Valtimo

Valtimo on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Valtimo on väkiluvultaan Pohjois-Karjalan maakunnan pienin kunta.
Valtimon naapurikunnat ovat Nurmes, Rautavaara ja Sotkamo.
== Maantiede ==
Valtimon kunnan maisemaan kuuluu erämaita, harju- ja vaarajonoja, kyläaukeita ja vesistöjä. Vaarojen huiput voivat korkeimmillaan olla jopa 335 metriä merenpinnasta. Ne ovat 1 500 miljoonaa vuotta vanhan vuoriston juuriosan jäännös. Jäämassa ei runsaan kilometrin paksuudestaan huolimatta tasoittanut vaaroja. Maankuoren paksuus on Valtimolla keskimäärin 50 kilometriä. Elias Lönnrot kuvailee Karjalan-matkojen muistiinpanoissaan Valtimoa seuraavasti: ”Seudut ovat kauneimpia maassa lampineen, lahtineen, niemineen, kannaksineen ja metsineen.” Kirkonkylä sijaitsee Haapajärven ja Valtimojärven välisellä kannaksella harju- ja kangasmaastossa, ja sen laella on kaunis puukirkko.
Valtimolla on kahdeksan Natura-kohdetta: vanhoista metsistään tunnetut Syvälampien alue, Simanaisenlehto, Pykäläkangas, Piilopirtinaho-Marjomäki ja Murtovaaran alueen vanhat metsät, Kansikkovaaran ja Jysmänvaaran aarniometsät sekä Kuoppasuon luonnontilainen aapasuo .
Lähes koko Valtimo kuuluu Valtimonjoen reitin vesistöön.
Valtimon kunnan alueella on osittain tai kokonaan 153 järveä. Niistä suurimmat ovat Haapajärvi, Koppelojärvi ja Valtimojärvi.
=== Kylät ===
Elomäki, Haapakylä (kirkonkylä), Halmejärvi, Hirsikangas, Kalliojärvi, Karhunpää, Koiravaara, Koppelo (Koppelojärvi), Nuolijärvi, Pajukoski, Puukari, Rasimäki, Rumo, Sivakkajoki, Sivakkavaara, Verkkojoki ja Ylä-Valtimo.
Valtakunnallisesti arvokkaaksi luokiteltuja maisemakyliä ovat Karhunpää, Rasimäki ja Ylä-Valtimo.
=== Taajamat ===
Vuoden 2017 lopussa Valtimolla oli 2 218 asukasta, joista 997 asui taajamissa, 1 202 haja-asutusalueilla ja 19 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Valtimon taajama-aste on 45,3 %. Valtimon taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Valtimon kirkonkylään, jossa oli vuoden 2011 lopussa 997 asukasta.
== Historia ==
Valtimolta on löytynyt esineitä kivikaudelta ajalta 4200–2000 eaa., pronssiesineitä ajalta 600–200 eaa. ja miekka 1200-luvulta. Paikannimistä on päätelty Valtimolla olleen joskus lappalaista asutusta. Nykyinen väestö on peräisin Savosta, Kainuusta ja Karjalasta.
Valtimon kunta perustettiin vuonna 1910. Syyskuussa 2010 kunta vietti satavuotisjuhlaansa.Valtimon kuntaesittely
Valtimon Maanselkä on Vuoksen alkulähdettä. Vesireittejä käytettiin tavallisina kulkuväylinä 1500- ja 1600-luvuilla. Vielä 1800-luvulla vesistön vierellä olevaa harjua pitkin kulki 1600–1700-luvun vaihteessa vaikuttaneen kruunun verovouti Simo Hurtan ratsutie Lieksasta SotkamoonValtimo.fi. Tätä samaista tietä pitkin Valtimolle tuotiin myös Oulusta suolaa.
Valtimolla on ennen harjoitettu paljon kaskeamista ja kaskiviljelystä. Siitä kertovat kunnan lukuisat kaskeamiseen viittaavat nimet, kuten mm. Halme-alkuiset paikannimet (halme = viljaa kasvava kaski) sekä Rasi-alkuiset nimet (rasi = polttamatta jäänyt ylivuotinen kaski, palamaton paikka kaskessa).
Valtimolle sijoitettiin sodan jälkeen suojärveläisiä Raja-Karjalasta niin paljon, että Valtimon väkiluku kasvoi vuosien 1946–1950 välisenä aikana 1 100 henkilöllä. Suojärveläiset puhuivat karjalan kieltä, ja näitä kielentaitajia on Valtimolla edelleen.
== Hallinto ==
Kunnanjohtaja vuodesta 2013 alkaen on Leena Mustonen.
Kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa, joista yksitoista on keskustan hallussa kaudella 2017–2021.
Lieksa, Nurmes ja Valtimo päättivät vuonna 2007 tehdä kunta- ja palvelurakenneuudistusta varten yhteisen toimeenpanosuunnitelman.Karjalainen 16.1.2007. Vuonna 2014 Lieksa olisi halunnut kuntaliitoksen, mutta Valtimo ja Nurmes äänestivät sitä vastaan.
Huhtikuussa 2019 päätettiin että Valtimo liitetään Nurmekseen vuoden 2020 alusta alkaen.
== Talous ==
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat maanrakennusyritys J ja P Timonen, koneiden ja laitteiden agentuuritoimintaa harjoittava Tomaki Services ja Ylä-Karjalan hoitokoti.
==Väestönkehitys==
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
==Seurakunnat==
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Valtimolla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
* Valtimon seurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Valtimon alueella toimii Nurmeksen ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/nurmeksen-ortodoksinen-seurakunta
== Valtimon nähtävyydet ==
* Kalliokoski Puukarissa
* Kalliojärven lintujärvi ja lintutorni
* Koivuvaaran näköalapaikka Pajukoskella
* Kuntalaisten Talo
* Murtovaaran talomuseo
* Ortodoksinen Valtimon pyhän Kolminaisuuden kirkko Hiekkalahdessa
* Rasimäen tsasouna ja raivaajamuistomerkki
* Simo Hurtan ratsutie Kokkoharjulla Rumossa
* Talonpojan taival -retkeilyreitti
* Tavikosken hierinmylly Verkkojoella
* Täyssinän rauhan rajakivi Maanselässä
* Valtimon Natura 2000 -alueet
* Valtimon kirkko
* UKK-reitti: Koli-Vuokatti
 
===Tapahtumat===
* Valtimo-päivät eli Valtimon kesäpäivät: 3-päiväinen pitäjätapahtuma heinäkuisena viikonloppuna.
* Praasniekat helluntaina ja juhannuksena
===Ruokakulttuuri===
Valtimon pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla siansoosi ja perunat sekä majavapaisti pihlajanmarjahyytelön kera.
== Tietoliikenneyhteydet ==
Valtimo on yhteydessä valokaapelilla kansalliseen ja kansainväliseen tietoverkkoon. Julkisten rakennusten ja palveluiden välillä on oma tietoverkko. Ylä-Karjalan alueella on toiminut Oppiva Ylä-Karjala -projekti. Hankkeen tarkoituksena on ollut luoda Juuan, Nurmeksen ja Valtimon alueella toimiva sähköinen kansalaisverkko. Kansalaisverkon käyttäjät voivat muun muassa julkaista omat internet-kotisivunsa ilmaiseksi.
== Tunnettuja valtimolaisia ==
* Juhana Helmenkalastaja, myynti ja pukeutumisvalmentaja, kouluttaja
* Kaija Härkin, hiihtäjä
* Matti Jaaranen, Lapinlahden lintujen jäsen
* Marketta Kokkonen, Espoon kaupunginjohtaja
* Jarmo Kärnä, moninkertainen pituushypyn SM
* Pepi Reinikainen, kirjailija
* Valtimon Vasaman hiihdon naisjoukkue, kolminkertainen SM
== Katso myös ==
* Luettelo Valtimon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
== Lähteet ==
* Laine, O. I. (toim.): Karjalan vaaroilta. Helsinki: Otava, 1963.
* 
* Vuorela, Toivo: Kansanperinteen sanakirja. WSOY, 1971. ISBN 951-0-08803-X.
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
* Valtimon kunnan kotisivu.
* Valtimon kylien sivut.
* Tilastokeskus - Valtimon avainluvut.
*Valtimolaiset kylät ja asukkaat henki- ja maakirjoissa
*