Se rajoittuu Salonjokeen, Horninkatuun, Vähäjokeen, rantarataan ja päättyy lähelle KirjolansiltaaSalon kaupungin kartta, johon on merkitty kaupunginosien rajat ja numerot; lisäksi erillinen lista kaupunginosien nimistä..
==Historiaa==
Alueella on Salon tori, jolla on pitkä perinne markkinapaikkana. Ensimmäinen virallinen toripäivä oli lauantai 14. syyskuuta 1886Lauri Hollmen: Kadonnutta Saloa : talojen tarinoita ISBN 952-91-8529-4 .
==Lähteet==
Luokka:Salon kaupunginosat
Horn af Björneborg

Horn af Björneborg oli Ruotsi-Suomen ritarihuoneeseen introdusoitu aatelissuku. Se oli Horn-suvun ensimmäisestä päähaarasta erkaantunut sukuhaara.
Suvun kantaisän Kustaa Horn af Björneborgin (1592–1657) isä oli Henrik Kaarlenpoika Horn af Kanckasin (1512–1595) poika Kaarle (1550–1601). 
Kustaa korotettiin kreiviksi 1651 nimellä Horn af Björneborg läänityksenään Porin kreivikuntaOtavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 6, palsta 1431.
== Suvun jäseniä ==
*Kustaa Horn af Björneborg 1592–1657, 1. puoliso Kristina Oxenstierna, 2. puoliso: Sigrid Bielke af Åkerö
**Agneta Horn 1629–1672
**Axel Horn 1630–1631
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset aatelissuvut
Horn af Kanckas

Horn af Kanckas on suomalais-ruotsalaisen Horn-suvun toinen päähaara, joka tunnetaan 1500-luvulta lähtien. Suku omisti Kankaisten kartanon Maskussa. Nykyisin sukuhaara on isälinjaisesti sammunut.
Sukuhaara oli hyvin läheinen Halikon Horn af Åminneille, sillä sukuhaaran kantaisä Henrik Klasson oli Krister Klassonin veli. Henrik Klassonin isoisä Henrik Olofsson oli saanut avioliiton kautta Maskun maat haltuunsa.
==Tunnettuja suvun jäseniä==
* Henrik Klaunpoika Horn (1512–1595), ritari, valtaneuvos ja laamanni
** Göran Henrikinpoika Horn
*** Arvid Göransson Horn af Kanckas (1590–1653), Uudenmaan ja Hämeen läänin maaherra
** Kaarle Henrikinpoika Horn (1550–1601), sotamarsalkka ja valtaneuvos
*** Henrik Kaarlenpoika Horn (1578–1618), laamanni, hovimarsalkka ja diplomaatti
**** Henrik Henrikinpoika Horn (1618–1693), sotamarsalkka, hallintomies ja valtaneuvos
*** Klaus Kaarlenpoika Horn (1583–1632), 
*** Evert Kaarlenpoika Horn (1585–1615), sotamarsalkka
**** Kustaa Evertinpoika Horn (1614–1666), sotamarsalkka ja hallintomies
*** Kustaa Kaarlenpoika Horn (1592–1657), marsalkka, valtaneuvos, sotamarsalkka, Porin kreivi, Liivinmaan kenraalikuvernööri ja valtakunnanmarsalkka
**** Agneta Horn (1629–1672), kartanonrouva ja kirjailija
** Arvid Henrikinpoika Horn (1577–1606), Pohjanmaan käskynhaltija ja valtaneuvos
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset aatelissuvut
Horn af Åminne

Horn af Åminne on Horn-suvun haara, joka omisti Joensuun kartanon Halikossa. Horn-suvun kantaisänä lienee ollut Olof Matsson, joka asui Joensuun kartanossa. Henrik Olavinpoika seurasi isäänsä kartanonherrana, mutta kuitenkin vasta Henrikin pojanpojasta Klaus Kristerinpoika Hornista katsotaan Horn af Åminne -sukuhaaran alkavan.
Horn af Åminne ei jäänyt muita Horn-suvun sukuhaaroja vähäisemmäksi, vaan yhtä lailla monet haaran jäsenistä kohosivat korkealle Ruotsin valtakunnan virkoihin. Nykyään sukuhaara elää kreivillisenä sukuna nro 92 (Ruotsin ritarihuone).
==Muutamia suvun jäseniä==
* Klaus Kristerinpoika Horn (1518–1566) – Joensuun vapaaherra 1561.
*Krister Klaunpoika Horn (1554–1612) – Åminnen vapaaherra
* Mauritz Horn (k. 1671)
* Krister Klaunpoika Horn (1622–1692) – Inkerin ja Käkisalmen läänin kenraalikuvernööri, sotamarsalkka ja valtaneuvos
* Bengt Horn (1623–1678) – Viron kenraalikuvernööri ja sotamarsalkka
* Arvid Horn af Åminne (1631–1692)
* Christer Horn (k. 1746)
* Katariina Ebba Horn (k. 1782) – Fredrik I:n rakastajatar
* Gustaf Adolf Horn (1721–1793)
* Fredrik Horn (1725–1796) – kreivi 1772 
* Clas Fredrik Horn (1763–1823) 
* Clas Fredrik Horn (1791–1865) – maaherra
Luokka:Suomalaiset aatelissuvut
Hovioikeuden presidentti

Hovioikeuden presidentti on hovioikeuden päällikkötuomari.
Hovioikeuden presidentti johtaa hovioikeuden toimintaa ja tässä tarkoituksessa muun muassa huolehtii hovioikeuden tulostavoitteiden toteutumisesta, valvoo oikeusperiaatteiden soveltamisen ja laintulkinnan yhdenmukaisuutta hovioikeuden ratkaisuissa, määrää hovioikeuden lainkäyttöhenkilökunnan osastojaosta sekä huolehtii siitä, että hovioikeus asianmukaisesti valvoo alaisiaan tuomioistuimia.
Hovioikeuden presidentti toimii hovioikeuden täysistunnon puheenjohtajana. Lisäksi hän osallistuu ratkaisutoimintaan toimimalla hovioikeuden osaston istunnon puheenjohtajana siinä määrin kuin hänen muut tehtävänsä sen sallivat.
Suomen hovioikeuksien presidentteinä toimivat Asko Välimaa (Helsingin hovioikeus), Kenneth Nygård (Turun hovioikeus), Tapani Vasama (Vaasan hovioikeus), Antti Savela (Itä-Suomen hovioikeus) sekä Marianne Wagner-Prenner (Rovaniemen hovioikeus).
Vanhoissa Turun ja Viipurin hovioikeuksissa oli aiemmin myös varapresidentti.
== Lähteet ==
*
Hovioikeudenneuvos

Hovioikeudenneuvos on Suomessa hovioikeuden jäsenen eli tuomarin virkanimike.
== Muut hovioikeuden jäsenet ja henkilöstö ==
Myös osastopäällikkönä toimiva hovioikeudenlaamanni ja virastopäällikkönä toimiva hovioikeuden presidentti ovat hovioikeuden jäseniä, minkä lisäksi hovioikeudessa voi olla myös asessoreja. Muuhun hovioikeuden henkilöstöön kuuluvat muun muassa hovioikeuden esittelijät ja tuomioistuinharjoittelua suorittavat käräjänotaarit.
==Lähteet==
Luokka:Oikeuslaitos
Luokka:Oikeusalan ammatit
Hs

Hs tai HS tarkoittaa seuraavia:
* 
* Heavenly Sword, HS, videopeli
* 
* Helsingin Sanomat, HS, suomalainen sanomalehti
* Helsingin Suunnistajat, HS, suomalainen urheiluseura
* hiesu, maalajilyhenne Hs, maalaji
* HS, kroatialainen pistoolisarja
* kantotasoalus, h/s, englannin ilmausesta hydrofoil ship, vesikulkuneuvo
* 
* Lexus HS, automalli.
Huawei Fit

Huawei Fit on Huawein marraskuussa 2016 julkaisema älykello, jossa on sykemittari, askelmittari ja monia treeniohjelmia. Siinä on yhden tuuman näyttö ja se kestää veteen upotuksen jopa 50 metriin saakka. Älykellon voi yhdistää sovelluksen avulla Android- tai IOS-puhelimeen. Kelloon tulee tällöin ilmoitukset puheluista ja viesteistä.
== Lähteet ==
==Antsadata-kohde==
Luokka:Huawein älykellot
Luokka:Vuoden 2016 älykellot
Hugo Lindberg

Carl Hugo Lindberg (16. helmikuuta 1863 – 27. tammikuuta 1932) oli suomalainen arkkitehti.
==Henkilöhistoria ja ammattiura==
Hugo Lindbergin vanhemmat olivat varatuomari Karl Henrik Lindberg ja Betty Antoinette Lindqvist. Hän oli naimisissa Alfhild Lindbergin (1871–1935) kanssa, perheen pojasta Kaj Henrik Rainer Florentin Lindbergistä (s. 1901) tuli sisätauteihin erikoistunut lääketieteen ja kirurgian tohtori. Lindberg työskenteli yleisten rakennusten ylihallituksessa arkkitehtina. Hän tutki graniitin käyttöä rakennusaineena ja myötävaikutti siihen, että 1900-luvun alun Suomen jugend-arkkitehtuurissa alettiin käyttää luonnonkiveä rakennusten materiaalina. Lindberg sai vuonna 1919 ensimmäisenä Suomessa yliarkkitehdin arvonimen.
== Rakennuksia ==
* 1902-1907 Kotiniemen kasvatuslaitos, Vilppula, nykyisin Vilppulan vankila Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt : Kotiniemen kasvatuslaitos
* 1904 Päivölän Virkistyskoti, Nummela Päivölän virkistyskoti 
* 1904 Yrjönkatu 7, Helsinki korttelit.fi
== Lähteet ==
* Hugo Lindbergin elämäkerta Kansallisbiografiassa
* Find A Grave : Hugo Lindberg
===Viitteet===
Luokka:Suomalaiset arkkitehdit
Luokka:Vuonna 1863 syntyneet
Luokka:Vuonna 1932 kuolleet
Hugo Niskanen

Hugo Olavi Niskanen (8. syyskuuta 1920 Kaavi – 4. joulukuuta 2014) oli suomalainen kestävyysjuoksija.
Niskanen sijoittui 10 000 metrin juoksussa 19:nneksi Helsingin olympialaisissa 1952 ajalla 30.59,6. Kalevan kisoista hän saavutti 5 000 metrin juoksussa pronssia vuosina 1951 ja 1953 sekä 10 000 metrillä kultaa 1951, hopeaa 1948, 1952 ja 1954 ja pronssia 1955. Maaotteluissa hän edusti Suomea kolmesti. 
Niskasen ennätys 5 000 metrillä oli 14.35,8 ja 10 000 metrillä 30.28,0. Hän edusti Outokummun Partiota.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset kestävyysjuoksijat
Luokka:Vuonna 1920 syntyneet
Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Hugo Rosenlew

Hugo Rosenlew (3. tammikuuta 1862 Pori – 14. elokuuta 1915 PoriHugo Rosenlew Geni.com. Viitattu 15.6.2015.) oli suomalainen liikemies, joka toimi vuodesta 1907 lähtien W. Rosenlew & Co. Ab:n toimitusjohtajana. 
Hän syntyi Porissa teollisuusmies Wilhelm Rosenlewin ja tämän puolison Emma Carolina Rosenlewin toisena lapsena. Ylioppilaaksi valmistumisensa jälkeen Rosenlew matkusti ulkomaille opiskellakseen liikealaa. Hän työskenteli myös Englannissa ja Saksassa sekä opiskeli myöhemmin kieliä Ranskassa ja Sveitsissä. Vuonna 1884 Rosenlew palasi Poriin ja sai työpaikan isänsä yrityksestä. Wilhelm Rosenlewin kuolinvuonna 1892 hänestä tehtiin Rosenlewin konttoripäällikkö. Yhtiön johtajana Hugo Rosenlew toimi vuodesta 1899 lähtien ja 1907 hänestä tehtiin koko konsernin toimitusjohtaja.
Rosenlewin oli myös Ruotsin, Espanjan ja Englannin varakonsuli sekä Porin kaupunginvaltuuston puheenjohtaja. Vuonna 1895 valmistui Porin keskustaan niin sanottu Junneliuksen palatsi, jonka Rosenlew ja apteekkari Robert Junnelius rakennuttivat perheidensä yksityisasunnoiksi. Nykyään rakennus toimii Porin kaupungintalona.
Rosenlew oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, ss. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, ss. 795-804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954.
Hugo Rosenlewin lapsista tunnettu on runoilija Hjördis Rosenlew.
== Lähteet ==
* Otavan iso tietosanakirja, Otava 1964
* Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja Oy 1964
*Hugo Rosenlew (1865 - 1915) Porin kaupunki. (Viitattu 11.11.2020).
===Viitteet===
 
Luokka:Suomalaiset liikemiehet
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Porin kaupunginvaltuutetut
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1862 syntyneet
Luokka:Vuonna 1915 kuolleet
Huhu

Huhu on yleisesti puhuttu asia, jonka todenperäisyys ei ole varma.
== Juorujournalismi ==
Juorutoimittajat ja heidän toimittamansa juorupalstat tyydyttävät lehtien lukijoiden uteliaisuutta julkisuuden henkilöiden yksityisasioista. Juorujournalismi syntyi 1920-luvun Yhdysvalloissa elokuvatähtien synnyttämän julkkiskulttuurin myötä, jolloin sanomalehdet alkoivat julkaista heistä kevyitä uutisia ja niitä julkaisemaan perustettiin myös uusia lehtiä, kuten Town Topics. Toimittaja Walter Winchell aloitti vuonna 1924 ”Mainly for Mainstreeters” -nimisen juorupalstan tabloid-lehdessä Graphic. Palstaa alettiin syndikoida muihinkin lehtiin ympäri Yhdysvaltoja, ja parhaimmillaan kaksi kolmasosaa Yhdysvaltain aikuisväestöstä luki Winchellin juoruja tai kuunteli hänen radio-ohjelmaansa. Winchellin kilpailijoita olivat Hollywood-juoruihin erikoistuneet Louella Parsons ja Hedda Hopper. Juorujournalismi on synnyttänyt oman mediatyypin, keltaisen lehdistön.Edelman, Rob: Gossip Columns. Teoksessa Pendergast, Sara & Pendergast, Tom: Bowling, Beatniks, and Bell-Bottoms. Pop Culture of 20th-Century America. New York: Gale, 2002. Haettu 19.10.2016 palvelusta HighBeam Research (vaatii tilauksen).
== Katso myös ==
* Yksityiselämää loukkaava tiedon levittäminen
* Yksityisyys
* Rikkinäinen puhelin
* Snopes
== Lähteet ==
== Antsadata-kohde ==
== Kirjallisuutta ==
* 
== Aiheesta muualla ==
* Froloff, Lea: Juoruilija on piiloaggressiivinen. Akuutti, Yle.fi 25.11.2003.
* Hellström, Anni: Miehetkin juoruilevat – mutta eri asioista kuin naiset. Savon sanomat 6.5.2016.
* Rönty, Heikki: Jokainen juoruaja ei ole trolli – Valheiden levittämisestä ei kukaan ota vastuuta. Yle uutiset 16.1.2017.
Luokka:Kaupunkitarinat
Luokka:Propaganda
Luokka:Viestintä
Hulvela

Hulvela on kylä Länsi-Halikossa. Kiilamaisen lounas–kaakko-suuntaisen kylän rajanaapureita ovat Seppälä, Korvenpää ja Ruska. Yhteinäinen kyläalue on kehittynyt Hajalantien varrelle, ja se on käytännössä kasvanut naapurikyliensä kanssa yhteen. Rakenteeltaan Hulvela on perinteinen rivikylä.
Hulvela on myöhäiskeskiajan uudisasutuskylä. Ensimmäinen maininta siitä on vuodelta 1540. Kylällä on kaksi alkuperäistä kantatilaa, puustellina toiminut Isotalo ja Vähätalo. Isotalon torppa Hakala itsenäistyi 1830-luvulla, ja siitä tehtiin kylän kolmas kantatila. Kylän tilaluku kasvoi harppauksin torpparilain ja siirtoväen asuttamisen aikoina. Kylän vanhat tilat ovat edelleen asutettuina ja muodostavat historiallisesti merkittävän miljöön.
==Lähteet==
*Turun maakuntamuseon SARAKUM-projekti: Halikon kulttuuriympäristö ja arvot
Luokka:Halikon kylät
Humanistinen psykologia

Humanistinen psykologia sai alkunsa 1950-luvulla kun joukko humanistisesti suuntautuneita psykologeja halusi korjata behaviorismin sekä psykodynaamisen psykologian puutteita.
===Menneisyydellä ei ole merkitystä===
Humanistisessa psykologiassa esimerkiksi lapsuuden ei tarvitse antaa määrätä tulevaisuutta, vaan ihminen voi koska tahansa tehdä tulevaisuutta koskevat valintansa.
===Laadullinen tutkimus===
Humanistiset psykologit uskoivat, että ihmisen käsittäminen ilman hänen kokemuksiensa huomioimista eri tilanteissa on mahdotonta. Siksipä humanistisessa psykologiassa ei pyritä tarkkaan ja mitattuun tietoon kuten behaviorismissa vaan tärkeämpää oli kuvailla avoimesti ja monipuolisesti tutkimuksen kohteesta saatua tietoa. Humanistit eivät pyri yleistettävissä olevaan tietoon vaan yksittäistapaukset ovat heille tärkeämpiä.
==Merkitys==
Humanistinen psykologia on ollut merkittävä psykologian historialle sillä sen parissa on kehitetty monia terapiamuotoja. Humanistisen psykologian ongelma on kuitenkin se ettei sillä ole mitään yleistä teoriaa, jota kaikki humanistit kannattaisivat. Lisäksi se esittää psykologiatieteelle vieraita idealistisia käsityksiä siitä, miten asioiden tulisi olla ilman että se vetoaa tutkimustuloksiin.
==Humanistisia psykologeja==
* Abraham Maslow
* Carl Rogers
* Viktor Frankl
==Lähteet==
Lukion psykologia 1, Otava, Karrasch Mira, Lindblom-Ylänne Sari, Niemelä Raimo, Päivänsalo Tiina-Maria, Tynjälä Päivi
Luokka:Psykologian koulukunnat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit