Metri

Tämä on lupaava artikkeli.
Metri (tunnus m) on SI-järjestelmän ja sen edeltäjän metrijärjestelmän mukainen pituuden yksikkö. Alun perin metri oli kymmenesmiljoonasosa Maan Pohjoisnavan ja ekvaattorin välimatkasta. Metri määritellään nykyään pituudeksi, jonka valo kulkee tyhjiössä sekunnissa. Ennen nykyistä, vuonna 1983 vahvistettua määritelmää valonnopeus oli mittausten mukaan likimain 299 792 458 m/s, mutta nykyisin tämä on metrin määritelmään perustuva tarkka arvo.
==Metrin nimi==
Ensimmäisen tiedossa olevan esityksen pituudessa desimaalipohjaisen mittayksikön käyttöönotosta teki englantilainen filosofi John Wilkins vuonna 1668. Hänen ehdottamansa yksikkö oli nimeltään universal measure ().An Essay towards a Real Character and a Philosophical Language (Reproduction)An Essay towards a Real Character and a Philosophical Language (Transcription) Vuonna 1675 italialainen tieteilijä Tito Livio Burattini käytti teoksessaan Misura Universale nimitystä metro cattolico (kirjaimellisesti yleinen mitta), joka oli johdettu kreikan sanoista μέτρον καθολικόν (métron katholikón, ). Tähän nimitykseen pohjautui sanan metri alkumuoto, ranskan kielen sana mètre, joka otettiin mittayksikön nimeksi Ranskassa vuonna 1799, kun maa siirtyi ensimmäisenä maailmassa metriseen järjestelmään. meter. Merriam-Webster Online Dictionary. Viitattu 7. huhtikuuta 2011.
==Mittayksikön määrittely==
Metri otettiin mittayksikkönä käyttöön ensin Ranskassa vuonna 1799BIPM, s. 109. Aluksi metrin pituuden määrittelemistä varten tehtiin platinan ja iridiumin seoksesta palkki, jonka pituus määriteltiin tarkalleen metriksi. Tätä metrin prototyyppiä säilytetään edelleen Pariisissa Mittojen ja painojen museossa. Metri määritettiin kymmenenesmiljoonasosaksi maapallon meridiaaniympyrän neljänneksestä, joka kulki päiväntasaajalta Pariisin läpi pohjoisnavalle. Toisin sanoen etäisyydeksi päiväntasaajalta Pohjoisnavalle olisi näin tullut tasan 10 000 kilometriä. Ensimmäinen prototyyppi perustui vuoden 1790 mittauksiin, mutta se poikkesi määritelmästä jonkin verran ja jäi hiukan liian lyhyeksi. Tämä johtui siitä, ettei laskelmissa otettu huomioon maapallon litistymistä navoilta.http://physics.nist.gov/cuu/Units/meter.html
Koska mittalaitteet ja alemmanasteiset mittanormaalit oli säädetty metrin prototyypin mukaan, metrin määritelmäksi vahvistettiin tämän metrin prototyypin pituus. Vuonna 1889 valmistettiin platinan ja iridiumin seoksesta uusi metrin prototyyppi, johon oli kaiverrettu kaksi toisistaan metrin päässä olevaa viivaa. Vuonna 1927 määritelmää tarkennettiin niin, että metri oli näiden viivojen välinen etäisyys 0 °C:n lämpötilassa.
Metrin määritelmä uusittiin vuonna 1960 vastaamaan jo 1900-luvun alussa käyttöön otettua interferometristä määritelmää, joka perustui valon aallonpituuteen. Vuonna 1960 vahvistetun määritelmän mukaan metri oli 1 650 763,73 kertaa sen oranssinvärisen säteilyn aallonpituus tyhjiössä, joka syntyy krypton-86-atomin siirtyessä kvanttitilasta 2p10 tilaan 5d5.
Myöhemmin mittaustekniikan kehityttyä ajan mittaus saavutti suuremman suhteellisen tarkkuuden kuin pituuden mittaus. Tämän vuoksi metrille vahvistettiin sen nykyinen määritelmä Pariisissa pidetyssä Yleisessä paino- ja mittakonferenssissa (CGPM, Conférence Générale des Poids et Mesures) vuonna 1983.
== Kerrannaisyksiköt ja etuliitteet==
Pituuden kerrannaisyksiköt
Yksikön nimi	Yksikön tunnus	Suhde metriin 	Metrin kerroin	Käyttö
Femtometri 	fm 	tuhannesbiljoonasosa metristä	10−15 m 	Esimerkiksi atomiytimien läpimitat
Pikometri 	pm 	biljoonasosa metristä 	10−12 m 	Esimerkiksi atomien laskennalliset säteet
Nanometri 	nm 	miljardisosa metristä 	10−9 m 	Esimerkiksi valon aallonpituus sekä mikroprosessorin niin sanottu viivan leveys.
Mikrometri 	μm 	miljoonasosa metristä 	10−6 m 	Hyvin pienet mekaaniset mitat (aikaisemmin käytettiin myös nimitystä mikroni.)
Millimetri 	mm 	tuhannesosa metristä 	10−3 m 	Rakennepiirustusten yleinen perusyksikkö (koneet, rakennukset yms.)
Senttimetri 	cm 	sadasosa metristä 	10−2 m 	Lukuisissa eri yhteyksissä, kuten esimerkiksi ihmisen mittasuhteiden ilmaisemiseen.
Desimetri 	dm 	kymmenesosa metristä 	10−1 m 	Käytetään harvakseltaan. Esimerkiksi laskutoimituksissa litrat muutetaan usein kuutiodesimetreiksi (1 l = 1 dm3).
Metri 	m 	yksi metri 	100 m 	Isot rakenteet (esimerkiksi laivan pituus), lyhyet matkat maastossa (alle kilometri).
Dekametri 	dam 	kymmenen metriä 	101 m 	Ei juurikaan käytetä.
Hehtometri 	hm 	sata metriä 	102 m 	Ei juurikaan käytetä. Toisinaan tykistön tulenjohdon käyttämä mitta.
Kilometri 	km 	tuhat metriä 	103 m 	Yleensä sellaisenaan maantieteellisten etäisyyksien yksikkönä. Useimpien liikennevälineiden nopeuksien yksikössä kilometriä tunnissa (km/h).
Megametri 	Mm 	miljoona metriä 	106 m 	Tätä tai suurempia kerrannaisyksiköitä ei juuri käytetä.
== Muita vanhoja pituuden yksiköitä ==
Hyvin lyhyille mitoille on aikaisemmin käytetty muun muassa yksikköä ångström (1 Å = 10−10 m).
Tuuma on vanha Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetty pituuden yksikkö (25,4 mm).
Aikaisemmin metrijärjestelmään kuului myös kerrannaisyksikkö myriametri, joka oli 10 000 metriä eli 10 kilometriä Se ei kuitenkaan koskaan ole ollut kovin yleisesti käytössä, eikä myria-etuliite enää kuulu nykyiseen SI-järjestelmään.BIPM, s. 121
Suomessa on käytetty etäisyyksien mittayksikkönä myös peninkulmaa, joka metrijärjestelmän käyttöönoton jälkeen määriteltiin tasan 10 kilometriksi. Nykyisessä mittayksikköasetuksessa ei sitä kuitenkaan enää ole.
Joillakin erikoisaloilla käytetään metrijärjestelmästä poikkeavia pituusmittoja. Merenkulussa ja ilmailussa käytetään yksikkönä meripeninkulmaa, joka on 1852 metriä, merenkulussa aikaisemmin myös sen kymmenesosaa kaapelinmittaa. Tähtitieteessä käytettyjä pituusyksiköitä ovat tähtitieteellinen yksikkö, valovuosi ja parsek.
== Lähteet ==
*Maanmittaustieteiden Seura ry:n julkaisu n:o 43
* 
*Mikes, Pituus - metri
=== Viitteet ===
M