nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Kaaos-lehti

Kaaos-lehti oli kainuulainen nuorisojulkaisu. Lehden sisältöä tuottivat paikalliset nuoret yhdessä pitkään media-alalla työskennelleiden ammattilaisten kanssa. Underground-maineen saavuttanut lehti ehti herättää huomiota erityisesti visuaalisena, vahvasti paikallisena ja toimituksellisesti rohkeana ilmaisjakelulehtenä.
Kaaos-lehti ilmestyi ensimmäisen kerran keväällä 2002. Lehden silloinen tabloid-koko korvattiin pian 190 mm X 260 mm koolla, jotta lehti olisi ilmaisjakelulehtenä lukijoille helpommin mukaan otettavissa. Kaaoksen kohderyhmänä olivat 17-27 -vuotiaat kainuulaiset nuoret. Lehden levikki oli 10 000 kpl ja se ilmestyi kuusi kertaa vuodessa. Kaaos lopetti toimintansa keväällä 2009 taloudellisen epävarmuuden vuoksi.
Lehdessä toimi vierailevina kolumnisteina mm. Rakel Liekki ja Saimi Nousiainen.
Luokka:Suomalaiset ilmaisjakelulehdet
Kaapo Wirtanen

Kaapo Viljo Josef Wirtanen ()Kuolinilmoitus. Helsingin Sanomat 20.2.1959, s. 4 oli suomalainen taidemaalari.
Kaapo Wirtasen vanhemmat olivat kauppias Josef Wirtanen ja Matilda Selvén. Hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1904–1907 ja osallistui taidenäyttelyihin kotimaassa ja ulkomailla vuodesta 1908 lähtien. Ulkomailla hänen töitään oli esillä Skandinavian maiden lisäksi Saksassa, Hollannissa, Belgiassa ja Italiassa. Kotimaassa Wirtasen maalauksia on useiden kaupunkien ja säätiöiden kokoelmissa sekä Ateneumissa. 
Kaapo Wirtanen vietti 1920-luvulta lähtien kesiään Hyvinkään Kytäjällä. Aluksi hän asui kartanon mailta vuokraamassaan mökissä, kunnes hän rakennutti itselleen vuonna 1942 Hirvenkorva-nimisen huvilan. Talvet Wirtanen asui Helsingissä. Hyvinkään-Karkkilan junan matkustajat saattoivat usein kesäisin nähdä taiteilijan maalaustelineineen Kytäjärven rannalla. Kaapo Wirtanen kuului Kytäjän kartanon omistajan Väinö Vähäkallion lähimpiin ystäviin. Ensimmäisen vaimonsa kuoltua Wirtanen avioitui Vähäkallion sisaren Annin kanssa vuonna 1921.
Julkisissa tiloissa olevia Kaapo Wirtasen teoksia ovat muun muassa suuri seinämaalaus Valurit (vuodelta 1942) Karkkilassa, Lopen kirkon alttaritaulu (1929) ja Apostolit -maalaus Kytäjän kyläkirkossa (1938). Wirtanen teki myös runsaan määrän postikortteja, joiden aiheet hän otti pääasiassa maaseutuympäristöstä ja ihmisten arkisista askareista. Wirtasen postikortit ovat suosittu keräilykohde.
Kaapo Wirtanen maalasi lisäksi suuren määrän eri henkilöiden muotokuvia.
Kaapo Wirtanen on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.
==Lähteet==
*Otavan iso tietosanakirja, osa 9. Helsinki: Otava, 1965.
*Pesonen, Aake: Kytäjä, kohtalon kartano. Helsinki: Kirjayhtymä, 1983.
*Talvio, Väinö: Minun Kytäjäni. Hyvinkää: 1971 (omakustanne).
*Harkoma-Laine, Riitta (toim.): Juuret Hyvinkäällä: Kertomuksia ja muistelmia Hyvinkäästä ja hyvinkääläisistä. Hyvinkää: Medialehdet, 1978. 
===Viitteet===
Luokka:Suomalaiset taidemaalarit
Luokka:Vuonna 1886 syntyneet
Luokka:Vuonna 1959 kuolleet
Kaarina-lehti

Kaarina-lehti on Kaarinassa Varsinais-Suomessa ilmestyvä tilattava paikallislehti. Lehti ilmestyy kerran viikossa keskiviikkoisin ja leviää Kaarinan alueelle. Lehteä julkaisee Peimarin kustannus Oy ja sen levikki 5.4.2011 oli 39 882 kpl. Lehden nykyinen päätoimittaja on Taina Tukia.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* 
* 
Luokka:Suomalaiset paikallislehdet
Luokka:Kaarina
Kaarina Dromberg

Ritva Kaarina Dromberg (o.s. Hakula, s. 22. toukokuuta 1942 Elimäki) on suomalainen kokoomuksen entinen kansanedustaja. Hän oli eduskunnassa vuosina 1983–2007 ja toimi kulttuuriministerinä 2002–2003. Hän oli mukana luomassa eduskunnan naisverkostoa.Kaarina Dromberg - Valtioneuvosto
Dromberg kirjoitti ylioppilaaksi Kouvolan tyttölyseosta vuonna 1963 ja valmistui ylioppilasmerkonomiksi Kouvolan kauppaoppilaitoksesta vuonna 1965. Valmistuttuaan hän työskenteli kirjeenvaihtajan tehtävissä Fordilla 1965–1978 ja markkinointisihteerinä 1979–1983. Naimisiin hän meni vuonna 1964 pankinjohtaja Jarl Ingmar Drombergin kanssa. Heillä on kaksi tytärtä.
Dromberg toimi Lipposen toisen hallituksen kulttuuriministerinä 2002–2003. Vantaan kaupunginvaltuustossa Dromberg istui vuosina 1981–2004, joista valtuuston puheenjohtajana vuosina 1995–2002.
Dromberg toimii muun muassa Suomen oopperaliiton, Kaupallisen Opetuksen Edistämisliiton sekä Maanpuolustusnaisten Liitto ry:n puheenjohtajana.
Dromberg ei asettunut enää ehdolle vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Hänelle myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi vuonna 2007.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
* 
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Suomen kulttuuriministerit
Luokka:Uudenmaan vaalipiiri
Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot
Luokka:Vantaan kaupunginvaltuutetut
Luokka:Valtiopäiväneuvokset
Luokka:Vuonna 1942 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Kaarlo Angervuori

Kaarlo Vilhelm Angervuori, vuoteen 1906 Åhlberg (5. marraskuuta 1873 Nurmijärvi – 15. maaliskuuta 1948 HelsinkiKuolleita. Helsingin Sanomat, 18.4.1948, s. 2.) oli rakennusmestari, joka sai ensimmäisenä Suomessa rakennusneuvoksen arvonimen, vuonna 1943.
Angervuoren vanhemmat olivat maanviljelijä Gustaf Åhlberg ja Maria Bergh ja puolisot vuodesta 1899 Ida Sofia Olin (k. 1908) ja vuodesta 1910 Selma Vilhelmiina Suominen. Angervuori kävi teollisuuskoulun 1899 ja toimi sitten rakennusalalla. Vastaavana mestarina Angervuori työskenteli muun muassa Pyhäjärven kirkon ja Nousiaisten kirkon korjauksissa, samoin kuin Eduskuntatalon rakennustyömaalla 1926–1931. Angervuori toimi myös rakennuttajana 1917–1926 ja vuodesta 1931. Angervuorella oli useita luottamustehtäviä, Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen hän oli 1927–1928.Aikalaiskirja. Kuka kukin on 1934, s. 35. (Viitattu 8.7.2020)70-vuotiaita. Rakennusmestari K. V. Angervuori. Helsingin Sanomat, 5.11.1943, s. 6.
==Lähteet==
Luokka: Suomalaiset rakennusmestarit
Luokka: Suomalaiset yrittäjät
Luokka: Helsingin kaupunginvaltuutetut
Luokka:Vuonna 1873 syntyneet
Luokka:Vuonna 1948 kuolleet
Kaarlo Brusin

Kaarlo Edvin Brusin (8. huhtikuuta 1895 Noormarkku – 3. marraskuuta 1971 Pariisi, Ranska) oli suomalainen pääkonsuli.Kuolleita (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 4.11.1971, HS Aikakone. Viitattu 13.3.2018.Kuka kukin on 1954Kaarlo Brusin : notice nécrologique
Brusinin vanhemmat olivat tehtaanhoitaja Julius Brusin ja Maria Matilda Holmberg. Hän kävi Suomen liikemiesten kauppaopiston 1915. Hän siirtyi Pariisiin vuonna 1919 toiminimi Mauno Nordbergin prokuristiksi ja tuli osakkaaksi pariisilaiseen puutavaran välitysliikkeeseen. Vuodesta 1933 hän johti Suomen metsäteollisuuden Pariisiin perustamaa välitysliikettä, joka vuodesta 1948 oli nimeltään Les Agences Finlandaises.
Brusin oli Suomen varakonsulina Pariisissa 1921–1926 ja konsulina 1926–1939. Hän toimi Suomen lähetystön kaupallisena avustajana 1939–1940 ja oli pääkonsuli vuodesta 1940 alkaen. Brusin sai pääkonsulin arvonimen vuonna 1941. 
Brusin oli Suomen edustajana Kansainvälisessä kauppakamarissa, Suomen Urheiluliiton edustajana Pariisissa sekä Suomen olympiakomitean luottamusmiehenä ja valtuutettuna Pariisin olympiakisoissa 1924. Hänen aloitteestaan aloitettiin Suomen ja Ranskan väliset yleisurheilumaaottelut vuonna 1922.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Konsulin kyydillä, Suomen Kuvalehti no 46 19.11.1955 (Siirtolaisinstituutin lehtileike)
Luokka:Suomalaiset diplomaatit
Luokka:Vuonna 1895 syntyneet
Luokka:Vuonna 1971 kuolleet
Kaarloman

Kaarloman tai Karloman (751 — 4. joulukuuta 771) oli frankkien kuningas. Hän oli Pipin Pienen nuorempi poika.
Pipinin kuoltua vuonna 768 kuningaskunta jaettiin Kaarlomanin ja hänen veljensä Kaarle Suuren kesken. Veljesten välinen jännitys johti siihen, että kun Kaarloman kuoli vuonna 771, hänen vaimonsa pakeni lapsineen langobardien kuninkaan Desideriuksen luo.
Kaarlomanin veli Kaarle, joka sittemmin tuli tunnetuksi Kaarle Suurena, otti valtakunnan haltuunsa, ja antoi siitä osia Kaarlomanin pojille.
== Lähteet ==
Luokka:Frankkien kuninkaat
Luokka:Keskiajan henkilöt
Luokka:Vuonna 751 syntyneet
Luokka:Vuonna 771 kuolleet
Kaasukehä

Kaasukehä eli atmosfääri on kiinteää planeettaa ympäröivä kaasuista ja hiukkasista koostuva kerros, jota planeetan gravitaatio pitää lähellä pintaa. Maan kaasukehää kutsutaan ilmakehäksi. Kaikilla aurinkokunnan planeetoilla ja joillain kääpiöplaneetoilla, kuten Plutolla ja ehkä myös Eriksellä sekä Cereksellä on kaasukehä. Lisäksi joillakin kuilla kuten Titanilla saattaa olla kaasukehä.
Planeettojen kaasukehät eroavat toisistaan esimerkiksi koostumuksen ja paineen suhteen. Massaltaan alhaisten taivaankappaleiden kaasukehät ovat ohuita ja paineiltaan alhaisia. Planeetan on oltava riittävän massiivinen kyetäkseen pitämään kaasukehä painovoimansa avulla – kuitenkin myös pikkuplaneetat voivat olla riittävän massiivisia siihen. Jos planeetta on kuuma ja sen kaasukehä on kevyt, se karkaa avaruuteen. 
==Lähteet==
Luokka:Tähtitiede
Kaava

Kaava on matematiikassa ja muissa tieteissä käytetty tapa ilmaista tietoa symbolisesti. Kaavat voivat olla yhtälöitä jolloin ne ilmaisevat eri suureiden välisiä riippuvuuksia. Kaavoja käytetään myös kemiassa, joissa kemiallisilla kaavoilla ilmaistaan yksiselitteisesti aineen kemiallinen koostumus tai molekyylirakenne. Kemiassa käytetään myös reaktioyhtälöitä, jotka osoittavat, mitkä lähtoaineet kemiallisessa reaktiossa muuttuvat miksikin reaktiotuotteeksi. Maailman tunnetuimpia kaavoja ovat Einsteinin suhteellisuusteoreettinen yhtälö E=mc² ja veden kemiallinen kaava H2O.
== Antsadata ==
Luokka:Matematiikka
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kaavamerkinnät

Kaavamerkinnät ovat maakunta-, yleis- ja asemakaavoissa käytettäviä merkintöjä.Kaavamerkinnät = Planbeteckningar / laatinut työryhmä Arvo Haapanala...[et al.]. - 2. p. - Helsinki : Ympäristöministeriö, alueidenkäytön osasto, 2000, s. 12.  Niillä määritellään mm. eri alueiden käyttötarkoitukset, rajat, tonttien rajat, rakennusoikeudet ja rakennusten kerrosluvut ja niillä ohjataan alueiden toteuttamista. Kaavamerkinnät ovat liitteenä Ympäristöministeriön asetuksessa maankäyttö- ja rakennuslain mukaisissa kaavoissa käytettävistä merkinnöistä 31.03.2000.  Kyseisellä asetuksella, joka tuli voimaan 1.5.2000, on kumottu rakennuslain nojalla annettu Sisäasiainministeriön päätös 386/1959 rakennuslain mukaisissa kaavoissa käytettävistä merkinnöistä ja siihen myöhemmin tehdyt muutokset.Kaavamerkinnät = Planbeteckningar / laatinut työryhmä Arvo Haapanala...[et al.]. - 2. p. - Helsinki : Ympäristöministeriö, alueidenkäytön osasto, 2000, s. 3, 12
Ennen näitä säädöksiä ja määräyksiä olivat voimassa vuoden 1932 asemakaavalainUggla, John & Tammio, E. H. I.: Asemakaavalaki ja rakennussääntö, WSOY 1933. ja siihen liittyvän rakennussäännön nojalla annetut Sisäasiainministeriön päätös asemakaavoja ja rakennussuunnitelmia piirrettäessä käytettävistä merkinnöistä 553/1943, joka annettiin 29.6.1943 .Suomen asetuskokoelma vuodelta 1943, s. 923-926.Lakikirja : Suomen tasavallassa voimassa olevat osat 1734 vuoden Ruotsin valtakunnan lakia sekä liitteinä ennen maaliskuun 1 päivää 1951 julkaistuja lakeja ja asetuksia. 1951 / toim. Bruno A. Salmiala, Filip Jaatinen, Marjos Rapola. Hki : Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1951, s. 468.   ja Sisäasiainministeriön päätös tonttijakokarttojen laatimisesta nro 315 / 1948, joka annettiin 12. huhtikuuta 1948.Suomen asetuskokoelma vuodelta 1948, s.525-526.
== Lähteet ==
== Antsadata-kohde ==
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Kaavoitus
Kaavoitus

Kaavoitus on alueiden käytön ja rakentamisen sääntelyä, jolla päätetään eri toimintojen, kuten asumisen ja työpaikkojen, sijoittuminen kaupungin alueelle. Kaavoitus on osa maankäytön suunnittelua.
Suomessa kaavoitus jakaantuu eri kaavatasoihin, joita ovat maakuntakaava, yleiskaava ja asemakaava. Yksityiskohtaisin kaavoista on asemakaava, ja se on alisteinen yleiskaavalle. Yleiskaavaa ohjaa maakuntakaava.
==Vaikutuksia==
Nordean pääekonomisti Aki Kangasharjun mukaan tonttien parempi saatavuus rakentamiseen olisi ratkaiseva keino asumiskulujen alentamiseen. Suomessa on hänen mukaansa euromaiden ja Pohjoismaiden korkeimmat asumiskulut.
== Lähteet ==
Luokka:Kaavoitus
== Antsadata-kohde ==
Kade

Kade on suomalaisen kansanperinteen noita, jolla on taikavoimia ja jonka uskotaan voivan vahingoittaa toista kateudellaan. 
Usein kade katsoi pahalla silmällä, joten kateen katseen kohteeksi joutuminen oli vaarallisinta. Ketä tahansa saatettiin pitää mahdollisena kateena, jonka vuoksi kateilta oli hyvä suojautua varmuuden vuoksi. Kade saattoi vahingoittaa muillakin loitsuilla. Usein varsinkin onnen kääntyminen huonoksi katsottiin kateiden syyksi. Onnea saatettiin tavoitella takaisin taikatempuilla ja loitsuilla, jotka suunnattiin kateita vastaan. Monia vaivoja pidettiin kateiden syynä. Koska ihmiset sairastuivat toisinaan, eikä onnikaan ollut aina myötäinen, uskottiin kateita olevan paljon. Sananlasku kertookin: Katehia kaikki kansa, velhoja joka veräjä.
Kateellisten taikoja tai pelkkää katsetta on pelätty myös monissa muissa kulttuureissa. 
== Katso myös ==
*Paha silmä
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Luokka:Noituus
Kadettikunta

Kadettikunta ry on itsenäisen Suomen kadettikouluissa upseerin tutkinnon suorittaneiden upseerien ja Maanpuolustuskorkeakoulussa sekä puolustushaara-, aselaji- ja toimialakouluissa opiskelevien kadettien maanpuolustusaatteellinen yhteisö. 
Itsenäisen Suomen Kadettikoulun ensimmäinen kurssi alkoi 25.1.1919 ja päättyi 31.3.1920. Kadettikoulun vuosipäivän juhlaan kokoontuneet ensimmäisen kadettikurssin upseerit perustivat Kadettikunnan 27.1.1921. 
Kadettikunnan jäseneksi voidaan hyväksyä Suomen kansalaisena Suomessa upseerin tutkinnon suorittanut henkilö tai Suomen kansalaisena upseerin tutkintoa suorittava kadetti. Kadettikunnan hallitus hyväksyy upseerin tai kadetin jäseneksi hakemuksen perusteella. 
Kadettikunnan nykyinen puheenjohtaja on kenraalimajuri Jari Kallio.
Kadettikunnan toiminnan tarkoituksena on:
* Kadettiupseerien yhteenkuuluvuuden ylläpitäminen ja edistäminen.
* Kadettiupseerien ammattitaidon kehittäminen.
* Upseerin ammattiylpeyden ja arvostuksen vaaliminen.
* Upseerikunnan verkottuminen turvallisuuden ja  maanpuolustuksen toimintakenttään ja osallistuminen asiantuntijoina siinä käytävään keskusteluun.
* Kansalaisten maanpuolustustahdon vahvistaminen  jakamalla tietoa Suomen turvallisuuspolitiikasta ja  maanpuolustuksesta.
== Aiheesta muualla ==
* Kadettikunta
Luokka:Suomalaiset maanpuolustusjärjestöt
Kadriorgin presidentinpalatsi

Kadriorgin presidentinpalatsi () on Kadriorgin alueella Viron pääkaupungissa Tallinnassa sijaitseva uusbarokkirakennus, joka toimii Viron presidentin virka-asuntona. Vuosina 1937–1938 rakennetun rakennuksen on suunnitellut virolainen arkkitehti Alar Kotli.
Vuonna 2014 presidentille päätettiin kunnostaa uusi virka-asunto Libertyn huvilaan Tallinnan länsilaidalla. Kunnostustöiden odotettiin vievän vuosia.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Tallinnan rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Virka-asunnot
Kai von Fieandt

Kai Viktor Johannes von Fieandt (24. elokuuta 1909 Helsinki – 18. heinäkuuta 2000 Espoo) oli Helsingin yliopiston psykologian professori.
Opiskeluaikanaan von Fieandt toimi Akateemisessa Karjala-Seurassa. Vuonna 1951 von Fieandt nimitettiin Helsingin yliopiston ensimmäiseksi psykologian professoriksi. Vuonna 1966 perustettiin virallisesti toinen professuuri, jolloin Kai von Fieandtin opetusalaksi määriteltiin yleinen psykologia ja Arvo Lehtovaaran opetusalana oli soveltava psykologia. Von Fieandt jäi professorin virastaan eläkkeelle vuonna 1973.
Työssään von Fieandt keskittyi hahmopsykologian ja kokeellisen psykologian tutkimukseen. Hänen perustutkimusteoksistaan tunnetuin on Havaitsemisen maailma. Hänen viimeinen teoksensa käsitteli Gibsonin pintagradientteja. Hän standardoi tunnetuimman älykkyystestin WAIS:in suomalaisiin olosuhteisiin. Suomen lisäksi von Fieandt teki tutkimustyötä Yhdysvalloissa Cornellin, Texasin ja Coloradon yliopistoissa. Hän teki myös aktiivisesti pohjoismaista yhteistyötä.
Sota-aikana von Fieandt toimi Mikkelissä Suomen armeijan päämajassa sotajoukkojen mielialan raportoijana. Hän oli perustamassa Suomen sotilaspsykologista seuraa, jonka kunniapuheenjohtajaksi hänet kutsuttiin vuonna 1969. Hän oli myös Suomen sotatieteellisen seuran ja Suomen sotilassosiologisen seuran kutsujäsen. Vuosina 1966–1973 hän toimi Lappeenrannan kesäyliopiston rehtorina. Hänellä oli kesäasunto Ristiinassa, ja hän oli perustamassa Helsingin Ristiina-seuraa, jonka kunniajäseneksi hänet kutsuttiin vuonna 1980.
__NOTOC__
==Katso myös==
* von Fieandt
== Lähteet ==
===Kirjallisuus===
* Helsingin yliopiston psykologian laitoksen historia.
* Helsingin yliopiston opettaja- ja virkamiesluettelo 1918–2000.
=== Viitteet ===
Luokka:Suomalaiset psykologit
Luokka:Helsingin yliopiston professorit
Luokka:Vuonna 1909 syntyneet
Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka:Suomalaiset aateliset
Kaikkien nimet

Kaikkien nimet (alkuteos: Todos os nomes) on Nobel-palkitun portugalilaisen kirjailija José Saramagon (s. 1922) romaani. Se julkaistiin alun perin portugalin kielellä vuonna 1997, ja Erkki Kirjalaisen suomennoksen on kustantanut Tammi vuonna 2000.
==Juoni==
Kaikkien nimet -teoksen päähenkilönä on viisikymppinen "José-herra", joka työskentelee paikallisen Väestörekisterikeskuksen toimistoapulaisena nimeämättömässä kaupungissa. Hänen asuntonsa on suorassa yhteydessä rekisterikeskukseen, ja hän harrastaa salaisesti monien asioiden, kuten merkittävien henkilöiden henkilötietojen, keräilyä.
Eräänä yönä José-herra hakee elävien arkistosta lisää tietoja tunnetuista henkilöistä, kun hän sattumalta tulee ottaneeksi mukaan myös tavallisen 36-vuotiaan naisen tiedot. Naisesta tulee José-herralle ankara pakkomielle, ja kirjan pääaiheena on juuri José-herran suorittamat epätoivoiset yritykset jäljittää 36-vuotiasta naista. Hän joutuu etsintöjensä yhteydessä rikkomaan sekä työpaikkansa sääntöjä että lakia mm. murtautuessaan naisen entiseen oppilaitokseen penkoakseen vanhoja oppilaskortteja arkistosta.
José-herran etsinnöt eivät pääty sittenkään, kun hän saa tietää etsimänsä naisen kuolleen äskettäin – pian hänelle selviää naisen, matematiikanopettajan tehneen selittämättömän itsemurhan unilääkkeillä. Lopulta Väestörekisterikeskuksen johtaja, "yliregistraattori", paljastaa José-herran salaiset toimet, mutta suhtautuu niihin yllättävän suopeasti eikä esimerkiksi salli hänen jättää eroanomusta. Kirjan keskeinen viesti lukijalle on maailman merkityksettömyys. 
Luokka:Vuoden 1997 kirjat
Kainuismi

Kainuismi ja kainuistit ovat Pohjois-Suomen kuvaukseen keskittyneistä kirjailijoista käytettyjä nimityksiä. Kansanrunoudentutkija Matti Kuusi lanseerasi nimityksen kainuistit 1950-luvun alussa. Pekka Lounela nimesi kainuismin isäksi Suomussalmella asuneen Ilmari Kiannon. Käsite liitetään useimmin sotkamolaiseen Veikko Huoviseen, joka ei pitänyt leimaavaksi kokemastaan nimityksestä vaan katsoi joutuneensa kirjallisuuspoliittisen karsinoinnin kohteeksi. Muita tunnettuja kainuisteja ovat Heikki Lounaja ja Reino Rinne.Hosiaisluoma, Yrjö: Kirjallisuuden sanakirja, s. 388. WSOY, Helsinki 2003. ISBN 951-0-27401-1.
==Lähteet==
Luokka:Suomen kirjallisuus
Kainuun Etu

Kainuun Etu Oy on Kainuun kaikkien kuntien omistama voittoa tavoittelematon, Kainuun elinkeinotoiminnan kehittämisyhtiö. Yhtiön tehtävänä on tukea Kainuussa sijaitsevien avaintoimialojen yritysten kannattavaa liiketoiminnan kasvuaKainuun Etu Oy:n toimintakertomus 2007. Avaintoimialoja ovat elämysteollisuus, kivi- ja puutoimiala, sekä ICT, elektroniikka ja metallitoimiala.
Yhtiön hankkeiden suurimpina rahoituslähteinä ovat EU-komission erillisohjelmat, kuten Interreg IIIC sekä IIIB -ohjelmat, Kainuun maakuntayhtymän hallinoimat EAKR -rahat ja lääninhallituksen sekä TE-keskuksen hallinnoimat ESR -rahat sekä TE-keskuksen EMOTR -rahathttp://www.kainuunetu.fi.
Vuonna 2000 perustetun yhtiön toimitusjohtaja on Antti Toivanen ja yhtiön päätoimipiste sijaitsee Kajaanissa.
==Lähteet==
Luokka:Kajaani
Luokka:Kainuu
Luokka:Suomalaiset yritykset
Kainuun Opisto

Kainuun Opisto on Paltamon Mieslahdessa sijaitseva kansanopisto ja kurssikeskus, joka tarjoaa yleissivistävää ja ammatillista koulutusta.
Opiston toimintaa ohjaa kristillisen humanismin arvopohja. Opisto kuuluu herännäisopistoihin.
Opisto tarjoaa kokous- ja koulutuspalveluja, juhlatiloja sekä majoitus- ja ateriapalveluja. Opisto sijaitsee Oulujärven rannalla. Ympäristö tarjoaa muun muassa Kallen 15 kilometrin vaellusreitin sekä valaistut ladut ja lenkkipolut.
Vuonna 2009 julkaistiin 100-vuotishistoriikki Ei vain koulu koulujen joukossa, Kainuun Opisto 1909-2009. Satu Kemppaisen ja Lauri Pykäläisen teos kertoo opiston vaiheet, esittelee henkilökunnan ja toimintaan vaikuttaneet henkilöt sekä opiskelijat. 
==Aiheesta muualla==
* Kainuun Opisto
Luokka:Paltamo
Luokka:Suomen kansanopistot
Luokka:Kristilliset oppilaitokset Suomessa
Luokka:Herännäisyys
Kainuun Voima

Kainuun Voima Oy on kajaanilainen energiayhtiö, jonka omistavat puoliksi UPM-Kymmene Oyj ja Kajaanin kaupunki. Kaupunki on vuokrannut osuutensa Loiste Energia Oy:n käyttöön. Kainuun Voima tuottaa lämpö- ja vesivoimaa.
Kainuun Voimalla on 4 vakituista työntekijää. Yhtiön toimitusjohtaja on Kimmo Keinänen.
==Historia==
Yhtiö perustettiin 26. kesäkuuta 1986. Se oli Suomen ensimmäinen kunnan ja yksityisen suurteollisuuslaitoksen yhdessä perustama voimayhtiö. Kajaanin kaupunki vuokrasi vuonna 1994 osuutensa yhtiöstä Kainuun Sähkö Oy:lle (nykyisin Loiste Energia Oy).
===Yrityksen myyntisuunnitelma===
Toukokuussa 2009 Yle Uutiset kertoi suunnitelmista yhdistää Kainuun Voima Kajaanin Lämpöön. Tarkoituksena oli myydä yhdistelmä ensisijaisesti kansainväliselle E.ON-energiayritykselle. Kainuun Voiman Tihisenniemen höyryvoimala oli teholtaan ylimitoitettu UPM-Kymmenen Kajaanin paperitehtaan sulkemisesta lähtien. Kevään 2009 aikana oli tarkoitus selvittää, mikä on pienin teho, jolla voimalan pääkattilaa voidaan käyttää kannattavasti. Kesäkuussa 2009 kuitenkin ilmoitettiin, ettei Kainuun Voimaa myydä, kun E.ON Nordic vetäytyi ostoaikeista.
== Voimalaitokset ==
Kainuun Voimalla on sekä höyry- että vesivoimalaitoksia.
Tihisenniemen lämpövoimalaitos on rakennettu UPM:n tehdasalueelle Kajaanin Tihisenniemelle. Se tuottaa suurimman osan Kajaanin kaupungin tarvitsemasta kaukolämmöstä ja lisäksi sähköä. Aiemmin voimalaitos tuotti myös Kajaanin paperitehtaan tarvitseman prosessihöyryn suurilta osin vuosina 1989–1999 ja kokonaan vuosina 1999–2008 paperitehtaan sulkemiseen 17.12.2008 saakka. 
Kainuun Voimalla on yhteensä kolme vesivoimalaa Kajaaninjoessa, joissa on yhteensä kuusi turbiinia.
* Ämmäkosken voimalaitos
* Koivukosken voimalaitos (Koivukoski I-II)
* Koivukoski III
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
* Kainuun Voiman verkkosivut
Luokka:Kajaani
Luokka:Suomalaiset energiayhtiöt
Luokka:UPM