nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Sairaus

Sairaus (, ) on oireita aiheuttava haitallinen poikkeama elimistön normaalista toiminnasta. 
Lääketieteessä tehdään joskus ero sairauden ja sairauden aiheuttavan rakenteen tai toiminnon poikkeavuuden kanssa siten, että englanninkielisillä termeillä illness ja sickness viitataan itse sairauteen ja termillä disease sairauden taustalta löytyvään rakenteelliseen tai toiminnalliseen poikkeavuuteen, jota ilman eläin tai kasvi ei voisi koskaan sairastua kyseiseen sairauteen. Yleiskieli ei kuitenkaan tunne disease-sanan ensin mainittua merkitystäCam bridge Dictionary: Meaning of disease in English. https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/disease, ja esimerkiksi WHO:n ylläpitämän kansainvälisen tautiluokituksen nimi on International Classification of Diseases eikä International Classification of Illnesses. 
Englantilainen yleislääketieteen professori Marshall Marinker ehdotti 1990-luvulla, että sairaudet jaettaisiin terminologisesti kolmeen ryhmään. Termiä illness voitaisiin käyttää silloin, kun potilaalla on oireita, mutta tutkimuksissa ei ole havaittu lääketieteellisiä löydöksiä tai potilasta ei ole tutkittu. Termiä disease voitaisiin käyttää silloin, kun lääkäri on tehdyt löydöksiin perustuvan diagnoosin, joilla viitataan aistinvaraisiin havaintoihin tai lääketieteellisten kokeiden tuloksiin, joiden mukaan potilaalta on löytynyt "biologisen normin poikkeama". Termiä sickness voitaisiin käyttää sairauteen liittyvien yhteiskunnallisten toimien kuten sairausloman kaltaisten sosiaalietuuksien yhteydessä.
Julkinen keskustelu, mielipiteet, kulttuuriset normit ja taloudelliset intressit vaikuttavat siihen, mitä kulloinkin pidetään sairautena. Esimerkiksi homoseksuaalisuutta, masturbointia ja naisten seksuaalista aktiivisuutta pidetiin ennen lääketieteellisinä sairauksina.
Patologia on sairauksia tutkiva tieteenala ja Nosologia tähtää sairauksien systemaattiseen luokitteluun. Nämä alat kuuluvat lääketieteeseen, joka tutkii sairauksia, niiden hoitoa ja ehkäisyä laajana kokonaisuutena.
== Aiheuttajia ==
Arviolta 5-8 prosenttia maapallon väestöstä sairastaa jotain yhden geenimuunnoksen aiheuttamaa sairautta, jollaisia tunnetaan 2020-luvulla jo yli 7000. Lisäksi on olemassa niin sanottuja monigeenisiä sairauksia. Ne voivat puhjeta esimerkiksi silloin, kun monien alttiusgeenien läsnäolo yhdistyy ympäristön ja elintapojen aiheuttamiin vaikutuksiin. Esimerkiksi kakkostyypin diabetes kuuluu monigeenisiin sairauksiin.
==Katso myös==
* Luettelo sairauksista
* Luettelo sairauksia ja vammaisuutta käsittelevistä romaaneista
==Lähteet==
* Nienstedt, W. et al (toim.). Lääketieteen termit. Duodecim 1991
=== Viitteet ===
== Kirjallisuutta ==
* 
== Aiheesta muualla ==
* 
* Finnish Disease Database
 
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Sairausvakuutuskortti

Sairausvakuutuskortti eli Kela-kortti on Suomessa käytössä oleva henkilökortti, jonka saavat kaikki Suomen sairausvakuutuksen piirissä olevat henkilöt. Kansaneläkelaitos (Kela) lähettää sen kaikille automaattisesti; vauvat saavat Kela-kortin, kun heidän nimensä on viety väestörekisteriin. Korttia näyttämällä saa apteekeissa ja lääkäriasemilla sairausvakuutuskorvauksen kuluista. Maksettava osuus on ainoastaan omavastuuosuus. Korttiin merkitään tieto lääkkeiden erityiskorvausoikeuksista. Jos henkilö muuttaa kokonaan pois Suomesta, hänen tulee palauttaa kortti Kelalle. Korttiin ei merkitä sairausvakuutustietoja. 
== Lähteet == 
Luokka:Tunnistautuminen
Luokka:Oikeudelliset asiakirjat
Sakari Knuuttila

Eero Sakari Knuuttila (s. 5. huhtikuuta 1930 Hamina) on suomalainen kansanedustaja. Hän toimi SDP:n kansanedustajana neljännesvuosisadan vuosina 1966–1991. Knuuttila valmistui insinööriksi Tampereen teknillisestä opistosta 1953 ja työskenteli sen jälkeen tiesuunnitteluinsinöörinä. Knuuttila oli kansanedustajana Keski-Suomen vaalipiiristä. Hän istui myös Jyväskylän kaupunginvaltuustossa vuosina 1965–2004 ja sai valtiopäiväneuvoksen arvon vuonna 1990.
Kansanedustajana Knuuttila oli erityisen kiinnostunut täystyöllisyydestä, liikennekysymyksistä ja verotuksesta. Hän ajoi vuonna 1969–1972 läpi perustuslain muutoksen, jonka mukaan Suomen kansalaisella on oikeus työhön, perusoikeudeksi (valtiovallan asiana on tarvittaessa järjestää Suomen kansalaiselle mahdollisuus tehdä työtä, mikäli laissa ei ole toisin säädetty).
Urho Kekkosen valitsemista poikkeuslailla vuonna 1973 Knuuttila ei hyväksynyt sellaisenaan, vaan ehdotti että poikkeusaikaa olisi vain 3 vuotta. Tämä herätti paheksuntaa Kekkosen laajan kannattajajoukon keskuudessa, ja Knuuttila joutui selittämään esitystään myös kahden kesken Kekkoselle.Knuuttila s. 95–96.
Knuuttila oli 1980-luvulla eduskunnan pankkivaliokunnan puheenjohtaja. Muistelmissaan hän kritisoi 1980-luvun rahapolitiikkaa siitä, että Suomi vapautti rahamarkkinat ilman, että asiaa olisi käsitelty eduskunnassa. Esimerkiksi valuuttasäännöstelyn lopettaminen oli päätetty 1986 vain virkamiesten kesken, ja lopulta ajauduttiin pankkikriisiin.Knuuttila, s. 117–121 Valittaessa SDP:n ehdokasta vuoden 1994 presidentinvaaliin Knuuttila oli yhtenä ehdokkaana. Pääehdokkaat olivat Martti Ahtisaari ja Kalevi Sorsa.Knuuttila, s. 145–148
Knuuttilalle myönnettiin Pohjois-Korean Kansojen ystävyyden ritarikunnan ensimmäisen luokan kunniamerkki vuonna 1986.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot
Luokka:Jyväskylän kaupunginvaltuutetut
Luokka:Keski-Suomen vaalipiiri
Luokka:Suomalaiset insinöörit
Luokka:Suomalaiset opettajat
Luokka:Suomalaiset päätoimittajat
Luokka:Valtiopäiväneuvokset
Luokka:Vuonna 1930 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Sakawa

Sakawa on Ghanasta alkunsa saanut laajalle Afrikassa levinnyt ilmiö, jossa yhdistetään modernit internethuijaukset ja uskonnolliset rituaalit. Pääasiassa uhraamiseen perustuvien rituaalien uskotaan auttavan internetrikollisia onnistumaan paremmin huijauksissaan.
Sakawa-rikolliset tehtailevat muun muassa tekaistuja romansseja ja luottokorttihuijauksia. Kun he hakevat toiminnalleen Juju-pastorin siunauksen, he uskovat yliluonnollisten voimien langettavan uhrit ansaan.
Sakawasta on tullut jo niin laaja ongelma, että se on tahrinut Ghanan mainetta investointikohteena.
== Katso myös ==
* Nigerialaiskirjeet
== Lähteet ==
* 
 
Luokka:Tietotekniikkarikollisuus
Luokka:Ghana
Saksansuomalaiset

Saksansuomalaiset ovat äidinkielenään suomen kieltä puhuvia Saksan asukkaita, jotka etnisesti ovat suomalaisia. Heitä oli vuonna 2017 yhteensä 17 465. 
Yhteydet Suomesta Saksaan ovat olleet kiinteät jo ainakin keskiajalta alkaen. Tuolta ajalta ei tiedetä, kuinka paljon suomalaisia suuntasi Saksaan, mutta oletettavasti määrät ovat olleet hyvin vähäisiä. Muutamat suomalaiset lienevät liikkuneet jo tuolloin saksalaisalueella, lähinnä Pohjois-Saksan hansakaupungeissa. 1500-luvulla saksalaisten ja suomalaisten suhteet kiinteytyivät entisestään, kun luterilaisuus vakiinnutti asemansa Pohjoismaissa. Tunnetuin 1500-luvun väliaikaisesti Saksassa asuneista suomalaisista lienee Mikael Agricola, joka opiskeli noin kolme vuotta Wittenbergissä. Tämä ensimmäistä Saksaan muuttaneiden suomalaisten aaltoa voidaan kutsua individualistisen muuton ajaksi, ja se kesti aina 1960-luvulle saakka.
Toista jaksoa on nimitetty naisvaltaisen muuton ajaksi, kolmatta vakiintumisen ajaksi ja neljättä Euroopan unionin ajaksi. Toisessa vaiheessa 1960–1970-luvuilla muuttajat olivat etupäässä hyvin koulutettuja naisia, joilla ei ollut alun perin tarkoituksena jäädä maahan, mutta monet heistä jäivät avioliiton solmittuaan. Tänä aikana saksansuomalaisten määrä kasvoi tasaisesti. Toisen vaiheen aikana alkoi myös suomalainen yhdistystoiminta. Suomalaisuuden vaalimiseksi perustettiin suomalaisia seurakuntia ja Suomi-kouluja. Kolmas vaihe (vuodet 1980–1995) oli vakiintumisen aikaa. Saksansuomalaisten määrä pysytteli noin 9 000–10 000 siirtolaisen välillä. Luvuissa ovat mukana vain Saksan Liittotasavallassa asuneet Suomen kansalaiset, sillä Saksan Demokraattisesta Tasavallasta ei ole saatavana tilastoja. Itä-Saksassa lienee ollut vain muutamia kymmeniä suomalaissiirtolaisia. Euroopan unionin aikana saksansuomalaisten määrä on jonkin verran noussut. Vuonna 1995 saksansuomalaisia oli tilastojen mukaan 11 156 ja kymmenen vuotta myöhemmin 12 901. Uutena piirteenä Euroopan unionin aikana on ollut, että siirtolaisissa on enemmän perheitä, jotka tulevat maahan työkomennukselle. Tilastojen mukaan huippuvuosi oli 2017, jolloin Suomen kansalaisia oli rekisteröityinä Saksassa 17 465. Yksittäisistä kaupungeista suomalaisia asuu eniten pääkaupungissa Berliinissä, jossa Suomen kansalaisia asui vuoden 2018 lopussa noin 2 750.
== Lähteet ==
== Katso myös ==
* Suomen saksalaiset
Luokka:Saksan etniset ryhmät
Luokka:Suomalaisten diaspora
Salainen valtakunta

Salainen valtakunta () on Blue Sky Studiosin tekemä animaatioelokuva. Se sai ensi-iltansa toukokuussa 2013.
== Äänirooleissa ==
Alkuperäinen ääninäyttelijä	Suomalainen ääninäyttelijä	Rooli
Amanda Seyfried 	Heljä Heikkinen 	Mary ”MK” Katherine
Josh Hutcherson 	Antti L. J. Pääkkönen 	Nod
Colin Farrell  	Tuukka Leppänen 	Ronin
Jason Sudeikis 	Antti Pääkkönen 	Bomba, MK:n isä
Aziz Ansari 	Riku Nieminen 	Möykkä
Chris O’Dowd 	Aku Hirviniemi 	Öykkä
Steven Tyler 	Heikki Kujanpää 	Nim Galuu
Christoph Waltz 	Juhani Rajalin 	Mandrake
Beyoncé Knowles 	Rinna Paatso 	Kuningatar Tara
Pitbull 	Joonas Saartamo 	Bufo
Blake Anderson 	Petrus Kähkönen 	Dagda
Lisäksi muissa rooleissa Ella Pyhältö, Kari Tamminen, Mathilda Leppälahti, Samuel Motsakov, Vaula Hyry, Anu Ahonen, Markus Degerman, Ralf Öhberg, Magnus Axberg, Annamari Metsävainio, Jaana Hovinen ja Hans Halmari.
== Suomenkielinen toteutus ==
* Käännös: Marko Hartama
* Käännöksen muokkaus: Annamari Metsävainio
* Ohjaus: Markus Degerman
* Laulun Ohjaus: Markus Degerman
* Äänitys: Markus Degerman
* Tuottaja: Jaana Hovinen
* Miksaus: Deluxe
* Studio: Tuotantotalo Werne Oy/Eurotroll AB
Kappaleen "Kaikki on okei" suomenkielisen version esittää Heikki Kujanpää, taustoissa Katja Aakkula, Katja Sirkiä sekä Inna Vintturi.
== Aiheesta muualla == 
=== Arvostelut === 
* 
* 
S
S
Salakatselu

Salakatselu määritellään Suomen rikoslain 24 luvun 6 §:ssä toiminnaksi, jossa joku katselee tai kuvaa teknisellä laitteella kotirauhan suojaamassa paikassa tai käymälässä, pukeutumistilassa, yleisöltä suljetussa rakennuksessa tai aidatulla piha-alueella olevaa henkilöä tämän yksityisyyttä loukaten. Teon maksimirangaistus on yksi vuosi vankeutta. Salakatselun valmistelun (7 §) maksimirangaistus on kuusi kuukautta vankeutta.
==Aiheesta muualla==
* Yksityisyyden, rauhan ja kunnian loukkaamisesta (6§ Salakatselu). Suomen rikoslaki, luku 24. Finlex.
 
Luokka:Rikokset
Salassapitosopimus

Salassapitosopimus (, NDA) on sopimus, jolla turvataan luottamuksellisen tiedon ja/tai materiaalin säilyminen yhteisön (esim. yrityksen) sisäisessä tiedossa, niin että tietojen vastaanottajilla on tiedon rajallinen käyttömahdollisuus, tarkalleen ottaen sitä, että tietoa saa levittää vain sen verran kuin se on sopimuksen mukaan määritelty.
==Katso myös==
*Vaitiolovelvollisuus
==Lähteet==
*Keksintösäätiö – Salassapitosopimus
Luokka:Immateriaalioikeudet
Luokka:Oikeudelliset asiakirjat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Salausprotokolla

Salausprotokolla on protokolla, jolla tietoliikenne salataan käyttäen jotain salakirjoitusmenetelmää. Salaus puretaan saavuttuaan kohteeseen avaimella, jolloin sen tieto saadaan avattua. Maailmalla on käytössä useita eri protokollia ja ne toimivat erilaisin tavoin. Salausprotokolla voi viitata yksittäiseen menetelmään, kuten Diffie-Hellman avaintenvaihtoprotokollaan tai sitten kokonaiseen ratkaisuun, jolla turvataan erityisesti tietoliikennepakettien kulku:
* pakettivuon eheys - kaikki paketit tulevat perille oikeassa järjestyksessä eikä mukana ole esimerkiksi toistettuja paketteja
* pakettivuon todennus - pakettivuon (yhteyden) osapuoli on varma vastapuolen identiteetistä ja siitä, että pakettivuo on kytketty tähän vastapuoleen. Tämä koskee joko vain toista osapuolta tai molempia (keskinäinen todennus).
* paketin eheys - jokainen paketti tulee muuttamattomana perille
* paketin luottamuksellisuus - paketit eivät ole muiden kuin todennettujen osapuolien luettavissa
== Esimerkkejä salausprotokollista ==
* TLS (ja HTTPS)
* IPsec (Internet Key Exchange, AH ja ESP)
* SSH
* Diffie-Hellman
*
Salcomp

Salcomp Oyj on suomalainen elektroniikkayritys ja maailman suurin matkapuhelinten laturien valmistaja.Ismo Virta: Suomen suurimmat yritykset: Salcomp kasvoi hurjasti, Talouselämä 20/2014, sivu 38–39. Yhtiön pääkonttori ja osa tuotekehitystoiminnoista sijaitsevat Salossa, mutta tuotanto sijaitsee kokonaisuudessaan Kiinassa, Brasiliassa ja Intiassa. Salcompilla on lisäksi tuotekehitystä ja toimistoja Yhdysvalloissa, Brasiliassa, Taiwanissa, Etelä-Koreassa, Hongkongissa sekä Japanissa. Yhtiön liikevaihto oli tilivuonna 2017 noin 620 miljoonaa euroa ja henkilöstöä sillä oli noin 16 000. Yrityksen omistivat kokonaisuudessaan ruotsalainen sijoitusyhtiö Nordstjernan sekä ruotsalainen eläkerahasto AP6. Kesäkuussa 2019 Salcomp myytiin kiinalaiselle komponenttivalmistaja Lingyi iTechille 88 miljoonan euron hintaan.
== Historia ==
Salcompin juuret ovat Uuteenkaupunkiin vuonna 1973 perustetussa tv-komponenttitehtaassa, Salcomp Oy:ssä. Salcomp oli perustettaessa Saloran tytäryhtiö.
Yhtiön varsinaisen liiketoiminnan historian katsotaan alkaneen aluepoliittisten tukien vuoksi vuonna 1975 Kemijärvelle perustetusta televisio-viritintehtaasta.
Virtalähteiden valmistuksen Salcomp aloitti vuonna 1982. Nokian ostettua Saloran virtalähteiden merkitys yrityksessä kasvoi, kunnes vuonna 1995 Salcomp alkoi keskittyä vain latureiden valmistukseen. Nokia omisti Salcompin vuodesta 1983 vuoteen 1999. 
Yritys oli maailman johtavia hakkuriteholähteiden valmistajia. Matkapuhelinten virrankulutuksen pienetessä puhelinten latureissa siirryttiin halvempiin rautasydänmuuntajiin, jonka seurauksena Salcompkin joutui sopeutumaan muutoksiin markkinoilla. 
Yritys tuli laajemmin tunnetuksi irtisanomisuutisointien myötä sen lopetettua vuonna 2004 Kemijärven tehtaansa ja siirrettyään tuotantonsa Kiinaan. Vuoden 2006 maaliskuussa yhtiö listautui Helsingin Pörssiin ja kotipaikaksi tuli Salo.
Vuoden 2011 maaliskuussa ruotsalaisen sijoitusyhtiö Nordstjernanin omistusosuus nousi yli 90 prosentin ja Nordstjernan ilmoitti vetävänsä Salcompin pois Helsingin pörssistä.http://www.digitoday.fi/bisnes/2011/03/09/salcomp-jattaa-helsingin-porssin/20113343/66 
== Lähteet ==
* Helsingin Sanomat International Edition 25.11.2003
===Viitteet===
== Aiheesta muualla ==
* Yhtiön verkkosivut
Luokka: entiset suomalaiset pörssiyhtiöt
Luokka:Suomalaiset elektroniikkayhtiöt
Sallan–Kuusamon alue

Sallan–Kuusamon alue on yksi niistä luovutetuista alueista, jotka Suomi menetti Neuvostoliitolle talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940. Alue käsitti Kuusamon ja Sallan kuntien silloiset itäosat. Jatkosodassa Pohjois-Suomessa toimineet, Saksan armeijan alaisuudessa olleet suomalaisjoukot valtasivat alueen 1941, josta ne kuitenkin joutuivat vetäytymään Moskovan välirauhansopimuksen mukaan 1944.
== Kuusamon luovutettu osa ==
Kuusamosta luovutetun osan maapinta-ala oli 1 638 km² ja asukkaita oli noin 2 100Pinta-alana erotus Suomen tilastollisten vuosikirjojen vuosien 1941 ja 1944-1945 luvuista. Alueella sijaitsivat Enojärvi, Kenttikylä, Paanajärvi, Pukari, Tavajärvi ja Vatajärvi. Näistä Paanajärvi oli silloisen Kuusamon merkittävimpiä kyliä. Luovutuksen myötä valtaosa asukkaista asutettiin jäljelle jääneelle Kuusamon kunnan alueelle.
== Sallan luovutettu osa ==
Sallasta luovutetun osan maapinta-ala oli 5 834 km² ja asukkaita oli noin 3 330Pinta-alana erotus Suomen tilastollisten vuosikirjojen vuosien 1941 ja 1944-1945 luvuista. Alueella sijaitsivat Kuolajärvi eli Sallan kirkonkylä sekä Alakurtin, Korjan, (itäisemmän) Kuolajärven, Lampelan, Sallansuun, Sovajärven, Tuutijärven, Vuorijärven ja Yläkurtin kylät. Alueella oli myös Kutsan luonnonpuisto ja Leipätunturi.
== Nykytilanne ==
Alue on osa Venäjää ja siellä on noin 7 200 asukasta (2005). Kuusamon entinen itäosa ja Sallan entisen itäosan eteläisin reuna kuuluvat lähestulkoon asumattomina Kiestingin maaseutuasutukseen Louhen kuntapiirissä Karjalan tasavallassa. Muu Sallan entinen itäosa, jossa asutus on keskittynyt Alakurttiin, muodostaa Alakurtin maaseutuasutuksen Kantalahden kuntapiirissä Murmanskin alueella.
== Lähteet ==
*
Salmijärvi

Salmijärvi voi tarkoittaa:
Järveä:
* Salmijärvi, järvi Enontekiöllä
* Salmijärvi, järvi Hyrynsalmella
* Salmijärvi, järvi Jämsän Hallissa
* Salmijärvi, järvi Jämsän Rasissa
* Salmijärvi, järvi Kajaanissa
* Salmijärvet, järvi Keuruulla
* Salmijärvi, järvi Kuhmoisten Myllykylässä
* Salmijärvi, järvi Lopella ja Tammelassa
* Salmijärvi, järvi Mänttä-Vilppulan Myllykylässä
* Salmijärvi, järvi Mänttä-Vilppulan Suluslahdella
* Salmijärvi, järvi Oriveden ja Jämsän rajalla
* Salmijärvi, järvi Oriveden Lauttakulmalla
* Salmijärvi, järvi Oriveden Siikanevalla
* Salmijärvi, suvantojärvi Paatsjoessa Venäjän ja Norjan rajalla
* Salmijärvi, järvi Padasjoella
* Salmijärvi, järvi Rovaniemellä
* Salmijärvi, järvi Ruovedellä Helvetinjärven kansallispuistossa
* Salmijärvi, järvi Ruoveden Pihlajalahdella
* Salmijärvi, järvi Vihdissä
* Salmijärvi, järvi Kullaalla Ulvilassa
* Salmijärvi, järvi Ylöjärven Kurussa
* Salmijärvi, järvi Ylöjärven Länsi-Aureella
* Salmijärvi, järvi Ylöjärven Pengossa
* Salmijärvi, järvi Ylöjärven Vehmaanperällä
* Iso Salmijärvi, järvi Orivedellä
* Iso Salmijärvi, järvi Ylöjärven Poikeluksessa
* Pikku Salmijärvi, järvi Ulvilassa
* Pikku Salmijärvi, järvi Ylöjärven Parkkuulla
* Vähä Salmijärvi, järvi Mänttä-Vilppulan Suluslahdella
* Alinen Salmijärvi, järvi Kangasalla
* Ylinen Salmijärvi, järvi Kangasalla
Lampea:
* Salmilammi, järvi Kuhmoisissa
Kylää tai kaupunginosaa
* Salmijärvi, kylä Juankoskella
* Salmijärvi, kaupunginosa Kajaanissa
* Salmijärvi, kylä Petsamossa Neuvostoliitolle luovutetulla alueella
* Salmijärvi, kylä Pudasjärvellä
* Salmijärvi, kylä Suojärvellä Neuvostoliitolle luovutetulla alueella.
SaloSolar

SaloSolar on vuonna 2014 perustettu suomalainen aurinkopaneelien valmistaja. Aurinkopaneelien tuotannon se aloitti keväällä 2015. Yhtiön kotipaikka on Salo ja toimitusjohtaja Esa Areva. Yhtiön aurinkopaneelitehdas sijaitsee Salon Salorankadulla.
SaloSolar kilpailee kiinalaisten valmistajien kanssa panostamalla automaatioon, jolloin työntekijöitä tarvitaan vähemmän. Vuosina 2015–2018 yhtiö investoi kahdeksan miljoonaa euroa itse kehittämäänsä automatisoituun tuotantolinjaan, jota se pyrkii myymään myös muille valmistajille. Tehtaan päätuote oli alkuvuonna 2016 kooltaan 1,6-neliömetrinen 265 watin aurinkopaneeli.
==Sisaryritys ja yhtiöiden referenssejä==
SaloSolar kuuluu Solar Finland -konserniin, joka työllistää noin 40 työntekijää. Konsernin liikevaihto oli noin kymmenen miljoonaa euroa vuonna 2019. Aurinkopaneelien tuotannon osuus liikevaihdosta oli reilut kaksi miljoonaa euroa, ja paneeleita valmistui yli kuuden megawatin verran.
Samaan yhtiöryppääseen kuuluu ja SaloSolarin myyntiyhtiönä toimii Esa ja Anu Arevan loppuvuonna 2012 perustama Areva Solar -osakeyhtiö. Tämä perheyritys on vaihtoehtoisten energiajärjestelmien kuten aurinkoenergialaitosten ja tuulivoimaloiden myyntiin, tuotantoon ja alan konsultointiin keskittynyt osakeyhtiö. Yhtiö tai sen sisaryritys on ollut toimittajana muun muassa seuraavissa suomalaisittain suurehkoissa aurinkoenergiahankkeissa:
* Astrum-keskus, Salo (2013): 0,323 MWp. Oli vuoteen 2015 saakka Suomen suurin yksittäisen kohteen aurinkovoimahanke.
* LähiTapiolan pääkonttori, Espoo (2015): 0,2 MWp, toteutettu SaloSolarin aurinkopaneelein.
* Salon Energian 3 hehtaarin aurinkopuisto Salon lukion ja Salon kaupungin käyttöön, Salo, valmistelussa (noin 2016/2017), suuruusluokka pinta-alan perusteella 1–3 MWp, toteutetaan SaloSolarin aurinkopaneeleilla.
==Huomaa==
SaloSolarin myyntiyhtiötä Areva Solar Oy:tä ei tule sekoittaa ranskalaisen ydinenergiakonserni Arevan vuosina 2010–2014 nimellä Areva Solar toimineeseen aurinkoenergialiiketoimintaan.
==Lähteet==
Luokka:Aurinkoenergiayhtiöt
Luokka:Suomalaiset energiayhtiöt
Luokka:Salo
Salo (Asikkala)

Salo on Asikkalan kylä, josta puolet on Salonsaarta. Alueella on ollut asutusta jo kivikaudella.
==Kiinteät muinaisjäännökset==
*Ala-Pietilän polttokenttäkalmisto
*Huonpohjanvuoren kivikautinen kalliomaalaus
*Kartanonlahden rautakautinen polttokenttäkalmisto
*Lepokallion varhaismetallikautinen lapinraunio
*Patalahden kivikautinen kalliomaalaus
*Ylä-Hokkalan kivikautinen asuinpaikka
==Kirjallisuutta==
* Mäkelä-Alitalo, Anneli & Åkerlind, Merja: Salon mailla ja vesillä : Asikkalan Salon kylän historiaa ja muisteluksia. Asikkala: Salonsaaren Kyläyhdistys, 2013. ISBN 978-952-93-2397-5.
Asikkalan kylät ja kyläkokonaisuudet*	Asikkalan kirkonkylä | Hillilä | Iso-Äiniö | Joenniemi | Kalkkinen | Keltaniemi | |Kopsuo | Kurhila | Mustjärvi* | Myllykselä | Paakkola | Pulkkila | Pätiälä | Reivilä | Riilahti | Salo | Salonsaari* | Särkijärvi | Urajärvi | Vehkoo | Viitaila | Vähimaa | Vähä-Pulkkila' | Vähä-Äiniö | Vääksy*
Järvet, lammikot ja lähteet 	Päijänne | Vesijärvi
Luonnonsuojelualueet 	Aurinkovuori | Evon alue | Kinissaari | Kutajärven alue | Mukkulammi | Päijänteen alue | Päijänteen kansallispuisto | Pitkäkallion metsä | Riihikallio-Pilkanmäki | Romioja | Tupsuvuori | Urajärvi | Valtionkärki | Vanhan kartanon idänverijuurialue | Vähä-Pulkkila | Vähäpää
Rakennukset ja rakennelmat 	Asikkalan kirkko | Jenkkapirtti | Kalkkisten kanava | Lahti-Vesivehmaan lentopaikka | Päijät-Hämeen ilmailumuseo | Päijännetunneli | Vääksyn kanava
luokka:Asikkalan kylät
Salo (täsmennyssivu)

Salo voi viitata esimerkiksi seuraaviin:
===Paikannimenä===
====Suomessa ====
* Salo, kaupunki Varsinais-Suomessa
* Salo, Saloisten entisen kunnan nimi vuoteen 1913
* Salo, Raahen kaupungin nimi perustamisesta 1649 vuoteen 1651, saman seudun entisen kihlakunnan nimi
* Salo, kylä entisessä Uskelan pitäjässä nykyisen Salon kaupungin alueella
* Salo, kylä Asikkalassa
* Salo (myös: Salonkylä), kylä Laitilassa
* Salo, kylä Lopella, yleisemmältä nimeltään Salonkylä
* Salo, kylä Nummella Nummi-Pusulassa
* Salo, kylä entisessä Rymättylän kunnassa, nykyään osa Naantalin kaupunkia
* Salo, kylä entisessä Sääksmäen kunnassa, nykyään osa Valkeakosken kaupunkia
* Salo, kylä Vehmaalla
====Italiassa====
* Salò, kaupunki Pohjois-Italiassa
====Espanjassa====
* Salo, kylä Barcelonan maakunnassa Espanjassa
====Yhdysvalloissa====
* Salo, kunta Minnesotassa Yhdysvalloissa
===Henkilönnimenä===
====Sukunimenä====
* Salo on suomenkielinen sukunimi.
====Etunimenä====
* Salo Landau (1903–1943), alankomaalainen shakinpelaaja
* Salo Flohr (1908–1983), tšekkiläis-neuvostoliittolainen shakin suurmestari
===Muita===
* salo, ruokalaji
* Ruokala Salo Haikassa, Säynätsalossa
* Salo on tietyntyyppinen metsä
Luokka:Sukunimet
Salo HT

Salo HT on salolainen jääkiekkoseura. Salo HT pelaa naisten Mestistä. Salo HT:n kotihalli on Salon jäähalli.
==Kasvatit SM-liigassa==
Elite Prospects - Hockey Players from Salo HT
*Matti Aho
*Teemu Lassila
*Jasper Lindsten
*Niklas Salo
*Juhamatti Yli-Junnila
==Lähteet==
Luokka:Jääkiekon naisten SM-liiga
Luokka:Salolaiset urheiluseurat
Salohalli

Salohalli on monitoimihalli Salon Anisissa. Salohallin palloiluhalli toimii koripalloseura Vilpas Vikingsien sekä lentopalloseura LP Viesti Salon kotikenttänä. Palloiluhallin lisäksi Salohallissa on muun muassa kuntosali, musiikkiliikuntatila, yleisurheilutila ja keilahalli. Salohallissa pelattiin vuoden 2009 Davis Cupin Suomen ja Kyproksen välinen maaottelu. 
Vuonna 1998 valmistuneen Salohallin on suunnitellut Jukka Siren. Hallin sisääntulokatoksessa on Antti Maasalon suunnittelema kineettinen veistos Liikkuen - leikkien - eläen.
Salohallin pitopalvelu- ja catering-toiminnasta vastaa TiiPii Catering.TiiPii Catering TiiPii Catering. Viitattu 03.12.2011
==Lähteet==
Luokka:Salon rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Salon urheilu
Luokka:Suomen urheiluhallit