nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Pyökkipoimulehti

Pyökkipoimulehti (Alchemilla xanthochlora) on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon, poimulehtien (Alchemilla) sukuun kuuluva monivuotinen kasvilaji. Sen tunnusomaisia piirteitä ovat vaaleanvihreät sekä pyöreäliuskaiset lehdet, jotka ovat yläpinnoiltaan kaljuja ja alapinnoiltaan tiheäkarvaisia.
Pyökkipoimulehti voi kasvaa noin parikymmentä senttimetriä korkeaksi. Sen varsissa sekä lehtiruodeissa on siirottava tai hieman ylöspäin suuntautunut karvoitus, joka yltää lähes kukintoihin asti. Lehtien tyvitupet ovat kalvaita tai ruskeita, mutta eivät viininpunaisia. Lehdet ovat vaaleanvihreitä ja yläpinnoiltaan kaljuja, mutta alapinnoiltaan tiheän karvoituksen peittämiä. Lehdissä on noin kymmenen liuskaa, jotka ovat melko lyhyitä ja pyöreäkärkisiä. Kunkin liuskan laidoilla on yli 17 hammasta. Pyökkipoimulehden kukat ovat pieniä sekä kellanvihreitä ja ne sijaitsevat harvahkoina rykelminä. Kukkaperät ja kukkapohjukset ovat kaljuja. Pyökkipoimulehti kukkii touko–kesäkuussa.
Pyökkipoimulehti kasvaa rantavalleilla, niityillä sekä teiden varsilla. Pyökkipoimulehteä tavataan lähes koko Euroopassa, joskin pohjoisimmissa osissa vain satunnaisesti. Suomessa pyökkipoimulehteä on havaittu siellä täällä eri puolilla maata keskimäärin kerran tai pari vuosikymmenessä. Suomea lähimmät vakiintuneemmat esiintymät ovat Etelä-Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Puolassa, Liettuassa sekä Venäjän Kaliningradin alueella.
Pyökkipoimulehden tieteellisen nimen lajinimi (xanthochlora) tulee kreikan kielen sanoista xanthos (suom. keltainen) ja chloros (suom. vihreä) tarkoittaen keltavihreää.
== Lähteet ==
Luokka:Poimulehdet
Pyörimisnopeus

Pyörimisnopeus eli kierrostaajuus, joskus myös kierrosnopeus tai kierrosluku (tunnus n) on suure, joka ilmoittaa, montako kierrosta jokin kappale pyörähtää akselinsa ympäri aikayksikössä. Tasaisessa pyörimis­liikkeessä pyörimis­nopeus on samalla pyörähdysajan käänteisluku.
Samantapainen suure on kulmanopeus, mutta se kertoo kierroksien sijaan kulmamuutoksen aikaa kohti. Pyörivässä liikkeessä kulmanopeus saadaan kertomalla pyörimisnopeus 2 π:llä.
SI-järjestelmässä pyörimis­nopeuden yksikkönä on kierros sekunnissa (s−1 tai r/s). Vaihtoehtoisesti yksikkönä voi olla kierros minuutissa (min−1 tai r/min), josta esimerkiksi moottoreiden käyntinopeutta kuvattaessa käytetään usein lyhennettä RPM (englanniksi rotations per minute tai revolutions per minute).
== Lähteet ==
Luokka:Suureet
Luokka:Klassinen mekaniikka
Päivi Tikkanen

Päivi Marja Sinikka Tikkanen (o.s. Kunttu, s. 19. tammikuuta 1960 Savitaipale) on suomalainen kestävyysjuoksija.
Tikkasella on yhteensä 22 ratamatkojen Suomen mestaruutta Kalevan kisoista joista 10 tuli peräkkäin 3 000 metrin juoksusta. Lisäksi hänellä on neljä Suomen mestaruutta maastojuoksussa ja yksi puolimaratonilla. Himmeämpiä mitaleita Suomen-mestaruuskilpailuista hänellä on 24 kappaletta ja henkilökohtaisia SM-mitaleita yhteensä 49 kappaletta. Vielä 41-vuotiaana vuonna 2001 hän juoksi pronssille Kalevan kisoissa 5 000 metrillä. Tikkanen on eniten mitaleita ja Kalevan malja -pisteitä kerännyt yleisurheilija.SUL.fi Suomi–Ruotsi-maaotteluun Tikkanen osallistui 16 kertaa joissa kertyi yhteensä 27 kilpailua.
Kansainvälisellä tasolla Tikkanen menestyi parhaiten 3 000 metrin juoksussa josta hänellä on neljäs sija Tokion MM-kisoista 1991 ja kuudes sija Splitin EM-kisoista 1990. Tokion MM-kisoissa Tikkanen juoksi vieläkin voimassa olevan Suomen ennätyksen 8.41,30. Puolimaratonin MM-kisoissa 1992 Tikkanen sijoittui sijalle 13. Vuonna 1989 hän voitti Berliinin maratonin silloisella Suomen ennätys -ajalla 2.28.45.
Tikkanen edusti Viipurin Urheilijoita ja häntä valmensi myös kestävyysjuoksijana tunnettu miehensä Esa Tikkanen.
== SM-mitalit ==
* 1 500 m
** Kultaa: 1987, 1990 
** Hopeaa: 1985, 1991
** Pronssia: 1984, 1992, 1994, 1995
* 3 000 m
** Kultaa: 1985–1994 (10 kpl) 
** Pronssia: 1983, 1984 
* 5 000 m
** Kultaa: 1996, 1998
** Hopeaa: 1995
** Pronssia: 2001
* 10 000 m
** Kultaa: 1989–1992, 1995–1998 (8 kpl)
** Hopeaa: 1988, 1993
** Pronssia: 1986, 1999
* Puolimaraton
** Kultaa: 1998
* Maastojuoksu 5 km
** Kultaa 1986, 1990 
** Hopeaa 1984, 1988, 1989, 1991, 1992 
** Pronssia 1985, 1987
* Maastojuoksu 6 km
** Kultaa 1993, 1998
** Hopeaa 1999
== Katso myös ==
* Luettelo 3 000 metrin juoksun Suomen mestareista
== Lähteet ==
* 
* 
=== Viitteet===
==Aiheesta muualla==
* Ylen Elävä arkisto: Päivi Tikkasen tuplapotti 1985
Luokka:Suomalaiset kestävyysjuoksijat
Luokka:Suomalaiset maastojuoksijat
Luokka:Vuonna 1960 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Päivikki

Päivikki on suomalainen naisen etunimi, jonka nimipäivää vietetään 16. kesäkuuta. Päivi-nimen esimuoto on suomen kielen päivä-sana. Päivikin nimipäivä oli vuodesta 1929 lähtien 30. kesäkuuta, mutta vuonna 1950 se siirrettiin kesäkuun 16. päivään, joka on myös Päivin nimipäivä. Väestörekisterikeskuksen mukaan Päivikki-nimen saaneita on Suomessa vuoden 2009 kesäkuuhun mennessä mennessä kaikkiaan 10 588 naista ja alle 10 miestä.
Päivikki on luultavasti muodostettu Päiviön sisarnimeksi. Nimi myös ilmentää vuorokaudenaikoja aikaisempien Iltan ja Aamun rinnalla.
== Tunnettuja Päivikkejä ==
* Päivikki Antola, uskontotieteilijä, etnologian ja folkloristiikan professori
* Päivikki Elomaa, koripalloilija, pesäpalloilija ja keilaaja
* Päivikki Palosaari, hotelli- ja ravintola-alan yrittäjä
== Lähteet ==
Luokka:Etunimet
Päivä

Päivä on vuorokauden valoisa aika. Maapallon alue, jossa on päivä, on silloin kääntyneenä Aurinkoon päin. Päivällä voidaan tarkoittaa myös koko vuorokautta. 
Kukin kalenteripäivä voidaan tunnistaa sen päivämäärän mukaan. Päivän lyhenne on pv ja kansainvälisesti d.
Biologisesti päivä on toiminnan aikaa vuorokaudesta. Auringon lämmön ansiosta päivälämpötila on yölämpötilaa korkeampi. Auringon valo saa kasvit kasvamaan ja viherkasvit yhteyttämään. Keväällä lisääntyvä auringonvalo saa eläinkunnan lisääntymistoiminnot alkuun.
==Seisaukset ja tasaukset==
Talvipäivänseisaukseksi kutsutaan sitä päivää vuodessa, jolloin auringon aika taivaanrannan yläpuolella on pienin. Kesäpäivänseisaus on taas vuorostaan se päivä, jolloin aurinko on näkyvillä pisimpään.
Kaamokseksi sanotaan sitä aikaa, kun aurinko ei nouse lainkaan. Kaamos esiintyy vain lähellä pohjois- ja etelänapaa. Yöttömäksi yöksi sanotaan vastaavasti päinvastaista aikaa, jolloin aurinko ei laske lainkaan.
Kevätpäiväntasaukseksi sanotaan päivää, jolloin päivä vaihtuu yötä pidemmäksi. Vastaavasti syyspäiväntasaus on päivä, jolloin yö muuttuu päivää pidemmäksi.
==Katso myös==
* Aika
* Yö
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
*US Navy laskureita
*Auringon käytös grafiikkana
*Päivänvalokartta
*Päivälaskuri
Luokka:Ajan yksiköt
Luokka:Vuorokaudenajat
Päivä (täsmennyssivu)

Päivä voi tarkoittaa seuraavia:
* päivä, varsinkin ajanlaskussa sama kuin vuorokausi
* päivä, vuorokauden valoisa osa 
* päivä, aurinko
* päivä, työelämässä toisinaan sama kuin työpäivä
* Päivä, vuosina 1907–1911 ilmestynyt kulttuurilehti
* Päivä, naisen etunimi
* Päivä Osakeyhtiö, kristillinen kustantamo
Päivä (yritys)

Päivä Osakeyhtiö on vuonna 1962 Hämeenlinnaan perustettu kristillinen kustantamo. Sen omistaa Suomen Vapaakirkko. Kristillisten kirjojen lisäksi yhtiö kustantaa CD- ja DVD-julkaisuja, nuottikirjoja, kalentereita sekä lehtiä. 
== Aiheesta muualla ==
* Viralliset sivut
Luokka:Suomalaiset kirjankustantamot
Luokka:Suomalaiset levy-yhtiöt
Luokka:Suomen Vapaakirkko
Päivätär

Päivätär on suomalaisessa muinaisuskossa auringon sekä päivän jumalatar ja kaunis neito, jonka toveri tai jopa kaksoisolento on yhtä lailla kaunis kuun jumalatar Kuutar. Päivätär ja Kuutar omistavat kuun kultaa ja auringon hopeaa, joita näkyy kuun ja auringon hohteessa, ja ehkä myös ”kultareunaisissa” pilvissä auringonlaskun aikaan.
Päivätär ja Kuutar näkyvät toisinaan Pohjolan tyttären tavoin taivaalla kehräämässä kulta- ja hopealankaa sekä kutomassa siitä kultaisia ja hopeisia vaatteita. Kalevalaisissa runoissa neidot pyytävät Päivättäreltä ja Kuuttarelta kaunistuksekseen kultaisia ja hopeisia koruja sekä vaatteita.
Professori Anna-Leena Siikala pitää mahdollisena, että Päivätär oli elämää ja valoa hallinnut jumala. Kristillisellä kaudella hänet korvasi Neitsyt Maria. 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Luokka:Kuun jumalattaret
Päiväys

Päiväys eli päivämäärä (lyhenne pvm.) on vakiintunut tapa ilmaista tietty päivä jonkin ajanlaskukäytännön mukaisesti. Päiväyksellä viitataan käytetyn kielen tai kulttuuripiirin valta-ajanlaskuun, länsimaissa gregoriaaniseen kalenteriin.
==Gregoriaanisen ajanlaskun päiväys==
Gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa päiväyksessä ilmoitetaan yleensä päivä, kuukausi ja vuosi. Seuraavassa on lueteltu erilaisia päiväyksen merkitsemistapoja (p = kuukauden päivän järjestysnumero, k = vuoden kuukauden järjestysnumero, v = kuluva vuosi):
Suomessa päiväyksen muotoja ovat:
* p. kuukausi + -ta v — esimerkiksi 23. toukokuuta 2004 (luetaan: kahdentenakymmenentenäkolmantena toukokuuta kaksituhattaneljä)
* p.k.v — esimerkiksi 21.5.2004
* p.k. — esimerkiksi 23.5. (kahdeskymmeneskolmas viidettä)
Numeroin ilmaistu päivämäärä kirjoitetaan koodinluonteisuutensa takia kokonaan ilman välilyöntejä (ei: ”23.5. 2004” eikä: "23. 5. 2004").SFS 4175, s. 33. Päiväyksissä ei käytetä etunollia: ”04.08.2013” (pitää olla: 4.8.2013).Kielikello 2/2006, s. 58. (Poikkeuksena ISO 8601:n mukainen käyttö.)
Päivämäärän numeerisessa muodossa piste on tulkittava järjestysluvun osoittavaksi merkiksi, ei lukuerottimeksi. Nykyään näkee varsin usein käytettävän väärää merkintätapaa, esimerkiksi "23.5" ilman kuukauden jäljessä olevaa pistettä. Tämä lienee omaksuttu amerikkalaisten tietokoneohjelmien tavasta merkitä päivämääriä ottamatta huomioon kansallisia standardeja.
Amerikkalainen päiväys on muotoa:
* k/p/v — esimerkiksi 5/23/2004
* kuukausi p, v — esimerkiksi May 23, 2004
* kuuk. p, v — esimerkiksi Nov 21, 2004 (November, marraskuu)
Kansainvälinen ISO 8601 -standardi määrittelee päiväyksen muotoon:
* v-k-p — vakiomäärä numeroita, eli käyttäen aina tarvittaessa etunollia — esimerkiksi 2004-05-23
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Miten päiväys merkitään? – Kotimaisten kielten keskus.
Luokka:Kalenterit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Päivölä

Päivölä tarkoittaa seuraavia asioita:
*Päivölä, kylä Inkoossa
*Päivölä, suomalaisessa kansantarustossa päivättärien ja päivän poikien koti sekä suurten pitojen paikka
*Päivölän Kansanopisto, sisäoppilaitos Valkeakoskella
*Päivölän Virkistyskoti, täysihoitola Vihdin Nummelassa, nykyään kokous-, juhla- ja leiripaikka
*Päivölä, Nokian Sarkolassa sijaitseva seuraintalo. Tunnetaan myös nimellä Vahalahden Päivölä.
Päivölä (mytologia)

Päivölä on päivättärien ja päivän poikien koti suomalaisessa kansantarustossa. Päivölä esiintyy myös maanpäällisenä paikkana kertomuksessa Päivölän pidoista. Joissain kertomuksissa Päivölän tilalla on Pohjola. Näin on myös kansanrunoissa kootussa Kalevalassa.
Päivölän suuressa talossa pidetään suuret pidot eli juhlat, joissa tarjotaan ruokaa ja juomaa. Tappelupukarina tunnettua Lemminkäistä ei kuitenkaan ole kutsuttu. Lemminkäinen saa kuulla pidoista ja tulee paikalle. Hänelle tarjotaan matoinen olut, jonka hän juo otettuaan ensin madot pois. Lemminkäinen istuu isännän paikalle, jolloin hänen ja isännän välille tulee riitaa. Syntyneessä kaksintaistelussa Lemminkäinen surmaa Päivölän isännän ja pakenee sitten pidoista.
Luokka:Suomalaisen mytologian paikat ja olotilat
Pää-äänenkannattaja

Pää-äänenkannattaja on yleensä sanomalehti, mutta voi olla myös aikakauslehti, joka ilmoittaa sitoutuneensa kannattamaan yhteiskunnallista yhdistystä tai puoluetta.
Pää-äänenkannattajien avulla kannattajat voivat käydä keskenään keskustelua liikkeen päämääristä ja siihen kuulumattomat voivat tutustua liikkeen päämääriin.
Pää-äänenkannattajien merkitys virallisena mielipiteenä on erityisen tärkeä yksipuoluejärjestelmässä, missä niiden voidaan katsoa edustavan jossain määrin myös hallituksen kantoja tai hallinnon parissa vallitsevia mielipiteitä.
Monet puolueiden äänenkannattajat ovat muuttuneet sitoutumattomiksi, kuten Helsingin Sanomat, joka aikoinaan oli Edistyspuolueen äänenkannattaja mutta vuodesta 1932 sitoutumaton.Niina Koskipalo, Fasismia vai isänmaallisuutta? Pro gradu -tutkielma
== Katso myös ==
* Luettelo suomalaisten puolueiden pää-äänenkannattajista
== Lähteet ==
Luokka:Journalismi
Luokka:Lehdistö
Pääjohtaja

Pääjohtaja on eräiden yritysten ja laitosten johtajasta käytetty nimitys.
Pääjohtaja-nimitystä on käytetty suuryritysten toimitusjohtajasta.Taloustiedon taloussanasto, Taloustieto r.y. 1987 Perinteisesti nimitystä pääjohtaja on käytetty joissakin suurissa yhtiöissä henkilöstä, joka hoitaa sekä hallituksen puheenjohtajan että toimitusjohtajan tehtäviä, tai henkilöstä, jonka alaisena toimii yksi tai useampi varsinainen toimitusjohtaja.
Eräissä laitoksissa on pääjohtaja. Tällaisia laitoksia ovat mm. TulliTullin pääjohtaja sai huomautuksen, MetsähallitusMetsähallituksen pääjohtaja Pentti Hyttinen: Valtion maissa vielä paljon potentiaalia ja KansallisoopperaOopperan ja Baletin johto, aiemmin myös YleYleisradion toimitus- ja pääjohtajat vuodesta 1926.
Johtokunnan puheenjohtajasta käytetään toisinaan nimitystä pääjohtaja. Näin on esimerkiksi Suomen PankissaSuomen Pankki: Johtokunta.
==Lähteet==
Luokka:Johtaminen
Luokka:Yhtiöiden hallintoelimet
Pääkallokehrääjä

Pääkallokehrääjä on Ilkka Remeksen ensimmäinen romaani. Sen on julkaissut WSOY 1997. 
==Juoni==
Kirjan tapahtumat ovat kuvitteellista historiaa, jossa neuvostojoukot valloittivat Suomen 1944.
Kirjassa eletään vuotta 1986, jolloin alkaa Sinisen Armeijakunnan uhkarohkea suunnitelma venäläissotilaiden poistamiseksi Suomesta varastettujen ydinpommien avulla. Ydinlatausten viritykseen pitää kuitenkin kaapata kaksi asiantuntijaa, ja siitä alkavat ongelmat.
==Lähteet==
Luokka:Vuoden 1997 kirjat
Luokka:Vaihtoehtohistoria
Pääkatu

Pääkatu on seudullista kaupungin osa-alueiden välistä liikennettä palveleva katu. Pääkadun nopeusrajoitus yleensä on noin 40-70 km/h. Ajokaistan leveys on 3,5m. Suurilla kaupunkiseuduilla kuten Helsinki tai Tampere pääkatuverkosto voi muodostua suuresta määrästä katuja.. Pienemmissä kaupungeissa pääkatuja voi olla ehkä vain yksi tai muutama.
Toinen merkitys sanalle pääkatu on tietyn kaupungin suurin tai merkittävin katu eli kyseisen kaupungin pääkatu. Esimerkiksi Helsingin pääkatuna pidetään Mannerheimintietä.
==Katso myös==
* Suomen kaupunkien pääkadut
== Lähteet ==
Luokka:Kadut
Pääkaupunki

Pääkaupunki on itsenäisen valtion tai muun hallinnollisen alueen keskus, jossa yleensä sijaitsevat valtionhallinnon päätoiminnot, kuten hallitus ja kansanedustuslaitos.
Valtioilla saattaa olla useita pääkaupunkeja, kuten Alankomailla (Amsterdam, Haag), Bolivialla (La Paz, Sucre) ja Etelä-Afrikalla (Pretoria, Kapkaupunki, Bloemfontein). Toisaalta Naurun tasavallalla ei ole pääkaupunkia lainkaan. Yleensä pääkaupunki on valtion suurin kaupunki. 
Englanninkielinen sana capital (pääkaupunki) tulee latinan sanasta caput (pää), joka tarkoittaa myös pääkaupunkia. Tästä on tullut myös suomenkielinen sana pääkaupunki.
== Katso myös ==
* Luettelo pääkaupungeista
* Luettelo entisistä pääkaupungeista
* Luettelo valtioista, joiden pääkaupunki ei ole valtion suurin kaupunki
* Luettelo valtioista, joilla on useampi kuin yksi pääkaupunki
* Luettelo pääkaupungeista väkiluvun mukaan
== Lähteet ==
Luokka:Hallinto
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pääoma (täsmennyssivu)

Pääoma voi tarkoittaa:
== Taloustieteellisenä käsitteenä ==
*Pääoma on taloustieteen käsite
*Oma pääoma on osa yrityksen pääomasta
*Osakepääoma on oman yhtiö oman pääoman laji
*Vieras pääoma on ulkopuolisten yritykseen sijoittamaa pääomaa
== Kirjana ==
*Pääoma on Karl Marxin kirjoittama kirja
== Symbolisen pääoman muotoina ==
*Symbolinen pääoma kuvaa sosiaalisen vuorovaikutuksen rakennetta 
*Sosiaalinen pääoma on sosiaalisia verkostoja ja niissä syntyvää luottamusta ja vastavuoroisuutta 
*Kulttuurinen pääoma on tietoa, taitoa, älyä, kokemuksia, suhteita ja muuta ei-rahallista pääomaa
Pääomakanta

Pääomakanta on kansantalouden käsite joka kuvaa tuotantoon käytettäviä kiinteitä varoja. Nämä muodostuvat sellaisista aineellisista ja aineettomista valmistetuista varoista joita käytetään toistuvasti tai jatkuvasti tuotantoprosesseissa yli vuoden ajan. Pääomakantaan kuuluvat rakennukset, koneet, laitteet ja kuljetusvälineet. Pääomakantaan lasketaan myös esim. tietokoneohjelmistot, viihteen, kirjallisuuden ja taiteen alkuperäteokset.Tilastokeskuksen tilastoseloste: Pääomakanta
Pääomakannan suuruus Suomessa oli vuonna 2009 514 miljardia euroa. Tilastokeskus: Kiinteän pääoman nettokanta 1998-2009, milj. euroa, käypiin hintoihin Suurin yksittäinen pääomakannan erä muodostuu asuinrakennuksista joiden arvo oli vuonna 2009 223 miljardia euroa.
== Katso myös ==
*Kansallisvarallisuus
*Kulttuurinen pääoma
*Sosiaalinen pääoma
== Lähteet ==
Luokka:Taloustiede
Pääomatulo

Pääomatuloa ovat pääoman eli varallisuuden omistamisesta kertyvät tulot, joiden hankkimiseen ei tarvita työtä. Pääomatuloa eli pääoman tuottoa on monenlaista: voitto, vuokra, osinko, korko, rojalti, myyntivoitto jne. Pääomatulo-käsitettä käytetään mm. kansantaloustieteessä ja tuloverotuksessa. 
Verotuksessa ei välttämättä katsota kaikkea pääoman tuottoa pääomatulo-nimiseksi tuloksi. Erilaiset pääoman tuotot voidaan verottaa eri tavoin. Tuotto voi tietyissä tilanteissa olla myös verovapaata tai se voidaan verottaa kuten palkkatulo.
Pääomatulon rinnakkaiskäsite on työtulo, Suomen verotuksessa kuitenkin ansiotulo.
== Pääomatulon verotus Suomessa ==
Suomessa yksityishenkilöiden saamista pääomatuloista peritään pääomatulovero. Suomen tuloverolain mukaan pääomatuloa ovat omaisuuden tuotto, omaisuuden luovutuksesta saatu voitto ja muu sellainen tulo, jota varallisuuden voidaan katsoa kerryttäneen. Pääomatuloa ovat esimerkiksi vuokratulo, voitto-osuus, henkivakuutuksen tuotto, metsätalouden pääomatulo-osuus, maa-aineksesta saadut tulot ja luovutusvoitto.Tuloverolaki 32 §
==Kansainvälinen pääomatulojen verotus==
Pääomatulojen keskimääräinen veroprosentti on nykyään useimmissa rikkaissa maissa 30 prosentin paikkeilla.Piketty, s. 193
Pääomatuloverotuksen kansainvälinen kehitys parin viime vuosikymmenen aikana on osoittanut, ettei kansallisvaltioiden rajojen yli helposti liikkuvia pääomia voida verottaa kovin paljon muista maista poikkeavasti. Pääomien juridinen omistus ja pääoman tuottojen verotus pyrkii hakeutumaan suhteessa alhaisen pääomatuloverotuksen maihin, jos pääomatulojen verotusta kiristetään suhteessa muiden maiden pääomatulojen verotukseen. Pääomatulojen verotuksen kiristäminen johtaa pääomien juridisen omistuksen siirtymiseen ulkomaille. Tämän vuoksi pääomia verotetaan pääosin vakiosuuruisella veroprosentilla (tasaverolla eli ei progressiivisella verolla) ja yleensä kevyemmin kuin ansiotuloja.http://www.kaks.fi/sites/default/files/Polemia%2063.pdf
== Pääoman tuottoprosentti ==
Pääoman puhdas tuotto tarkoittaa pääoman tuottoa (pääomatuloa) sen jälkeen, kun tuotosta on vähennetty pääoman hallintakustannukset eli omaisuuden hoitoon käytetyn työajan arvo. Pääoman tuotto vaihtelee valtavasti: finanssisijoitusten tuotto on korkea, asuinkiinteistöjen vuokratuotto on yleensä 3–4 % vuodessa, kun taas käyttötilivarojen tuotto on inflaation vuoksi jopa negatiivinen.Piketty, s. 190–194
Kun tarkastellaan pääoman keskimääräistä puhdasta tuottoa (keskituotto ennen veroja), voidaan havaita, että erittäin pitkällä aikavälillä pääoman puhdas tuotto on pysynyt ennallaan tai todennäköisemmin laskenut. Pääoman puhdas tuotto on vaihdellut Ranskassa ja Britanniassa 1700–1800 -luvuilla 4–5 % tienoilla. 2000-luvun alussa puhdas tuotto näyttää laskeneen 3–4 prosenttiin.Piketty, s. 191
== Katso myös ==
* Ansiotulo
* Pääomatuloverotus
* Yritysverotus Suomessa
== Lähteet ==
Luokka:Makrotaloustiede
Luokka:Sijoittaminen
Luokka:Taloustieteen käsitteet
Päärinen

Päärinen on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Perniön asemanseudun vieressä Perniönjoen läntisellä vastarannalla.
Päärisen suorakaiteen muotoinen kyläalue ulottuu Perniönjoelta länteen Kalassuon ja Honissuon yli Pajajärvenojalle saakka. Kylän asutus sijoittuu Perniönjoen laaksoon, kun valtaosa kylän alueesta on Teijon ylänköön kuuluvaa mäkistä ja metsäistä suomaata. Alueen keskivaiheilla on pieni muutaman talon Kuljun kulmakunta.
Päärisistä on löytynyt rautakautinen asuinpaikka ja vanha polttokenttäkalmisto. Päärinen ja naapurikylä Paarskylä joen toiselta puolelta ovat saattaneet olla alkujaan samaa kylää. Pääristen tilamäärä on vaihdellut ja osa tiloista on ajoittain ollut autiona. Lopulta 1700-luvulla tilat ovat yhdistyneet yhdeksi säteriksi, jonka omistus päätyi Paarskylän kartanolle. 1800-luvulle tultaessa Pääristen tilan päärakennus on hävinnyt.
==Lähteet==
Luokka:Perniön kylät
Pääskynen

Pääskynen tarkoittaa seuraavia henkilöitä ja asioita:
* pääskynen, pääskylintuihin kuuluva eläin
* Markku Pääskynen, kirjailija
* Pääskynen, lastenlehti
* Pääskynen-palkinto, Suomen Nuorisokirjailijoiden myöntämä tunnustuspalkinto.
Päätöksenteko

Päätöksenteko on valitsemista vaihtoehtojen välillä. Se on ongelmanratkaisun osa-alue. Päätöksenteolla tarkoitetaan usein ainoastaan hallinnon päätöksentekoa mutta päätöksenteko sisältää myös kaikki muut valinnat vaihtoehtojen välillä.
Päätöksenteko voi olla tilanteesta riippuen muun muassa järkiperäistä tai ei-järkiperäistä, tunne- tai tietopohjaista, yhdentekevää tai hyvin tärkeää.
== Paradokseja ==
Päätöksentekoon liittyvät muun muassa seuraavat paradoksit:
* Abilenen paradoksi kuvaa kuinka ryhmän jäsenet voivat tehdä itsensä ja ryhmän kannalta huonoja päätöksiä kuvitellen muiden haluavan päätöstä.
* Buridanin aasi kuvaa tilannetta, jossa päätöksentekijä ei osaa valita kahden vaihtoehdon väliltä ja sen vuoksi päätöksen tekemättä jättämättömyys johtaa kumpaa tahansa vaihtoehtoa huonompaan tilanteeseen.
* Hallintaparadoksi kuvaa kuinka ihminen on aina hallinnan alla, vähintään itsensä hallittavana.
== Yhteisön päätöksenteko ==
* Konsensus-päätöksenteko
* Määräenemmistö
* Äänestäminen
== Katso myös ==
* Päätösteoria
* Kognitiivinen vinouma
* Vaihtoehtoiskustannus
== Aiheesta muualla ==
* 
* Heikki Paloheimo ja Matti Wiberg: Politiikan perusteet. WSOY 1997, luku 6: Poliittinen päätöksenteko.
*
Pölkky

</noinclude>
Pölkky Oy on vuonna 1968 maanviljelijä Erkki Virranniemen perustama puunjalostusta harjoittava yritys. Nykyisin toimintaa jatkavat pojat Jouko Virranniemi ja Antti Virranniemi. 
== Historia ==
Yrityksen nimi oli vuodesta 1965 Virranniemen Saha Oy, joka muutettiin Pölkky Oy:ksi vuonna 1968, kun saha siirrettiin nykyiselle paikalle. Vuonna 1972 alkoi myös höyläystoiminta. Vuonna 1999 valmistui Taivalkoskelle pyörösahalinja ja yritys sai valtakunnallinen yrittäjäpalkinnon. Vuoden 2000 jälkeen linjoja on tullut huomattavasti lisää.
== Tuotanto ==
Tällä hetkellä Pölkky Oy:llä on Kuusamossa sijaitsevan päätoimipaikan lisäksi tuotantolaitokset Taivalkoskella, Oulussa, Pellossa, Kajaanissa ja Pohjois-Kuusamossa Kitkalla. 
== Lähteet ==
*Taloussanomat
=== Viitteet===
Luokka:Suomalaiset metsäteollisuusyhtiöt
Luokka:Kuusamo
Pölkkyruoho

Pölkkyruoho (Arabis glabra, syn. Turritis glabra) on kaksivuotinen pitkäpalkolaji. Ensimmäisenä vuonna se kasvattaa matalan lehtiruusukkeen, toisena vuonna pystyn kukkavarren.
== Ulkonäkö ja koko ==
Kukkavarsi voi olla metrin korkuinen. Koko kasvi on sinivihreänsävyinen ja ohuen vahamaisen kerroksen peitossa.
Kukassa on neljä kapeaa, 3-6 mm pitkää vaaleankeltaista terälehteä ja neljä verholehteä.
== Levinneisyys ja kasvupaikat ==
Pölkkyruohoa esiintyy Keski-Euroopasta Siperiaan ulottuvalla vyöhykkeellä ja samoilla leveysasteilla Pohjois-Amerikassa.
Suomessa lajia on alkuperäinen maan eteläosissa, pohjoisempana muinaistulokas.
== Lähteet ==
== Antsadata-kohde ==
== Aiheesta muualla ==
* Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Pölkkyruoho (Arabis glabra)
* Luontoportti: Pölkkyruoho (Arabis glabra)
* ITIS: Turritis glabra 
* Flora of China: Turritis glabra 
Luokka:Pitkäpalot