nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Asko Hyvärinen

Asko Hyvärinen (s. 1963) on suomalainen säveltäjä. Hän on opiskellut lyömäsoittimia, musiikin teoriaa ja musiikkitiedettä Helsingissä ja Turussa. Sävellystä hän on opiskellut Turun yliopiston musiikkitieteen laitoksella ja yksityisesti useiden suomalaisten säveltäjien johdolla sekä useilla kansainvälisillä sävellyskursseilla opettajinaan mm. Jukka Tiensuu, Tapio Nevanlinna, Yoshihisa Taira, Helmut Lachenmann ja Brian Ferneyhough. Hyvärinen on menestynyt useissa sävellyskilpailuissa (mm. PanAccordion-2000 - ja Uussävel-kilpailussa vuonna 1997) ja hän on saanut lukuisia apurahoja sävellystyötä varten muun muassa Suomen kulttuurirahastolta, Taiteen keskustoimikunnalta, Madetoja-rahastolta, Sibelius-rahastolta ja Valtion säveltaidetoimikunnalta. 
Hyvärisen teosluetteloon kuuluu orkesteri-, soolosoitin- ja kamarimusiikin lisäksi kaksi konserttoa, The Sound of Inevitability (2000) pianolle ja orkesterille ja Erg/Hamâda (2003) lyömäsoittimille ja kamariorkesterille. Hyvärisen "Valse griffyre" (2002) konserttikanteleelle oli Yleisradion edustajana Wienin säveltäjärostrumissa vuonna 2005. 
Hyvärisen sävellyskonsertit on kuultu Helsingissä 2004 ja Järvenpään Sibelius–viikoilla 2002. Hyvärisen teoksia on esitetty laajalti Euroopassa sekä Kanadassa ja Japanissa. 
==Lähteet==
*Musiikkia Paanukirkossa -musiikkijuhla 
Luokka:Suomalaiset säveltäjät
Luokka:Vuonna 1963 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Asko Jokinen

Asko Lauri Juhani Jokinen (23. tammikuuta 1932 Helsinki – 5. joulukuuta 2016) oli suomalainen koripalloilija.
Kiri-Veikkojen kasvatti, 181-senttinen Jokinen pelasi kasvattajaseurassaan (myöh. Pantterit), Kipossa ja Karhun Pojissa Suomen pääsarjassa yhteensä vuosina 1952–1959 kahdeksan kautta. Hän voitti Panttereissa Suomen mestaruuden vuonna 1959.Asko Jokinen – Suomen Koripalloliitto
Suomen miesten maajoukkueessa Jokinen pelasi vuonna 1955 Unkarin EM-kilpailuissa kahdeksan maaottelua 1,1 pisteen keskiarvolla Suomen sijoittuessa kymmenenneksi.Jokisen maajoukkuetilastot – Suomen KoripalloliittoUrheilumme Kasvot Osa 3 Palloilu
== Saavutukset ==
* EM-kilpailut: kymmenes 1955
* Suomen mestaruus 1959
== Lähteet ==
* 
* Asko Jokinen Suomen Koripalloliitto
* Jokisen maajoukkuetilastot Suomen Koripalloliitto
=== Viitteet ===
Luokka:Suomalaiset koripalloilijat
Luokka:Vuonna 1932 syntyneet
Luokka:Vuonna 2016 kuolleet
Askolan hiidenkirnut

thumb|Askolan hiidenkirnu (10 m syvä, 4 m leveä).
Askolan hiidenkirnut ovat vuonna 1950 löydetty suuri hiidenkirnuryhmä Kirnukalliolla Askolan kunnan Korttian kylässä Yhdystie 1635:n varrella.http://www.hiidenkirnut.fi/ Kyseessä on Suomen laajin hiidenkirnuesiintymä, joka kattaa yli 20 eri kokoista ja -muotoista hiidenkirnua. Suurin alueella sijaitsevista hiidenkirnuista on nimeltään Jättiläisen kuhnepytty, joka on 10,3 metriä syvä ja 4,2 metriä leveä. Maailman ja Suomen Suuratlas, sivu 294, WSOY, Instituto Geografico Agostini, Novara, Igda, 1985, ISBN 951-0-12598-9 
Yhtyneiden Kuvalehtien Suomen Kuvalehden toiminnan johdosta hiidenkirnut tyhjennettiin maa-aineksesta 1965, ja alue uskottiin Askola-Seuran hoitoon. Maailman ja Suomen Suuratlas, sivu 294, WSOY, Instituto Geografico Agostini, Novara, Igda, 1985, ISBN 951-0-12598-9 
== Kirnujen nimet ==
Hiidenkirnut on nimetty joko niiden muodon, tutkijan tai kirjailija Johannes Linnankosken tuotantoon liittyen. Kolme kirnua on nimetty niiden yritysten kunniaksi, jotka tukivat alueen perustamista ja sen huoltoa. 
* Riisipata
* Professori Okko
* Professori Asai
* Mylly
* Kattila
* Kuppi
* Jättiläisen kuhnepytty, suurin, 10.3 m syvä ja 4,2 m leveä hiidenkirnu Maailman ja Suomen Suuratlas, sivu 294, WSOY, Instituto Geografico Agostini, Novara, Igda, 1985, ISBN 951-0-12598-9 
* Nojatuoli
* Menninkäisen pesä
* Vuorenhaltia
* Vakka
* Jäävaurio
* Tonttu
* Päärynä
* Tulipunakukka
* Kukkaro 
* Kohiseva
* Koskenlaskija
* Luiskahdus
* Hiisi
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Askolan kirnukallioiden hiidenkirnupuisto kutkuttaa mielikuvitusta. Blogi. Retkipaikka.fi
Luokka:Suomen hiidenkirnut
Luokka:Askola
Luokka:Suomen luonnonmuistomerkit
Askolan pääkirjasto

Askolan pääkirjasto on Askolan kirkonkylässä toimiva yleinen, vuonna 1876 alkunsa saanut Askolan kunnan pääkirjasto. Askolan kirjasto toimii paitsi pääkirjastorakennuksen, myös Monninkylän kirjaston ja verkkokirjaston välityksellä.
Verkkokirjasto on toteutettu osana useiden Uudenmaan kirjastojen muodostamaa seudullista kirjastokimppaa eli Helle-kirjastoja, jonka osa Askolan kunnankirjasto on. Muiden Helle-kirjastojen palvelut ovat myös askolalaisten käytettävissä. 
== Lähteet ==
Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot
Luokka:Askolan rakennukset ja rakennelmat
Askolan seurakunta

Askolan seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka kuuluu Helsingin hiippakuntaan ja Porvoon rovastikuntaan.
Askolan seurakunta erotettiin Porvoon seurakunnasta kappeliseurakunnaksi vuonna 1639, ja itsenäinen seurakunta siitä tuli vuonna 1896. Askolan kirkko valmistui vuonna 1799.
Vuonna 2014 seurakunnan jäsenmäärä oli 3 962.
== Lähteet ==
==Kirjallisuutta==
* R. Hausen, Anteckningar om Askola kapellkyrka (Finska Vetenskaps-Societetens Bidrag 44)
Luokka:Helsingin evankelis-luterilaisen hiippakunnan seurakunnat
Luokka:Askola
Aspiraatio (fonetiikka)

Aspiraatio fonetiikassa liittyy obstruenttien ääntymiseen. Aspiraatiolla voidaan tarkoittaa joko ilmanpaineen voimakkaasta laukeamisesta syntyvää h-maista lisä-äännettä tai klusiilin laukeamisen jälkeistä soinnitonta vaihetta. Äänteestä, johon liittyy aspiraatio, käytetään nimeä aspiraatta.Opiskelijakirjasto Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa aspiraatio merkitään pienellä h-kirjaimella , esimerkiksi .
Voimakas aspiraatio kuuluu esimerkiksi englannin kielen sanassa pea [p]:ssä vokaalin edellä. Aspiraatio voi olla kestoltaan jopa samanpituinen kuin tavallinen äänne. Tämän vuoksi puhujat, joiden äidinkielessä ei aspiraatiota esiinny, saattavat kuulla aspiraation erilliseksi äänteeksi.
Ruotsin kielessä aspiraatio esiintyy riikin-, mutta ei suomenruotsissa. Suomenruotsissa aspiraatat ovat korvautuneet suomen kielen vaikutuksesta geminoituneilla k- p- ja t-äänteillä. Tämä suomenruotsin erikoisuus kiinnostaa monia germaanisten kielten tutkijoita.
Suomen kielestä puhuttaessa aspiraatio-sanalla on joskus viitattu rajakahdennukseen.Otavan iso tietosanakirja, artikkeli aspiraatio
==Lähteet==
*
===Viitteet===
Luokka:Fonetiikka
Aspiraatio (lääketiede)

Aspiraatio on lääketieteellinen termi, jolla on kaksi eri merkitystä;
# henkeen vetäminen, keuhkoihin vetäminen;
# nesteen imeminen ontelosta; esimerkiksi veren tai liman imeminen alipainetta synnyttävällä laitteella
== Lähteet ==
Luokka:Lääketiede
Assimilaatio (fonetiikka)

Assimilaatio foneettisena ilmiönä tarkoittaa äänteen muuttumista toista äännettä muistuttavaksi tai jopa sulautumista siihen. Suomen kielessä assimilaatio on ominaista etenkin n:lle. Esim. suomen sananmuodoissa, joiden loppuäänne on yleensä n, tämä n tavallisesti korvautuu p-alkuisen sanan edellä tavallisesti m:llä ja k-alkuisen sanan edellä tavallisesti äng-äänteellä. Kirjoituksessa tätä ei merkitä. Sen sijaan potentiaalin ne-tunnuksen ja toisen partisiipin nut-, nyt- tai nee-tunnuksen alku-n:n assimiloituminen edeltävän konsonantin kaltaiseksi merkitään, esimerkiksi juossee (ilman assimilaatiota olisi juosnee), ollut (ilman assimilaatiota olisi olnut). Toisaalta tällaisen tunnuksen edellä t-loppuisessa vartalossa t assimiloituu n:ksi, esim. osannut (ilman assimilaatiota olisi osatnut), osannee (ilman assimilaatiota olisi osatnee).
Ruotsin kielessä imperfektin tunnuksen -de alku-d assimiloituu soinnittoman konsonantin edellä sitä muistuttavaksi soinnittomaksi äänteeksi, t:ksi, esim. läste (ilman assimilaatiota olisi läsde).
== Lähteet ==
*
=== Viitteet ===
Luokka:Fonetiikka
Association of MBAs

Association of MBAs (AMBA) on Lontoossa sijaitseva, kansainvälisesti tunnettu ja arvostettu puolueeton arviointi- ja asiantuntijaorganisaatio, joka myöntää kansainvälisiä akkreditointeja (laatuhyväksyntä) MBA.- ja EMBA-koulutusohjelmille. Se on akkreditoinut koulutusohjelmia noin 170 korkeakoulussa yli 70 maassa. 
AMBAn myöntää akkreditointejaan vain pienelle määrälle ohjelmia, joiden tulee täyttää korkeat kansainväliset johtamiskoulutuksen laatuvaatimukset. Arviointiprosessi toimii myös koulutusohjelman strategisen kehittämisen työkaluna, sillä arvioijat antavat prosessin aikana myös kehitysehdotuksia, joiden avulla ohjelmasta voidaan kehittää entistä vaikuttavampi ja laadukkaampi. 
==AMBA-akkreditointeja Suomessa==
Helsingin Kauppakorkeakoulun MBA-ohjelma sai AMBA-akkreditoinnin ensimmäisen kerran vuonna 1997 ja sen EMBA-koulutusohjelma vuonna 2004. Vuonna 2007 se sai AMBA-akkreditoinnin koko MBA-portfoliolleen. 
Hankenin MBA-ohjelma on saanut akkreditoinnin 2008 .
Jyväskylän yliopiston MBA-ohjelma sai AMBA-akkreditoinnin vuonna 2011. Sillä meni laatutunnustuksen tavoitteluun noin kolme vuotta, vapaaehtoisen hakemuksen jälkeen hakuprosessissa oli monia vaiheita, jotka huipentuivat vuoden 2010 lopulla tehtyyn arviointivierailuun.
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
*AMBA:n sivut
Luokka:Kansainvälinen koulutus
Assosiaatio

Assosiaatio (lat. a + sociare 'liittää') voi tarkoittaa seuraavia asioita:
*Vapaa assosiaatio, eräs psykoanalyysin menetelmä.
*Liitto, ryhmä henkilöitä, organisaatioita tai valtioita, jotka tekevät vapaaehtoisen liittosopimuksen jonkin yhteiseen päämäärän saavuttamiseksi.
*Yhdistys, luonnollisten henkilöiden, oikeuskelpoisten yhteisöjen tai molempien jotakin tarkoitusta varten perustama organisaatio.
*Mielleyhtymä, sanojen ja asioiden yhdistyminen toisiinsa ihmisen mielessä.
*Assosiaatio (ohjelmointi), olio-ohjelmoinnissa luokkien välinen relaatio.
*Tähtiassosiaatio, joukko samalla alueella liikkuvia, todennäköisesti samaan aikaan syntyneitä tähtiä.
*Konnotaatio ja denotaatio, semiotiikassa, logiikassa ja kielitieteessä käytettyjä käsitteitä.
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Assosiaatio (psykologia)

Assosiaatio tai mielleyhtymä viittaa yhteyteen käsitteellisten entiteettien tai mielikuvien välillä joka aiheutuu mielikuvien samankaltaisuudesta tai mielikuvien läheisyydestä tilassa tai ajassa. Assosiaatiota käsitteli jo Platon ja Aristoteles erityisesti liittyen peräkkäisiin muistitapahtumiin, ja sen käsittelyä jatkoivat filosofit kuten John Locke, David Hume, David Hartley, James Mill, John Stuart Mill ja Alexander Bain. Assosiaatio on käytössä modernissa psykologiassa esimerkiksi ehdollistumisessa ja muistin neuroverkkomalleissa.
== Katso myös ==
* Serendipisyys
Luokka:Mielenfilosofia
Asta Ovaska

Asta Helena Ovaska (o.s. Hovi, s. 29. heinäkuuta 1963 Ruotsinpyhtää) on suomalainen kuulantyöntäjä. Ovaska saavutti 11 suomenmestaruutta ulkoradoilla peräkkäisinä vuosina 1983–1993. Hänen ennätystuloksensa 18,57 metriä vuodelta 1989 on voimassa oleva Suomen ennätys. Ovaska on voittanut kuulantyönnössä eniten suomenmestaruuksia. Hän saavutti vielä vuosina 1999 ja 2000 SM-hopeaa palattuaan kilpakentille tauon jälkeen. Ovaskan seura on Ruotsinpyhtään Kisailijat.
Ovaska kilpaili arvokisoissa ulkoradoilla kolmasti ja hallissa kaksi kertaa. Stuttgartin EM-kisoissa 1986 hän oli karsinnassa 15:s eikä selviytynyt loppukilpailuun. MM-kisoihin hän osallistui Roomassa 1987 ja Tokiossa 1991 ja jäi molemmilla kerroilla karsinnassa sijalle 17. Sisäratojen EM-kilpailuissa hän sijoittui kuudenneksi Madridissa 1986 halliennätyksellään 17,84 ja kahdeksanneksi Budapestissa 1988.
== Saavutukset ==
;Ulkoradat:
*SM-kulta 1983, 1984, 1985, 1986, 1987, 1988, 1989, 1990, 1991, 1992, 1993
*SM-hopea 1979, 1999, 2000
*SM-pronssi 1982
;Sisäradat:
*SM-kulta 1984, 1985, 1986, 1988, 1989, 1990, 1992
;Ennätykset:
*Ulkoradat: 18,57 m SE
*Sisäradat: 17,84 m SE
== Lähteet ==
*Asta Ovaska Tilastopajan tietokannassa
Luokka:Suomalaiset kuulantyöntäjät
Luokka:Vuonna 1963 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Asteikko

Asteikko eli skaala on jaotus, jota käytetään mittaamiseen tai havaintojen arvioimiseen.
Tilastotieteessä mitta-asteikot jaetaan neljään luokkaan.
Luonnontieteissä käytettäviä asteikkoja:
*Richterin asteikko
*Celsiusasteikko
*Fahrenheitasteikko
*Kelvinasteikko
Muita asteikkoja:
*Sävelasteikko
== Katso myös ==
* Skaala
Astrid (satelliitti)

Astrid-1 ja Astrid-2 olivat ruotsalaisia mikrosatelliitteja. Ne rakensi Swedish Space Corporation ja rahoitti Ruotsin avaruushallinto. Ne laukaistiin Kosmos-3M-raketeilla Plesetskin kosmodromilta 24. tammikuuta 1995 ja 10. joulukuuta 1998 noin tuhat kilometriä korkeille naparadoille.
Astrid-1 
* lento 24.1.–27.9.1995, sähköjärjestelmän vika lopetti tiedelaitteiden toiminnan
* massa 27 kg 
* teho 12 W hyötykuormille, kaikkiaan 38 W
* tiedelaitteet: PIPPI (Prelude in Planetary Particle Imaging), EMIL (Electron Measurements - In-situ and Lightweight) MIO (Miniature Imaging Optics) ja revontulikamera 
* kustannus 1,4 miljoonaa dollaria laukaisu mukaan lukien. 
Astrid-2
* 10.12.1998–24.7.1999
* massa alle 30 kg
* teho 90 W, josta 16 W hyötykuormalle
* tiedelaitteet: EMMA (Electrical and Magnetic field Monitoring of the Aurora), LINDA (Langmuir INterferometer and Density experiment for Astrid-2), MEDUSA (Miniaturized Electrostatic DUal-tophat Spherical Analyzer) ja PIA (Photometers for Imaging the Aurora). 
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Astrid-1 at Swedish Space Corporation
* Astrid-2 at Swedish Space Corporation
* Astrid-1 Quicklook 
* Astrid-2 Quicklook 
* Astrid-1 at Astronautix
* Astrid-2 at Astronautix
* Energetic Neutral Atom Imaging By The Astrid Microsatellite
Luokka:Satelliitit
Astrid Kirchherr

Astrid Kirchherr (20. toukokuuta 1938 Hampuri, Saksa – 13. toukokuuta 2020 Hampuri) oli saksalainen valokuvaaja. Hänet tunnetaan erityisesti The Beatlesin jäsenistä ottamistaan kuvista yhtyeen uran alkuvaiheessa 1960-luvun alussa, jolloin yhtye vietti paljon aikaa Hampurissa. Beatlesiin kuuluivat tuolloin John Lennon, Paul McCartney, George Harrison, Pete Best sekä Stuart Sutcliffe, jonka kanssa Kircherr kihlautui.
Vuoden 1967 jälkeen Kircherr valokuvasi harvakseltaan. Hänen Beatles-kuvistaan on kuitenkin järjestetty näyttelyitä Hampurissa, Bremenissä, Lontoossa, Liverpoolissa, New Yorkissa, Washingtonissa, Wienissä ja Rock and Roll Hall of Famessa. Hän julkaisi kuvistaan myös kolme kirjaa.
== Lähteet ==
== Antsadata-kohde ==
Luokka:Saksalaiset valokuvaajat
Luokka:Vuonna 1938 syntyneet
Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Asunto-osakeyhtiölaki

Asunto-osakeyhtiölaki säädettiin Suomessa ensimmäistä kertaa vuonna 1926. Tätä lakia edelsi yleinen osakeyhtiölaki, ja lisäksi käytettiin yhtiöjärjestyksiin otettuja erillisiä määräyksiä. Asunto-osakeyhtiölakiin tehtiin pieniä teknisiä muutoksia vuonna 1978, mutta suuremmin sitä uudistettiin vasta vuonna 1991. Muutoksen syynä olivat kasvaneet peruskorjaustarpeet, joiden toteuttamista helpotettiin uudella lainsäädännöllä. Lain kokonaisuudistus tapahtui vuonna 2010, jolloin se irrotettiin kokonaan osakeyhtiölaista. Lain nykymuotoa sovelletaan kaikkiin osakeyhtiöihin, jotka on rekisteröity Suomen lain mukaisesti asunto-osakeyhtiöinä. 
Asunto-osakeyhtiö määritellään laissa osakeyhtiöksi, jonka tarkoituksena on omistaa ja hallita vähintään yhtä rakennusta tai sen osaa, joissa huoneistojen lattiapinta-alasta
yli 50 % on osakashallinnassa olevia asuinhuoneistoja. Mikäli huoneistojen pinta-alasta alle 50 % on asuinkäytössä, kyseessä on keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö.
Asunto-osakeyhtiölaki edellyttää, että asunto-osakeyhtiöllä on yhtiöjärjestys. Yhtiöjärjestyksessä on mainittava muun muassa yhtiön toiminimi, jokaisen osakehuoneiston sijainti kiinteistöllä tai rakennuksessa, osakkeiden järjestysnumerot ja tiedon, millä osake(ryhmällä) hallitaan mitäkin osakehuoneistoa. Asunto-osakeyhtiön jokainen osake tuottaa siis yksin tai toisten osakkeiden kanssa oikeuden hallita yhtiöjärjestyksessä määrättyä huoneistoa tai muuta osaa yhtiön hallinnassa olevasta rakennuksesta tai kiinteistöstä.
Asunto-osakelailla säädetään yhtiöjärjestyksen lisäksi muun muassa seuraavista asioista: yhtiövastikkeet, kunnossapito, muutostyöt, yhtiökokous, hallitus ja isännöitsijä, osakkeen ottaminen hallintaan, rahoitusasiat ja osakeyhtiön perustaminen. 
==Lähteet==
Luokka:Kiinteistöoikeus
Luokka:Suomen laki
Asuntoesittely

Asuntoesittely on kiinteistönvälittäjien ja asunnon myyjien käyttämä termi. Asunnon esittelyssä on mahdollisuus tutustua myytävänä olevaan asuntoon ja nähdä siitä tarkemmat tiedot sekä esittää myyjälle tai välittäjälle tarkentavia lisäkysymyksiä. Esittelyssä on yleensä mahdollista tehdä ostotarjous kaupan kohteesta. 
==Katso myös==
* Asuntokauppa
* Kiinteistön kauppa
==Aiheesta muualla==
* Asuntojen.hintatiedot.fi -palvelu
Luokka:Kiinteistöala
Asuntosäätiö

Asuntosäätiö on kuuden kansalaisjärjestön vuonna 1951 perustama säätiö, jonka perustamisen tavoitteina oli asuntopulan voittaminen ja tavallisten ihmisten asumistason kohottaminen. Tarkoituksena on yhä hyvien asuinalueiden suunnittelu ja rakennuttaminen. Perustajat olivat Väestöliitto, Mannerheimin Lastensuojeluliitto, Vuokralaisten keskusliitto, Invalidiliitto, Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö (SAK) ja Virkamiesliitto.Perustajajärjestöt ovat yhä mukana toiminnassa siten, että heillä on edustajansa Asuntosäätiön valtuuskunnassa ja hallituksessa. Yritysesittely Säätiön ensimmäinen toiminnanjohtaja oli Väestöliiton toiminnanjohtaja Heikki von Hertzen.
Asuntosäätiö-konserni on Suomen neljänneksi suurin asuinkiinteistöjen omistaja. Sen tytäryhtiö Asuntosäätiön Asumisoikeus Oy on Suomen suurin asumisoikeusyhtiö. 
Asuntosäätiön visiona on tarjota parasta asumista elämän eri vaiheisiin. Missio on hyvä koti kaikille. 
Asuntosäätiön rakennuttamia ovat muun muassa Espoossa Tapiolan puutarhakaupunki, Soukka ja Kivenlahti. Se omistaa vuokra- ja asumisoikeusasuntoja.
Asuntosäätiö-konsernin toimitusjohtaja on Esa Kankainen.
== Lähteet ==
*Asuntosäätiö
==Viitteet==
==Aiheesta muualla==
* – Teos antaa kriittisen kuvan Tapiolasta.
A
Asystole

Asystole ( tai asystole) on täydellinen sydänpysähdys, jossa sydämessä ei ole ollenkaan mekaanista tai sähköistä toimintaahttp://emedicine.medscape.com/article/757257-overview. Asystole ei yleensä tule itsestään, vaan sitä ennen esiintyy pitkä sykkeetön sähköinen toiminta (PEA) tai kammiovärinä.
==Oireet==
Lyhyen asystolen oireet ovat hetkellinen huimaus ja tajuttomuus. Lyhyt asystole aiheutuu yleensä sinuspysähdyksestä, jolloin sydämen normaali tahdistin (sinussolmuke) lakkaa toimimasta hetkellisestihttp://ewhweb1.webhotelli.fi/~ensihoit/ensihoitonetti/index.php?option=com_content&task=view&id=17&Itemid=1. Pitkäkestoisemman asystolen oireet ovat samat kuin muissakin sydänpysähdyksen tyypeissä: nopea tajuttomuus, sykkeen puuttuminen ja lopulta elinten ja erityisesti aivojen vaurioituminen hapenpuutteen takia.
==Hoito==
Asystolessa tärkeä ensihoito on painelu-puhalluselvytys, jotta sydämeen saataisiin aikaan kammiovärinä, joka voitaisiin defibrilloida (kääntää sähköllä) normaaliksi rytmiksi. Painelu-puhalluselvytyksellä saadaan myös aikaan pientä verenkiertoa, jolla potilas saadaan pidettyä hengissä tarpeeksi kauan ambulanssin saapumiseen asti. Toisin kuin yleensä kuvitellaan, asystolea itseään ei voi defibrilloida, koska kaikki sydämen solut ovat jo repolarisoituneet.
==Selviytyminen==
Sinuspysähdykset eivät yleensä aiheuta komplikaatioita ja potilaat, joilla niitä esiintyy parantuvat täysin tahdistimien avulla. Tapauksissa, joissa tavataan pitkäkestoista asystolea on sitä usein edeltänyt pitkäkestoinen kammiovärinä, jolloin verenkierto on ollut pysähtynyt yli 10 minuuttia, jopa puoli tuntia, jolloin potilaan aivot ovat yleensä pahasti vaurioituneet tai kokonaan kuolleet.
==Lähteet==
Luokka:Kuolema
Atlas (mytologia)

Atlas () on eräs kreikkalaisen mytologian titaani, Iapetoksen ja nymfi Klymenen poika ja Prometheuksen veli. Atlas johti taistelua sodassa titaanien puolella Olympos-vuoren jumalia vastaan. Voitettuaan titaanit Zeus rankaisi Atlasta antamalla taivaanpallon hänen kannateltavakseen.
Yhtenä urotekonaan Herakles huijasi Atlaksen hakemaan hesperideiltä kultaisia omenoita tarjoutumalla pitämään taivaankantta sen aikaa. Kun Atlas palasi omenoiden kanssa, hän päätti ettei ota taivasta takaisin Herakleelta. Herakles huijasi häntä taas suostumalla ottamaan tämän paikan, jos Atlas pitäisi taivaanpalloa vielä sen aikaa, että Herakles saisi taitettua viittansa harteidensa pehmusteeksi. Atlas suostui ja Herakles poistui paikalta. Myöhemmin kun Herakles kuoli ja hänen kuolematon puolensa pääsi Olympokselle, Atlaksen kerrottiin horjahtaneen Herakleen tuomasta ylipainosta.
Atlas-taru muistuttaa vähäaasialaista myyttiä maailman jättiläisestä Upellurista. Tarinaan liittyvä kaukainen lännessä sijaitseva vuori lienee Teide-tulivuori Teneriffalla.
Myöhemmässä traditiossa myytti Atlaksesta taivaankantajana sekoittui muihin tarinoihin ja konkretisoitui edelleen. Hänet esitettiin vaikutusvaltaisena ja suurikokoisena kuninkaana, jolla oli laaja tietämys tähtitieteestä. Kun Perseus saapui hänen luoksensa pyytäen suojaa päänsä päälle sitä kuitenkaan saamatta, Perseus muutti mukanaan kantamallaan Medusa-hirviön päällä Atlaksen valtavaksi vuoreksi. Näin kreikkalaiset selittivät Atlasvuorten syntyneen.
Atlas on usein käytetty ikoni länsimaisessa kulttuurissa ja symboloi voimaa ja kestävyyttä. Hänet kuvataan usein polvistuneena toiselle polvelle kannattelemassa harteillaan maapalloa. Tällainen kuva on muun muassa Yrjö Karilaan laatiman tietokirjan Pikku jättiläisen tunnus. Atlantti tarkoittaa Atlaksen merta. Atlas on myös yritysten ja tuotteiden usein käyttämä nimi.
==Lähteet==
Luokka:Kreikkalainen mytologia
Luokka:Titaanit
Atro Kahiluoto

Atro Kaarlo Kahiluoto (s. 12. maaliskuuta 1959 Tampere) on suomalainen teatteriohjaaja. Kahiluoto valmistui Teatterikorkeakoulusta taiteen maisteriksi vuonna 1996http://www.naytelmat.fi/index.php?view=writer&id=1141. Hän on toiminut muun muassa Ylioppilasteatterin, Teatteri Jurkan ja Rovaniemen Teatterin johtajana ja opettanut Teatterikorkeakoulussa. Kahiluoto oli perustamassa Esitystaiteen seuraa vuonna 2009 ja toimii yhä seuran hallituksessahttp://esitystaiteenseura.wordpress.com/historia/ . Kahiluoto toimi Suomen Teatteriohjaajien Liiton puheenjohtajana vuosina 2006 ja 2007. Hänen puolisonsa on kansanedustaja Outi Alanko-Kahiluoto ja heillä on kaksi lasta.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat
Luokka:Suomalaiset teatterinjohtajat
Luokka:Vuonna 1959 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Au

Au tarkoittaa seuraavia:
* Afrikan unioni, AU, 53 Afrikan valtion muodostama yhteistyöjärjestö
* Alastaron Urheilijat, AU, suomalainen urheiluseura
* Alavuden Urheilijat, AU, suomalainen urheiluseura
* aliupseeri, au, sotilasarvoltaan upseereiden ja miehistön väliin sijoittuva sotilasjohtaja
* astronominen yksikkö, tunnus AU, au, a.u. tai ua, englannin sanoista astronomical unit, Maan keskimääräinen etäisyys Auringosta
* au, tiedostomuoto
* Au, Sydän, sydän -yhtyeen albumi
* Au, kunta Sveitsissä, Sankt Gallenin kantonissa
* Auran rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Au, rautatieasema Suomessa
* 
* 
* avioliiton ulkopuolella, au., avioliiton ulkopuolella syntyneestä lapsesta käytettävä merkintä
* kaupungin vuonna, a.u., latinan sanoista anno urbis, vuosiluvun lisämerkintä, jonka pohjana on Rooman perustamisajankohta
* .