nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Karl Wilhelm Bruncrona

Karl Wilhelm Bruncrona (14. elokuuta 1852 Tenhola – 1. helmikuuta 1928 Tenhola) oli suomalainen maanviljelysneuvos ja moninkertainen valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Bruncrona Karl Wilhelm Viitattu 6.5.2021.
Bruncronan vanhemmat olivat tilanomistaja, hovioikeuden notaari Evert Vilhelm Bruncrona ja Aurora Fredrika Nordenskiöld ja puoliso vuodesta 1892 Ingeborg Augusta Carlson. Jääkärieversti Kurt Bruncrona oli heidän poikansa. Karl Wilhelm Bruncrona tuli ylioppilaaksi Helsingissä ja valmistui agronomiksi 1878. Hän toimi maanviljelijänä Tenholassa, maanviljelysneuvoksen arvon hän sai 1900. 
Bruncrona oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1885, 1891, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1885 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1885. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1886, ss. 1419-1424.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1891 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1891. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1891, ss. 1467-1472.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, ss. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, ss. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, ss. 207-215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, ss. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, ss. 795-804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1852 syntyneet
Luokka:Vuonna 1928 kuolleet
Karoliina Blackburn

Karoliina Blackburn (s. 23. marraskuuta 1972 Helsinki, Suomi) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt sekä teatterissa, televisiossa että elokuvissa. Hän on julkaissut myös satukirjan. 
Blackburn on tehnyt vuodesta 1998 alkaen kymmenkunta roolia Tampereen Työväen Teatterissa ja 2010-luvulla näytellyt Teatteri Siperiassa.
Blackburn on naisten thainyrkkeilyn Suomen mestari vuodelta 2004 alle sarjassa.
Hän on avoliitossa näyttelijä Tommi Raitolehdon kanssa ja heillä on yhteinen lapsi. Blackburn on ollut kihloissa thainyrkkeilyvalmentaja Pertti Nurmen kanssa.
== Teokset ==
* Touko ja Keljukorva. Satukustannus, 2006.
== Filmografia ==
Elokuvat	Elokuvat 	Elokuvat
Vuosi 	Elokuva / televisioelokuva 	Rooli
1996 	Abiel 	sairaanhoitaja
2000 	Lohdutusseremonia 	Paula
2000 	Badding 	Mari
2003 	Kohtalon kirja 	Sofia
2004 	Capone 	Ella
2005 	Irmeli ja auto 	Nelli
2005 	Game Over 	rikoskomisario Karoliina Ranta
2005 	Star Wreck: In the Pirkinning 	P-liiton tiedeupseeri
2008 	Blackout 	lääkäri
2009 	Skeleton Crew 	sairaanhoitaja
2010 	Korpin laulu 	Eila
2012 	Taistelu Näsilinnasta 1918 	sairaanhoitaja
2012 	Nightmare – painajainen merellä 	Tessa Nylund
2014 	Nightmare 2 – Painajainen jatkuu	Tessa Nylund
2015 	Vares – Sheriffi 	Milla
Televisiosarjat	Televisiosarjat 	Televisiosarjat
Vuosi 	Sarja 	Rooli
1996 	Lihaksia ja luoteja 	nainen parkkipaikalla
1998 	Lääkärit tulessa 	Marketta
1999 	Salatut elämät 	Stephanie
2000 	Salatut elämät 	ilotyttö
2000–2001 	Mankeli 	useita rooleja
2000–2002 	Hovimäki 	Ulla Lindhof
2002 	Kylmäverisesti sinun 	Katariina
2003 	Tie Eedeniin 	Niina Ilves
2005 	Meidän jengi 	Hanna Karikoski
2005 	Suuri Seikkailu 	juontaja
2008 	Sitoutumisen alkeet 	Seija
2008 	Elixir 	juontaja
2012 	Stalkkeri 	Kristiina
2009–2013 	Pirunpelto 	Anni Kantonen
2015 	Haamukirjoittaja 	Niinis
2016 	Neiti Etiketti 	neiti Etiketti
2018 	Ex-onnelliset 	Hanna
2018 	Kummeli esittää: Kontio & Parmas	vastaanottovirkailija
2018 	Sorjonen 	perheenäiti
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
* 
Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:Suomalaiset thainyrkkeilijät
Luokka:Vuonna 1972 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Karolineburgin kartano

Karolineburgin kartano sijaitsee Kajaanin Teppanassa Kajaaninjoen pohjoisrannalla. Se oli Kajaanin maalaiskunnan puolella vuoteen 1977, jolloin maalaiskunta yhdistettiin Kajaanin kaupunkiin. Se on ainoa Kainuussa sijainnut kartanotyyppinen maatila.
== Tilan historiaa ==
Kartanon paikalla sijaitsi 1800-luvun alussa Tuovilan tilaan kuulunut Joutavan torppa. Kajaanin tuomiokunnan tuomarina toiminut Fredrik Calamnius osti alueen 1835 ja seuraavana vuonna valmistui kartanon silloin vielä yksikerroksinen päärakennus. Calamnius nimesi kartanon vaimonsa Karolinan mukaan Karolineburgiksi. Kartanossa järjestettiin Calamniuksen aikana juhlia ja illanviettoja joihin osallistuivat Kajaanin säätyläiset mukaan lukien kaupungissa piirilääkärinä toiminut Elias Lönnrot. Kartanoon kuului useita torppia ja suuri maa-alue Kajaaninjoen pohjoispuolella. Calamniuksen kuoltua kartanon ylläpito kävi hänen leskelleen ylivoimaiseksi, ja hän myi kartanon 1843. Hänen jälkeensä omistaja oli Samuel Henrik Kyander.
Vuonna 1895 Uleåborgs Sågverk Ab:n palveluksessa ollut John Norblad myi omistamansa Karolineburgin kartanon oululaisille J. W. Snellman G:sonille ja Uleåborgs Sågverkille. Kartanon pinta-ala oli tällöin 410 hehtaaria. Norblad oli asunut Karolineburgissa vuodesta 1886, ja hän oli suunnitellut paperitehtaan ja puuhiomon perustamista kartanon maille Kajaaninjoen rantaan. Tämä hanke jäi kuitenkin vielä häneltä toteuttamatta.
Karolineburg siirtyi sitten J. W. Snellman G:sonilta ensin Ab Uleå Oy:n omistukseen ja vuonna 1926 Kajaanin Puutavara Oy:n (myöhemmin Kajaani Oy) omistukseen. Kajaani Oy:n aikana kartanon alueelle rakennettiin muutamia lisärakennuksia, muun muassa arkkitehti Eino Pitkäsen suunnittelema niin kutsuttu Uusi pytinki vuonna 1949. 
Karolineburg siirtyi 1987 nimeään kantavan osakeyhtiön omistukseen 1987. Kartanorakennus kunnostettiin perusteellisesti ja oli vuokrattuna ulkopuoliselle ravintola- ja majoituskäyttöön. Vuonna 2012 päättyneen vuokrasopimuksen jälkeen Karolineburg Oy otti rakennuksen omaan käyttöön, ja saman vuoden syksyllä aloitettiin kunnostyöt. Kevääseen 2014 mennessä on päärakennuksen korjaus valmis, ja sen jälkeen maalataan ulkorakennukset. Yritys harjoittaa tiloissa edelleen ravintola- ja majoitustoimintaa.Kajaanin kartano ei rapistu. Yle Uutiset 1.4.2014
== Lähteet ==
* Karolineburgin kartanon historia
* Elias Lönnrotin vuosiin liittyviä kohteita tämän päivän Kajaanissa
* Tapio Karjalainen: Puutavarayhtiöiden maanhankinta ja -omistus pohjois-Suomessa vuosina 1885-1939. Historian laitos, Oulun yliopisto 2000. Luku 3.3. Kauppahuoneiden ja puutavarayhtiöiden ostamien tilojen määrä, pinta-ala ja alueellinen jakaantuminen / 3.3.1. Kainuu
===Viitteet===
== Aiheesta muualla ==
* Kartanohotelli sivut
Luokka:Kajaanin rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Suomen kartanot
Karolingit

Karolingit olivat hallitsijasuku, joka toimi merovingien aikana heidän major domuksinaan (linnanherra tai käskynhaltija) ja vuonna 751 seurasi merovingejä frankkien valtakunnan kuninkaina. 
Karolingien kantaisä oli Austrasian major domus Pipin I, jonka mukaan sukua kutsuttiin aluksi pippinideiksi. Myöhemmin suku sai nimen arnulfingit Metzin arkkipiispan Arnulfin mukaan. Sukua alettiin kutsua karolingeiksi Kaarle Martelin noustua Frankkien valtakunnan major domukseksi ja todelliseksi hallitsijaksi.
Karolingit ovat huomionarvoisimpia ehkä siitä, että he herättivät henkiin ajatuksen läntisestä keisarista, jollaista ei Länsi-Rooman hajoamisen jälkeen ollut. Suvun kuuluisin jäsen on Kaarle Suuri, joka kruunattiin keisariksi vuonna 800. Viimeinen karolingikeisari kuoli jo 899, ja karolingien alamäki oli nopeampaa kuin heidän nousunsa. Karolingit hallitsivat kuitenkin nykyisen Ranskan alkumuotoa vuoteen 987 saakka, jolloin kapetingit korvasivat heidät.
== Frankkien valtakunnan karolingikuninkaat ==
* Pipin Pieni, 751—768
* Kaarloman, 769—771
* Kaarle Suuri, 771—814
* Ludvig Hurskas, 814—840
== Karolingikuninkaat Verdunin sopimuksen jälkeen ==
=== Italialainen eli lothringeniläinen sukuhaara ===
* Lothar I, 840–855
* Ludvig II (keisari), 850–875
=== Saksalainen sukuhaara ===
* Ludvig Saksalainen, 840–876
* Kaarle Paksu, 884–888
=== Ranskalainen sukuhaara ===
* Kaarle Kaljupää, 843–877
* Ludvig II Änkyttäjä 877–879
* Ludvig III, 879–882
* Kaarloman II, 879–884
* Odo, 887–898
* Kaarle III Yksinkertainen, 898–922
* Robert I, 922–923
* Rudolf, 923–936
* Ludvig IV, 936–954
* Lothair, 954–986
* Ludvig V, 986–987
== Lähteet ==
Luokka:Ranskan hallitsijasuvut
Luokka:Frankkien valtakunta
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Karppila

Karppila eli Podborvje () on maaseututaajama Viipurinlahden pohjoisrannalla Leningradin alueen Viipurin piirien Tienhaaran (Seleznjovon) maalaiskunnassa. Karppila sijaitsee pienellä Viipurinlahteen työntyvällä niemellä Viipurista lounaaseen. 
==Historia==
Suomelle kuuluessaan Karppilan kylä kuului Viipurin maalaiskuntaan. Se sijaitsi maalaiskunnan länsirajalla ja rajoittui lännessä Vahvialaan kuntaan ja Viipurin kaupunkiin kuuluneeseen Uuraan satama-alueeseen. Karppilan naapurikyliä olivat Hapenensaari Viipurin maalaiskunnan alueella sekä Tervajoki Vahvialan puolella. 
===Asutus ja elinkeinot===
Karppilassa oli 551 asukasta vuonna 1937.Lakio 1982, s. 264 Maatalous oli tärkeä elinkeino Karppilassa. Vuonna 1937 Karppilassa oli 280 ha metsää, 73 ha peltoa ja seitsemän ha niittyä.Lakio 1982, s. 269 ja 273 Maatalouden ohella harjoitettiin sivuelinkeinona kalastusta Viipurinlahdella. Kylässä oli T:mi L. Vaittisen kauppa ja Viipurin Osuusliikkeen myymälä.Lakio 1982, s. 330 ja 333 Kylässä toimi urheiluseura Karppilan Kaiku, joka oli perustettu vuonna 1921.Kuujo 1982, s. 392
===Kansakoulu===
Karppilan kylä muodosti oman kansakoulupiirin. Aikaisemmin Karppila oli kuulunut Tervajoen koulupiiriin, mutta kun Tervajoki vuonna 1921 siirtyi vastaperustettuun Vahvialan kuntaan jäi Karppila ilman koulua.Kuujo 1982, s. 376 Viipurin maalaiskunta luovutti Tervajoen koulun Vahvialan kunnalle vuonna 1928, jonka jälkeen Karppilan kylän keskustaan rakennettiin koulu ja erillinen opettajien asuinrakennus. Vuonna 1939 koulussa oli kolme opettajaa ja 58 oppilasta.Kuujo 1982, s. 375 Koulun rakennukset tuhoutuivat talvisodassa ja jatkosodan aikana rakennettiin uusi komea tiilinen koulu vuosina 1943–1944. 
===Sota-aika===
Aivan talvisodan loppuvaiheessa taistelut ulottuivat Karppilan alueelle, kun neuvostojoukot pääsivät ylittämään jäätyneen Viipurinlahden. Kylän väestö oli evakuoitu muualle Suomeen jo ennen tätä. Moskovan rauhassa 1940 Viipurin maalaiskunta Karppila mukaan lukien siirtyi Neuvostoliitolle. Jatkosodassa luovutetut alueet valloitettiin takaisin vuonna 1941 ja kyläläiset pääsivät palaamaan koteihinsa. Uusi evakuointi oli kuitenkin edessä kesällä 1944.
==Lähteet==
*
===Viitteet===
Luokka:Viipurin maalaiskunnan kylät
Luokka:Tienhaara
Karunan vaakuna

Karunan kunnanvaakuna on saanut aiheensa Karunan vanhasta kirkosta. Vaakunassa on kuvattuna 1680-luvulla rakennetun kirkon kynttilänpitimet. Uuden kirkon valmistuttua kirkko siirrettiin 1912 Seurasaaren ulkomuseoon Helsinkiin.
Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 20. toukokuuta 1959. Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä esiin työntyvä, hopeinen käsivarsi pidellen kultaisessa jalassa palavaa hopeakynttilää, liekki kultaa”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 1969 Karunan liityttyä Sauvon kuntaan Kemiöön liitettyä Santasaaren kylää lukuun ottamatta.
== Lähteet ==
* 
Luokka:Suomen entisten kuntien vaakunat
Vaakuna
Kasvianatomia

Kasvianatomia on kasvitieteen osa-alueen kasvimorfologian osa-alue, joka tutkii kasvin sisärakennetta, kuten solut, niiden osat ja solukot. Yksi kasvin solukkotyyppeistä on fotosynteesissä toimiva, eräänlaisena tukisolukkona toimiva sekä varastosolukkona toimiva perussolukko. Toinen solukkotyyppi on kasvin sisäosia suojaava pintasolukko. Kolmas solukkotyyppi on johtosolukko, joka muodostaa reitin, jota pitkin ravinteet ja vesi kulkevat juurista latvaan saakka. Pienemmässä mittakaavassa kasvin solut muodostavat joko tylppy-, tuki- tai vahvikesolukkoa. Käytännön kannalta perussolukot ovat esimerkiksi kasvusolukkoa ja yhteyttämissolukkoa. Pintasolukot muodostavat esimerkiksi ilma- ja vesirakoja. Tukisolukot muodostuvat esimerkiksi paksusoppisoluista tai puiden niinisyysoluista. Johtosolukot muodostuvat putkisoluista, siiviläputkista ja putkiloista.
== Katso myös ==
* Kasviorganologia
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*
Kasviekologia

Kasviekologia on tieteenala, joka tutkii kasvien ja niiden elinympäristön suhdetta. Kasviekologiaan kuuluu kolme osa-aluetta: fysiologinen kasviekologia, kasvipopulaatioiden ja -yhteisöjen tutkimus sekä ekosysteemiekologian näkökulmasta kasveja tutkiva kasviekologia. Fysiologinen kasviekologia tutkii kasvien fysiologisia ominaisuuksia ja kasvien selviytymistä erilaisista ympäristötekijöistä, kuten lämpötilan vaihteluista. Kasvipopulaatioita ja -yhteisöjä tutkittaessa tarkastellaan eri kasviyksilöiden suhteita ja lajienvälisiä suhteita. Ekosysteemiekogian tasolla kasviekologiassa tutkitaan muun muassa ravinteiden ja energian kiertoa sekä ihmisen vaikutusta elinympäristöihin. Ihmisen haitallisia vaikutuksia elinympäristöihin vähennetään ennallistamistoimenpiteillä, joihin kuuluvat perinneympäristöjen hoito, kuten vanhojen niittyjen niittäminen.
Kasviekologia on osa yleistä ekologiaa, johon kuuluu myös eläinekologia. Niin kasvi- kuin eläinlajien määrään ja koostumukseen vaikuttavat elinympäristön olosuhteet. Näitä olosuhteita voidaan tarkastella tietyn elinympäristön alueella, kuten yhdellä suoalueella. Toinen tapa tarkastella elinympäristön suhdetta lajeihin on tutkia lajikoostumuksen muuttumista elinympäristön muuttuessa. Elinympäristön vaikutusta lajien monimuotoisuuteen voidaan tarkastella myös laajemman alueen ekologiaa tutkimalla.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*
Kasvien rytmit

Monien kasvilajien liikkeet ja elintoiminnot vaihtelevat säännöllisesti jaksoittain. Nämä jaksot voivat toistua vuodenajoittain tai esimerkiksi 24 tunnin jaksoissa kasvilajista riippuen (sirkadiaanirytmi). Esimerkiksi voikukan kukat avautuvat päivän ajaksi ja sulkeutuvat yöllä. Kasvien rytmi ei kuitenkaan johdu pelkästä valosta, vaan myös lämmöllä on osuutensa. Kesän vaihtuessa talveksi monivuotiset kasvit valmistautuvat keräämällä lehtivihreän tärkeimmät ainesosat talteen varteensa (ruska). 
Monilla viileän ilmaston kasveilla (esimerkiksi leskenlehti) on evoluution tuloksena ominaisuus, joka estää seuraavan kevään silmuja tai kukintoa puhkeamasta ennenaikaisesti, vaikka syksy olisikin lämmin. Tätä kutsutaan keväistymisilmiöksi eli vernalisaatioksi. 
Monilla kasvilajeilla on eroja etenkin medenerityksessä ja tuoksussa päivällä ja yöllä. Joidenkin yöperhosia houkuttelevien kasvien tuoksu ja medeneritys voimistuu öisin, jolloin kasvin kanssa yhteistyössä olevat hyönteiset ovat aktiivisimmillaan. 
Kasvit voidaan luokitella rytmien mukaan karkeasti kolmeen ryhmään:
== Pitkänpäivänkasvit ==
Pitkänpäivänkasvit vaativat kukkiakseen pitkän, yhtäjaksoisen valoisan ajan vuorokaudessa. Jos vuorokausi on liian pimeä, ne jatkavat kasvuaan, mutteivät kuki. Varsin suuri osa kaikista kasveista on pitkänpäivänkasveja.
==Lyhyenpäivänkasvit ==
Lyhyenpäivänkasvit vaativat nimensä mukaisesti kukkiakseen pitkän pimeän jakson vuorokaudessa. Lyhyenpäivänkasveja (esimerkiksi riisi) esiintyy etenkin lämpimillä alueilla. Vastaavasti nekään eivät kuki, jos vuorokaudessa ei ole kyllin pitkää pimeää jaksoa.
== Päiväneutraalit kasvit ==
Päiväneutraalit kasvit ja niiden toiminta ei ole millään tapaa riippuvainen valon määrästä.
==Katso myös==
*Idunviritys
Luokka:Kasviekologia
Luokka:Kasvifysiologia
Kasvifysiologia

Kasvifysiologia tutkii kasvien elintoimintoja: aineenvaihduntaa, kasvua, kehitystä, lisääntymistä ja liikkeitä.
Esimerkiksi yhteyttämisessä kasvit tuottavat hiilidioksidista ja vedestä happea käyttöönsä auringon säteilyenergian avulla. Yhteyttämistä ja kemiallisten aineiden kuljetusta varten kasvit saavat vettä transpiraation avulla. Veden kulkeutumisessa kasvin juurista lehtiin saakka ovat välittäjinä putkisoluista koostuvat putkisolut ja veden otto tapahtuu osmoottisesti. Kasvi ottaa juurten avulla myös ravinteita, mutta niiden otto tapahtuu ravinteiden ollessa ionisessa muodossa. Yhteyttäminen puolestaan tapahtuu viherhiukkasissa ja siihen osallisena oleva fysiologinen tekijä on valo. Toinen yhteyttämiseen vaikuttava tekijä on lämpötila. Valo ja lämpötila vaikuttavat myös kasvuun. Kukinnan ajoittumiseen ja virittymiseen vaikuttaa kasvilajin päivärytmi.
==Katso myös==
* Kasvien rytmit
* Kasvianatomia
* Kasviekologia
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
* Plant Physiology Online 
*
Kasvihuone

Kasvihuone on kasvien kasvatukseen tarkoitettu, lasista tai muovista rakennettu tila tai rakennelma, joka sijaitsee ulkotiloissa. Kasvihuoneessa on mahdollista kasvattaa lämpöä vaativia kasveja, sillä sen sisäinen lämpötila kasvaa auringon vaikutuksesta: auringosta tuleva sähkömagneettinen säteily tulee lasi- tai muovikaton ja -seinien läpi tilaan ja lämmittää maaperää sekä kasveja.
Suomessa kasvihuoneissa kasvatetaan sekä yksityisesti että teollisesti kukkia ja kasviksia.
== Kasvihuoneen rakenne ==
Kasvihuoneen paikan on hyvä olla myös aurinkoinen ja tuulelta suojattu. Yksi vaihtoehto on pienoiskasvihuone, jonka saa helposti sijoitettua esimerkiksi parvekkeelle tai terassille.
Painavammille kasvihuoneille pitää tehdä perusta esimerkiksi tiilistä tai kevytsoraharkoista, joka suojaa routimiselta.
Kasvihuoneen lämmittäminen pidentää kasvukautta kuukauden tai enemmänkin. Lämmitykseen käytettäviä laitteita ovat sähköinen säteilylämmitin, lämpölamppu ja lämpöpuhallin sekä maahan kaivettavat sähkökaapelit.
Lasikasvihuoneissa tuuletus onnistuu harjatuuletusluukun avulla. Muovikasvihuoneissa tuuletusta varten tarvitaan hyvin aukeavat ovet ja ovessa oleva tuuletusaukko.
== Vuosittainen huolto ==
Kun sato on korjattu, viljelytarvikkeet joko poltetaan tai pestään ja desinfioidaan. Myös seinät pestään. Kasvualusta tulisi vaihtaa joka toinen vuosi.
==Katso myös==
*Tunneliviljely
== Lähteet ==
 
==Aiheesta muualla==
* Kotiliesi: Kasvihuone kotipihalle
* Kaleva: Kasvihuone käytössä koko vuoden
== Antsadata-kohde ==
Luokka:Puutarhanhoito
Luokka:Maatalousrakennukset
Luokka:Tilat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kasvimorfologia

Kasvimorfologia on kasvitieteen osa-alue, joka tutkii kasvien muotoa ja kasvin osien keskinäistä suhdetta. Kasvin osien keskinäisiin suhteisiin kuuluu esimerkiksi lehtiasento, joka voi olla vastakkainen, kierteinen, vuorottainen tai säteittäinen. Lisäksi lehdet voivat olla ruusukkeena kasvin tyvellä. Kasvin osien muotoihin kuuluvat esimerkiksi lehden suonien muoto, lehden tapa kiinnittyä varteen, lehden liuskaisuus, lehden laidan muoto ja kukan teriön muodot. Lehden suonet voivat olla kouramaisia, sulkamaisia tai silposuonisia. Lehti voi kiinnittyä varteen ruodilla tai ilman ruotia. Jos se kiinnittyy varteen ilman ruotia, kiinnittyminen voi olla johteinen tai sepivä. Lehden ruoditus vaikuttaa liuskaisuuteen ja lehti voi olla pari- tai sormiliuskainen. Lehti voi olla myös ruodin molemmin puolin halkoinen, jakoinen tai osainen. Lehden reuna voi olla ehyt, nirhamainen, sahamainen tai hammasmainen. Lehti voi olla myös lehdykällinen tai siinä voi olla useita sormimaisia osia. Kukan teriö voi olla muodoltaan säteittäinen tai sen osat voivat olla vastakkain. Terälehdet voivat myös olla erillään tai ne voivat olla yhtenäisiä.
== Osa-alueita ==
* Kasvianatomia
* Kasviorganologia
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*
Kasviorganologia

Kasviorganologia on kasvitieteen osa-alueen kasvimorfologian osa-alue, joka tutkii kasvin ulkoista rakennetta, kuten hedelmien tai kukintojen muotoa. Esimerkiksi juuristoon voi muodostua mukuloita, kuten porkkanalla tai lantulla, tai mukulamaisia versojuuria, kuten daalialla. Juuret voivat olla myös kiipimäjuuria, kuten köynnöskasvien juuret. Maavarret voivat olla esimerkiksi juurakoita tai sipuleita. Kasvin varren rakenne vaikuttaa koko kasvin muotoon esimerkiksi siten, että puuvartiset kasvit ovat varpuja, pensaita tai puita. Kukat voivat olla kaksineuvoisia, jolloin sekä emit ja heteet ovat samassa kukassa, tai ne voivat olla yksineuvoisia tai neuvottomia. Kuivat hedelmät voivat olla kotia, jotka aukeavat, tai ne voivat olla pähkylöitä tai lohkohedelmiä. Mehevät hedelmät puolestaan voivat olla marjoja tai luumarjoja.
== Katso myös ==
* Kasvianatomia
== Lähteet ==
*
Kasvukausi

Kasvukausi on se aika vuodesta, jolloin kasvit kasvavat. Tarkempi nimitys kasvukaudelle on terminen kasvukausi. Kasvukauden pituus vaihtelee vuosittain ja se käynnistyy ja päättyy eri ajankohtina eri vuosina, mutta tilastollisesti havainnoista voidaan muodostaa keskiarvoja ja vaihteluvälejä.
Suomessa kasvukausi määritellään alkaneeksi silloin, kun lumipeite on kadonnut aukeilta paikoilta, vuorokauden keskilämpötila on vähintään viitenä päivänä peräkkäin yli +5 °C ja paikallinen tehoisa lämpösumma ylittää 20 vuorokausiastetta sitä seuraavien viiden päivän aikana. 
Vastaavasti kasvukausi määritellään päättyneeksi, kun vuorokauden keskilämpötila on alle +5 °C viidestä kymmeneen päivää peräkkäin. Myös syksyn kovat yöpakkaset (jolloin lämpötila on ollut alle −10 °C monta yötä peräkkäin) tai lumipeite saattavat katkaista kasvukauden. Näin tapahtuu toisinaan eri puolilla Suomea.
Etelä-Suomessa kasvukausi on hieman pidempi kuin Pohjois-Suomessa. Keskimäärin terminen kasvukausi on ollut vuosina 1981–2010 etelä- ja lounaisrannikolla yli 185 vuorokautta, eteläisessä Suomessa sekä länsirannikolla 175–185 vuorokautta ja muualla Suomessa 105–175 vuorokautta. Vuonna 2001 kasvukausi oli Helsingissä 181 päivää, mutta Lapissa Utsjoella vain 121 päivää. Suomessa pisin kasvukausi on Ahvenanmaalla ja toiseksi pisin Lounais-Suomessa. Kasvukausi käynnistyy sisämaassa keväällä nopeasti, mutta vastaavasti päättyy aikaisemmin syksyllä.
Mitä lähemmäksi päiväntasaajaa siirrytään, sitä pidempi kasvukausi on. Päiväntasaajan läheisyydessä se kestää koko vuoden. Tropiikissa kasvukautta ei ole mielekästä laskea.
K
Katatoninen skitsofrenia

Katatoninen skitsofrenia on skitsofrenian muoto, jossa potilas on ajoittain katatonisessa tilassa.
Katatoninen skitsofrenia on nykyään harvinainen teollistuneissa maissa, vaikka se on säilynyt yleisenä muualla. On mahdollista, että uudet hoitomuodot (neuroleptit, yhteisöhoito ym.) ovat vaikuttaneet asiaan.
==Katso myös==
*Paranoidinen skitsofrenia
*Hebefreeninen skitsofrenia
==Lähteet==
Luokka:Skitsofrenia