nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Elinkorko

Oikeusturvavakuutus on vahinkovakuutus jonka tarkoituksena on korvata oikeudenkäynneistä ja eräistä niihin rinnastettavista asioista aiheutuvia oikeudenkäyntikuluja.
Oikeusturvavakuutus korvaa vakuutusehdoissa luetelluista vakuutustapahtumista aiheutuvat oman asianajajan tai muun lakimiehen kohtuullisen palkkion ja kulut sekä tuomioistuimelle maksettavat oikeudenkäyntimaksut. Eräät vakuutukset korvaavat myös ne oikeudenkäyntikulut jotka vakuutettu tuomioistuimen päätöksellä velvoitetaan maksamaan vastapuolelle.
Oikeusturvavakuutus on liitännäinen osa yleisimpiä vapaaehtoisia vahinkovakuutuksia. Yksityishenkilöllä vakuutus voi olla osa kotivakuutusta, autovakuutusta tai maatilavakuutusta. Vakuutus sisältyy usein myös yrittäjien ja pienten yritysten vahinkovakuutukseen kuten yritysvakuutukseen tai kiinteistövakuutukseen. Oikeusturvavakuutus voi olla joko osa edellä mainittuja vakuutuksia tai se voidaan eri maksusta lisätä perusvakuutukseen.
Oikeusturvavakuutus voi olla myös erillinen vakuutus. Yleisimpiä näistä ovat yritystoimintaa koskevat vakuutukset sekä eri ammattiliittojen jäsenilleen ottamat, jäsenten ammatinharjoittamiseen liittyvät vakuutukset.
Oikeusturvavakuutus korvaa lähtökohtaisesti riita-asioiden oikeudenkäynteihin liittyviä oikeudenkäyntikuluja. Useimmissa vakuutuksissa korvataan kustannuksia asiamiehen käytöstä jos on syntynyt riita-asia joka voitaisiin välittömästi saattaa käräjäoikeuden tai eräiden muiden riita-asioita käsittelevien tuomioistuinten käsiteltäväksi. Vakuutuksista korvataan erittäin rajoitetusti muihin oikeudenkäynteihin kuten rikosasioihin tai hallintovalituksiin liittyviä kuluja.
Oikeusturvavakuutuksen ehdoissa on runsaasti vakuutuksen käyttöä koskevia rajoituksia. Vakuutus ei esimerkiksi korvaa oikeudenkäynnistä aiheutuvaa vakuutetun omaa ajanhukkaa tai ansionmenetystä. Vakuutus ei myöskään korvaa tavanomaista korkeampia asianajokuluja.
==Julkinen oikeusapu ja oikeusturvavakuutus==
Oikeusturvavakuutus on ensisijainen suhteessa julkiseen oikeusapuun. Julkista oikeusapua hakevan on ensin saatava vakuutusyhtiöltään päätös siitä, korvaako vakuutus ne oikeudenkäyntikulut johon julkista oikeusapua haetaan.
Mikäli oikeusturvavakuutus korvaa oikeudenkäynnistä aiheutuvat kulut, voi henkilö saada korvausta vakuutuksen omavastuuosuudesta tai vakuutusmäärän ylittävästä osasta.
==Kirjallisuutta==
Eskuri – Hujala – Hynynen: Oikeusturvavakuutus, Helsinki 2002
Eskuri – Jyrinjärvi – Pirinen: Oikeusturvavakuutus, Vaajakoski 2007
Luokka:Vakuutukset
Luokka:Oikeuslaitos
Elintarvike

thumb|220px|Ateria on tuotettu erilaisista elintarvikkeista
Elintarvike on ihmisen ravinnoksi käytettävä hyödyke. 
== Elintarvikeasetuksen määritelmät ==
Elintarvikeasetuksessa ”elintarvikkeella” tarkoitetaan mitä tahansa ainetta tai tuotetta, myös jalostettua, osittain jalostettua tai jalostamatonta tuotetta, joka on tarkoitettu tai jonka voidaan kohtuudella olettaa tulevan ihmisten nautittavaksi. ”Elintarvike” käsittää kaikki aineet, jotka on tarkoituksellisesti lisätty elintarvikkeeseen sen valmistuksen tai käsittelyn aikana.Yleinen elintarvikeasetus 178/2002 (EY) Elintarvikkeisiin kuuluu kaikki suun kautta nautittava, joka ei ole lääkeainetta. Kasvi- ja eläinkunnan tuotteiden lisäksi elintarvikkeisiin luetaan kuuluvaksi juomavesi ja alkoholi.
Elintarvike-nimitys esiintyy Suomen lainsäädännössä ensimmäisen kerran vuoden 1941 elintarvikelaissa.Elintarvikelaki 3.7.1941/526)
== Katso myös ==
*Ruoka
*Terveysvaikutteinen elintarvike
*Ruokamyrkytys
*Säilöntä
== Lähteet ==
*Elintarvikelaki
*Yleinen elintarvikeasetus
=== Viitteet ===
== Kirjallisuutta ==
* 
== Dokumenttielokuvia ==
* Säilöttyjä unelmia, 2011
== Aiheesta muualla ==
* Fineli: Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksenelintarvikkeiden koostumustietopankki
*Johanna Kinnunen: Luonnonkasvien elintarvikekäyttöselvitys ja kasvien status uuselintarvikeasetuksen kannalta, Opinnäytetyö, Oulun seudun ammattikorkeakoulu, Maaseutuelinkeinojen koulutusohjelma, Syksy 2013 (pdf)
 
Luokka:Ruoka
Elintaso

Elintaso määritellään usein aineellisena elämisen tasona, eli ihmisen saatavilla olevien tavaroiden ja palvelujen määränä ja laatuna. Elintasoa mitataan usein bruttokansantuotteella, tulojen jakautumisen tasaisuudella ja köyhien määrällä. Joskus mittarina ovat yksittäiset tuotteet kuten jääkaappien, puhelinten, autojen tai Internet-yhteyksien määrä tuhatta henkilöä kohden. Muita mittareita ovat terveydenhuollon ja koulutuksen saatavuus.
==Katso myös==
*Elintasosairaus
Luokka:Sosioekonomia
Elintasosairaus

Elintasosairaudet ovat sairauksia, joita esiintyy erityisesti korkean elintason maissa. Elintasosairauksien yleisyyteen vaikuttavat tällaisissa maissa noudatettavat elintavat. Korkean elintason maissa varakkailla henkilöillä on kuitenkin parempi terveys ja varakkaat henkilöt siis kärsivät elintasosairauksista vähemmän, vaikka heillä on muita korkeampi elintaso.
Yleisimpiä elintasosairauksiin luettavia sairauksia ovat muun muassa sydänsairaudet, liikalihavuus, kakkostyypin diabetes, metabolinen oireyhtymä, Crohnin tauti, verenpainetauti, allergiat, kihti, osteoporoosi, aivohalvaus, syöpä,Juha Kere: Geenistä genomiin, mikä muuttuu? Karolinsa Institutet. Viitattu 1.11.2017 syömishäiriöt ja maksakirroosi. Toisinaan myös masennus luetaan elintasosairauksiin, mutta on todettu että masennusta esiintyy kuitenkin piilevänä kehittyvissäkin maissa,.
vaikka tartuntataudit ovat kehitysmaissakin suurin ongelma, elintasosairaudet lisääntyvät länsimaisen elämäntyylin ja ravintotottumusten saadessa suosiota.Globaalikasvatuksen teemoja. Liike. Viitattu 1.11.2017
Elintasosairauksien tärkeimpiin syihin kuuluvat:
*Vähäinen liikuntaa
*Halvan ruoan hyvä saatavuusAnne Huotari: Retkitohtorin reseptillä hyvinvointia. Kansan uutiset. Viitattu 1.11.2017
*Ruoan suuri kaloripitoisuus
*Prosessoidun ja huonolaatuisen ruoan suuri osuus
*Alkoholi ja tupakkaEliniän nousu lisää elintasosairauksia. Savon Sanomat. Viitattu 1.11.2017
*Pidentynyt elinikä
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Kehitysmaissa yhä enemmän elintasosairauksia
*Elintasosairaudet yleistyneet hurjasti Kiinassa
Luokka:Sairaudet
Elis Furuhjelm

Elis Furuhjelm (5. toukokuuta 1850 Helsinki – 16. heinäkuuta 1910 Helsinki) oli suomalainen senaatin protokollasihteeri ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 : Elis Furuhjelm
==Henkilöhistoria==
Furuhjelmin vanhemmat olivat senaattori, Viipurin hovioikeuden presidentti Harald Viktor Wilhelm Furuhjelm ja Eva Matilda Aglaê von Kothen. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin yksityislyseosta 1866 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1871, filosofian maisteriksi 1873 sekä molempien oikeuksien kandidaatiksi 1877. Furuhjelm sai varatuomarin arvon 1883.
Furuhjelm oli vt. varalääninkamreerina Oulussa 1879–1885 ja sihteerinä teollisuushallituksessa 1885–1890. Sen jälkeen hän oli senaatin kauppa- ja teollisuustoimituskunnan protokollasihteerinä 1890–1906 ja hän oli poliittisista syistä virasta erotettuna 1903–1905 osallistuttuaan sortovuosien passiiviseen vastarintaan. Furuhjelm oli aatelissäädyssä sukunsa edustaja valtiopäivillä 1877–1878, 1882, 1885, 1888, 1891, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.
Furuhjelm oli naimisissa vuodesta 1877 Selma Gabriela Antellin kanssa. Heidän poikiaan olivat tähtitieteilijä, professori, kansanedustaja ja ministeri Ragnar Furuhjelm sekä säveltäjä, musiikkikirjailija Erik Furuhjelm. Taidemaalari Dagmar Furuhjelm ja oikeusneuvos, valtiopäivämies Knut Gustaf Victor Furuhjelm olivat Elis Furuhjelmin sisaruksia. 
== Teoksia ==
* Ur Finlands kulturhistoria under 1840-1870 talen 1. G. W. Edlund, Helsingfors 1902
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1850 syntyneet
Luokka:Vuonna 1910 kuolleet
Elis Gustaf Ferdinand Kuhlefelt

Elis Gustaf Ferdinand Kuhlefelt (21. elokuuta 1865 Porvoo – 10. syyskuuta 1935 Helsinki) oli lääkäri ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Kuhlefelt Elis Gustaf Ferdinand Viitattu 1.6.2021.
Kuhlefeltin vanhemmat olivat alikapteeni Herman Karl Fridolf Kuhlefelt ja Adolfina Sofia Wetterhoff ja puoliso vuodesta 1888 Katarina Elisabet Estlander. Kuhlefelt tuli ylioppilaaksi Helsingissä 1883 ja valmistui filosofian maisteriksi 1886 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1893. Toimittuaan ensin lääkärinä useilla eri paikkakunnilla ja laitoksissa hän oli piirilääkäri Helsingissä 1895–1923. 
Kuhlefelt oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1897, 1900 ja 1904–1905.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, s. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, s. 795-804.
Juristi, pormestari, valtiopäivämies Georg Carl Fridolf Kuhlefelt oli Elis Gustaf Ferdinand Kuhlefeltin veli.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Kuhlefelt Georg Karl Fridolf Viitattu 1.6.2021. 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset lääkärit
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1865 syntyneet
Luokka:Vuonna 1935 kuolleet
Eliömaantiede

Eliömaantiede eli biogeografia on tieteenhaara, joka tutkii lajien ja sitä korkeampien taksonien maantieteellistä levinneisyyttä. Lajien levinneisyyteen vaikuttavia tekijöitä ovat muun muassa lajiutuminen, sukupuutot, mannerliikunnot, jäätiköityminen (sekä siihen liittyvät muutokset esimerkiksi merenpinnan tasossa ja jokien reiteissä) sekä tarkasteltavan lajin ominaisuudet, kuten elinympäristövaatimukset ja dispersaalikyky eli lajin kyky levittäytyä uusille alueille.
Alfred Russel Wallacea on kutsuttu "eliömaantieteen isäksi", sillä hän teki tärkeitä tutkimuksia lajien levinneisyydestä Indonesian saarilla. Muita merkittäviä henkilöitä eliömaantieteen historiassa ovat muun muassa Robert MacArthur ja Edward O. Wilson, joiden vuonna 1967 julkaistu The Theory of Island Biogeography -kirja loi pohjan saarten lajiston tutkimukselle.
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
*Internetix - Lukion ja peruskoulun kursseja: oppimateriaalit - Eliömaantiede
*Luomus: Lajien levinneisyys ja eliömaantiede
*Eliömaantiede 750363A (pdf)
*
Elohiiri

Elohiiri tai faskikulaatio tai myokymia on yksittäisen lihaksen ei-tahdonalaista supistelua. Useimmin elohiiri esiintyy silmän ympäristössä, kuten toisessa alaluomessa. Elohiiri voi esiintyä myös nenänpielessä tai suun seudulla, ja joskus samanlaista nikutusta esiintyy käsivarressa tai reidessäkin.
Elohiiri syntyy siitä, kun lihaksissa kulkevat hermosykäykset voimistuvat epätavallisen paljon. Supistelu ja nykiminen voivat kestää muutamasta minuutista muutamaan tuntiin, joskus jopa joitain kuukausia.
Elohiiren syytä ei tunneta, mutta väsymys, stressi, krapula, ruumiillinen rasitus, lukeminen, näytön tuijottaminen, tupakointi tai runsas kahvin tai alkoholin nauttiminen voivat herkistää sille. Elohiirtä esiintyy ajoittain lähes jokaisella, eikä se ole merkki mistään sairaudesta. Tilaan auttaa yleensä mainitun syyn poistaminen, esimerkiksi nukkuminen tai veden nauttiminen.
Pitkään jatkuvaa kasvojen nykimistilaa kutsutaan nimellä tic. Hankalissa tapauksissa ticsiä voidaan hoitaa botuliinipistoksilla.
Sana ”elohiiri” on itäsuomalainen murresana. Se viittaa värähtelevän ihonkohdan salaperäiseen elinvoimaan, joka voi esiintyä hiiren hahmoisena.
==Katso myös==
* Blefarospasmi
==Lähteet==
Luokka:Oireet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Elokuvaneuvos

Elokuvaneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1967. Vuosien 1918–2013 aikana elokuvaneuvoksen arvonimi on myönnetty seitsemälle henkilölle. 
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	5.5.1967  	T. J. Särkkä  	filosofian maisteri  	Helsinki  	Peter von Bagh: ”Särkkä Toivo”. Sininen laulu. Yle.fi. Viitattu 6.1.2009.
 2. 	8.6.1979  	Aimo Jäderholm  	toimitusjohtaja, elokuvaaja 	Helsinki  	
 3. 	8.12.1989  	Hans Haataja  	elokuvaohjaaja, tuotantopäällikkö  	Helsinki  	
 4. 	8.12.1989  	Veikko Laihanen 	toimitusjohtaja 	Helsinki  	
 5. 	14.12.1990 	Kari Uusitalo  	päätoimittaja, valtiotiet. maist.  	Hyvinkää  	Aulikki Autio: ”Uusitalo, Kari”. Hyvinkään kaupunginkirjasto. 10.10.2006. Viitattu 6.1.2009.
 6. 	28.5.1999  	Ere Kokkonen  	elokuvaohjaaja, teatterinjohtaja 	Nurmijärvi 	”Ere Kokkonen 70 vuotta”. Elisa.net. 6.7.2008. Viitattu 6.1.2009.
 7. 	28.6.2002  	Jukka Mäkelä 	toimitusjohtaja, ekonomi  	Helsinki  	
 8. 	11.12.2015 	Juha ”Jussi” Mäkelä 	toimitusjohtaja, kauppatieteiden maisteri 	Helsinki  	Tasavallan presidentin 11.12.2015 myöntämät arvonimet (pdf) . vnk.fi. Viitattu 9.3.2016.Juha "Jussi" Mäkelä sai elokuvaneuvoksen arvonimen, elokuvauutiset.fi. Viitattu 9.3.2016.
== Lähteet ==
Luokka:Elokuva
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Elopaino

Elopaino tarkoittaa elävän eläimen massaa. Se määritetään yleensä punnitsemalla. Elopainon suuruus voidaan myös arvioida eläimen pituus- ja rinnanympärysmitan perusteella.Iso tietosanakirja, WSOY 1995–1997, ISBN 951-0-20153-7, hakusana elopaino. Nautaeläinten elopaino P kiloina saadaan melko tarkasti kaavasta P = py2/10 000, jossa p on vartalon pituus lavan kärjestä peräluun kärkeen sentteinä ja y on ympärysmitta lapojen takaa sentteinä.Otavan iso tietosanakirja, Otava 1960–1965, hakusana elopaino. Nettoelopaino on elopaino, josta on vähennetty ruoansulatuskanavan ja virtsarakon sisällyksen paino. Teuraspaino on tavallisesti 45–60 prosenttia elopainosta.Iso tietosanakirja, Otava 1931–1939, hakusana elopaino.
Esimerkkejä eläinten elopainoista
* suomenhevonen, 450–550 kg
* poni, alle 100 kg
* suomalainen maatiaislehmä, 300–400 kg
* ayrshirelehmä, 400–500 kg
* sonnit ovat yleensä 30–50 prosenttia painavampia
* suomalainen maatiaisemakko, 130–200 kg
* suomalainen maatiaislammas, 20–35 kg
* pässi, 50 kg
* suomalainen vuohi, 25–55 kg
* suomalainen maatiaiskana, 2 kg
* leghornkana, 2 kg
* kukko, 2,5 kg
==Lähteet==
Luokka:Elämä
Luokka:Fysiologia
Elsi Hetemäki-Olander

Elsi Maria Hetemäki-Olander (o.s. Rinne, ent. Hetemäki, s. 26. syyskuuta 1927 Oulainen) on suomalainen poliitikko. Hän on toiminut kokoomuksen kansanedustajana 1970–1991 ja eduskunnan 1. varapuhemiehenä 1987–1991. Hetemäki-Olander toimi Pohjoismaiden neuvoston presidenttinä vuonna 1982 sekä vuonna 1987. Hän on myös toiminut aktiivisesti Espoon kunnallispolitiikassa. Lisäksi hänellä on ollut useita luottamustoimia. Hän on ollut muun muassa Naisjärjestöjen keskusliiton puheenjohtajana vuosina 1990–1993. Sittemmin hän on vaikuttanut erilaisissa seniorijärjestöissä. Hetemäki-Olanderille myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi vuonna 1990.
Koulutukseltaan Hetemäki-Olander on opettaja. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1953 ja työskenteli ruotsin kielen lehtorina Munkkiniemen yhteiskoulussa Helsingissä vuosina 1954–1970.
Elsi Rinne avioitui vuonna 1954 valtiotieteen maisteri Eero Hetemäen kanssa. Avioliitto päättyi puolison kuolemaan vuonna 1968. Toistamiseen hän avioitui vuonna 1977 vakuutusneuvos, diplomi-insinööri Erik Olanderin kanssa. Tämäkin avioliitto päättyi puolison kuolemaan vuonna 1998. Hänellä on 1. avioliitostaan kolme aikuista lasta. 
== Lähteet ==
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot
Luokka:Espoon kaupunginvaltuutetut
Luokka:Uudenmaan vaalipiiri
Luokka:Suomalaiset opettajat
Luokka:Valtiopäiväneuvokset
Luokka:Vuonna 1927 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Elva

Elva on epäitsenäinen kaupunki Viron Tartumaalla Elvan kunnassa. Se oli itsenäinen kaupunki 1. toukokuuta 1938 alkaen. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Elvan kaupunki, Kongutan, Puhjan, Rannun ja Rõngun kunnat sekä osa valgamaalaisista Paluperan ja Pukan kunnista yhdistettiin Elvan kunnaksi, ja Elvan kaupungista tuli epäitsenäinen kaupunki ja kunnan osa.
Kaupunki on Kempeleen ja Perniön ystävyyskaupunki.http://wwwold.kuntaliitto.fi/skriptit/kv-asiat/yk/selaa2btul.asp 
==Väestö==
Vuonna 2011 Elvan kaupungissa oli 5 607 asukasta, joista 5 343 (95,3 %) oli virolaisia, 168 (3,0 %) venäläisiä ja 72 (1,3 %) muita kansallisuuksia.
Elva-vallavalitsus.jpg| Elvan kunnantalo Elvassa.
Elva raudteejaama peahoone.jpg| Elvan rautatieasema.
Elva laululava.JPG| Laululava Arbi järven rannalla.
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Viron epäitsenäiset kaupungit
Elviira

Elviira tai Elvira on naisen etunimi. 
Elviiran nimipäivä on 27. kesäkuuta ollut suomalaisessa almanakassa vuosina 1885–1928 ja uudelleen vuodesta 1995. 
Nimi Elviira perustuu joko arabiankieliseen ylevää ja käskijätärtä tarkoittavaan sanaan tai muinaissaksan nimeen Alverat. Nimen lyhentymänä on Suomessa käytössä myös Elvi. 
Suomessa nimi Elviira on 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 7317 henkilölle. Muodossa Elvira nimi on annettu 4222 naiselle ja alle viidelle miehelle.
==Tunnettuja Elviiroita ja Elviroita==
* Elvira Bono, italialais-ruotsalainen sirkustaiteilija, malli ja Lapin kullanhuuhdontatyömaan emäntä
* Elvira Herman, valkovenäläinen aitajuoksija
* Elvira Madigan, oik. Hedvig Jensen, tanskalainen nuorallatanssija, samannimisen elokuvan päähenkilö
* Elvira Nabiullina, Venäjän keskuspankin johtaja (entinen talousministeri)
* Elviira Nieminen, suomalainen laulaja-lauluntekijä
* Elvira Notari, alk. Elvira Coda, italialainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja, tuottaja ja näyttelijä
* Elvīra Ozoliņa, latvialainen keihäänheittäjä
* Elvira Puccini, italialainen säveltäjä Giacomo Puccinin puoliso
* Elvira Saadi, neuvostoliittolainen telinevoimistelija
* Elviira Vihersalo, suomalainen kansanedustaja (SDP)
* Elvira Willman-Eloranta, suomalainen näytelmäkirjailija
==Kuvitteellisia Elviiroita==
* Elviira Suulasvuo, Serpin luoma karikatyyrinen naishahmo
* Elviira Sörsselsön, insinööri Sörsselssönin vaimo Turhapuro-elokuvissa
* Elviira Nalle, Disney-hahmo Veli Nallen puoliso
== Lähteet ==
* Pentti Lempiäinen: Suuri etunimikirja
===Viitteet===
Luokka:Etunimet
Eläinekologia

Eläinekologia on tieteenala, joka tutkii eläinlajien yksilömäärään ja populaatioiden levinnesyyteen vaikuttavia tekijöitä. Tähän sisältyy muun muassa eläinten luokitus, eläinten rakenteen tutkiminen ja eläinmaantiede. Eläinekologiaan kuuluu myös populaatioiden eläinyhteisöjen ja eläinten käyttäytymisen tutkimus. Esimerkiksi lintujen ravinnon hankintatavat vaikuttavat siihen, millaisella alueella ne elävät ja tietyn tyyppisillä alueilla on yleensä ravinnonhankintatavoiltaan samanlaisia lintuja.
Eläinekologia on osa yleistä ekologiaa, johon kuuluu myös kasviekologia. Niin eläin- kuin kasvilajien määrä ja koostumus riippuu elinympäristön olosuhteista. Näitä olosuhteita voidaan tarkastella tietyn eliöyhteisön, kuten yhden suoalueen sisällä. Toinen tapa tarkastella lajien monimuotoisuuteen vaikuttavia tekijöitä on tarkastella lajikoostumuksen muuttumista elinympäristön muuttuessa. Lajien monimuotoisuutta voidaan tarkastella myös laajemman alueen ekologiaa tutkimalla.
== Lähteet ==
Luokka:Eläintiede
Luokka:Ekologia
Eläinfysiologia

Eläinfysiologia on eläinten elintoimintoja tutkiva tieteenala. Elintoimintoja tutkitaan sekä solu-, kudos-, elin- että eliötasolla. Eläinfysiologiaan kuuluvat elinten, kudosten ja elintoimintojen sopeutuminen erilaisiin oloihin, elintoimintojen säätely ja elintoimintojen muuttuminen evoluution myötä. Eläinfysiologiaan liittyvät useat muut fysiologian alueet, kuten soluja, hermoja, aisteja, aineenvaihduntaa ja lisääntymistä käsittelevät fysiologian alueet. Muita eläinfysiologiaa sivuavia tieteitä ovat eläinekologia, solubiologia, biokemia ja biofysiikka.
== Lähteet ==
Luokka:Eläintiede
Luokka:Fysiologia
Eläinlääkintöasessori

Eläinlääkintöasessori on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 13. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1933 piirieläinlääkäri Gustaf Rönnholmille. Vuosien 1918–2013 aikana eläinlääkintöasessorin arvonimi on myönnetty 41 henkilölle.  Se voidaan myöntää eläinlääkärinä ansioituneelle henkilölle.
Eläinlääkintöasessori oli lääkintöhallituksen virkanimike 1903–1928.
== Katso myös ==
* Eläinlääkintöneuvos, ryhmän 7 arvonimi
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Eläinlääkintöneuvos

Eläinlääkintöneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 7. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1949. Vuosien 1918–2013 aikana eläinlääkintöneuvoksen arvonimi on myönnetty 25 henkilölle. 
== Katso myös ==
* Eläinlääkintöasessori, ryhmän 13 arvonimi
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Elämän ongelma

Elämän ongelma: Filosofian eettinen ydin on Sami Pihlströmin vuonna 2010 Niin & näin -kirjojen julkaisema filosofinen artikkelikokoelma.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Pauli Vesakas: Elämän ongelma. Savon sanomat 8.5.2011.
Luokka:Kirjat filosofiasta
Luokka:Suomalaiset tietokirjat
Luokka:Vuoden 2010 kirjat
Emergentti materialismi

Emergentti materialismi on mielenfilosofinen kanta, jonka mukaan mieli ja tietoisuus ovat emergenttejä ilmiöitä. Emergentissä materialismissa mieltä ja tietoisuutta ei pyritä redusoimaan eli palauttamaan fyysisiksi tai fysiologisiksi ominaisuuksiksi, eikä myöskään eliminoimaan kokonaan. Samoin mielen ja tietoisuuden tutkimus nähdään itsenäisenä fysikaalisiin tieteisiin nähden. Vaikka tietoisuutta ei kyetäkään havaitsemaan tutkimalla pelkkiä aivoja, tietoisuus kehkeytyy aivojen, ihmisolennon ja ympäristön vuorovaikutuksessa.
Emergentti materialismi voidaan jakaa kahtia näkemykseen, joka kieltää mentaalisen kausaation, sekä näkemykseen, joka sallii kausaaliset vaikutukset. Jälkimmäistä näkemystä, josta on käytetty myös nimitystä biologinen naturalismi, on kannattanut muun muassa John Searle. Suomessa emergenttia materialismia on kannattanut muun muassa Ilkka Niiniluoto (1990).
Ei-emergenttiä materialismia ja siten emergentille materialismille vastakkaista materialismia edustavat muun muassa filosofinen behaviorismi, reduktiivinen materialismi (kuten tyyppi-identiteettiteoria), funktionalismi ja eliminatiivinen materialismi.
== Kirjallisuutta ==
* 
* 
== Aiheesta muualla ==
* Robertson, M. D.: Dualism vs. Materialism: A Response to Paul Churchland 
Luokka:Materialismi
Luokka:Mielenfilosofia
Luokka:Kognitiivinen neurotiede