nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Käyttövoimavero

Käyttövoimavero on ajoneuvoverolain perusteella perittävän ajoneuvoveron osa, joka peritään niiltä, jotka eivät käytä ajoneuvonsa polttoaineena bensiiniä. Käyttövoimaverosta käytetään puhekielessä usein nimitystä dieselvero, koska käyttövoimamaksua suorittavat useimmiten ne, joilla on dieselkäyttöinen henkilöauto, pakettiauto tai kuorma-auto.
Linja-autoista, diplomaattiautoista, museorekisteröidyistä ajoneuvoista, pelastus- ja sairasautoista sekä puolustusvoimien ja valtion kokonaan omistamista ajoneuvoista ei tarvitse maksaa ajoneuvoveroa eikä siksi myöskään käyttövoimaveroa.
Käyttövoimaveroa kerätään kuitenkin myös muuta käyttövoimaa kuin dieselmoottoria liikenteessä käyttävistä ajoneuvoista. Tällaisia ovat muun muassa kaasu- ja vetykäyttöiset autot, sähköautot ja kaikki ne, joiden osalle ei tule bensiinin kaltaista valmisteverotusta liikennemenojen lisärasitukseksi.
Veron määrään vaikuttavat ajoneuvon tyyppi ja kokonaismassa. Esimerkiksi vuonna 2013 käyttövoimavero henkilöautolle, jonka kokonaismassa on 1800 kg on runsaat 361 euroa. Saman painoiselle pakettiautolle vero on noin 59 euroa.
Kaasukäyttöisten henkilöautojen käyttövoimavero on lähtökohtaisesti 3,1 senttiä päivässä jokaiselta kokonaismassan alkavalta 100 kilogrammalta. Keskikokoisella kaasuautolla käyttövoimavero on noin 200 euroa vuodessa. Vastaavalla diesel-ajoneuvolla vero on noin 360 euroa vuodessa.
Käyttövoima 	snt/pv/alkava 100 kg
Maa- ja biokaasu 	3,1
Sähkö 	1,5
Sähkö ja bensiini	0,5
Sähkö ja diesel 	4,9
Diesel 	5,5
*Käyttövoimavero kaasukäyttöisille pakettiautoille 0,9 snt/pv/alkava 100 kg
==Poliittinen keskustelu==
Koska diesel-polttoaineen hinta 2008 on noussut öljyn hinnannousun vuoksi huomattavasti, ovat jotkut kuorma-autoilijat vaatineet kompensaatiota polttoaineen hinnannousulle käyttövoimaveron laskemisella tai poistamisella raskaalta liikenteeltä.
Muun muassa Vihreä liitto on kannattanut käyttövoimaveron poistamista. Käyttövoimaveron keventämistä kuorma-autoliikenteen osalta Euroopan unionin verotuksen alarajalle on esittänyt entinen elinkeinoministeri Mauri Pekkarinen (kesk.).
Entisen valtiovarainministerin Jyrki Kataisen (kok.) mukaan käyttövoimaveron keventäminen ei tule kysymykseen. Ennen eduskuntavaaleja 2007 Katainen kuitenkin esitti käyttövoimaveron poistamista kokonaan.
Keskustelua käytiin myös vuonna 2018.Analyysi: Tajuavatko dieselveron poistamista vaativat, että verosta luopuminen nostaisi dieselin litrahintaa 26 senttiä? Yle, 2018
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* Liikenteen turvallisuusviraston ajoneuvoverolaskuri
Luokka:Liikenne
Luokka:Verotus Suomessa
Käännöstoimen pääosasto

Käännöstoimen pääosasto (DGT) on Euroopan komission pääosasto, joka vastaa Euroopan komission tekstien kääntämisestä EU:n virallisille kielille, joita on yhteensä 24 kappaletta. Pääosaston työ käsittelee yksinomaan kirjoitettuja tekstejä.
Pääosaston poliittisena johtajana toimii Von der Leyenin komission budjetista ja hallinnosta vastaava komissaari Johannes Hahn. Pääosaston pääjohtajana toimii liettualainen Rytis Martikonis ja varapääjohtajana kyproslainen Christos Ellinides.
== Lähteet ==
Luokka:Euroopan komission pääosastot
Kääntöpiiri

Kääntöpiiri on leveyspiiri 23,4 astetta sekä pohjoisella (Kravun kääntöpiiri) että eteläisellä (Kauriin kääntöpiiri) pallonpuoliskolla. Käsitteet Koulumaantieto Otava.
Kääntöpiirit ovat saaneet nimensä siitä, että auringon zeniittiasema (paikka jossa aurinko paistaa täsmälleen kohtisuoraan maanpinnalle) liikkuu alkupuolella vuotta aina vain pohjoisemmaksi kunnes kesäpäivänseisauksena (noin juhannuksena) se koskettaa Kravun kääntöpiiriä. Sitten zeniittipiste liikkuu etelään kunnes se talvipäivänseisauksen aikaan kääntyy takaisin Kauriin kääntöpiiriltä.
Kääntöpiirien välistä aluetta kutsutaan toisinaan nimellä tropiikki.
== Lähteet ==
K
K
Köndös

Köndös on Mikael Agricolan mainitsema karjalainen henkiolento, jonka löytyminen myöhemmin kirjatusta kansanperinteestä on epävarmaa.
Agricolan "epäjumalien" luettelossa vuodelta 1551 Köndös teki huhdat ja pellot:
:Köndös Huchtat ja Pellot teki quin heiden Epeuskons näki
Sigfridus Aronus Forsiuksen latinankielisessä runomuotoisessa versiossa Agricolan luettelosta Kondus kyntää kummut ja sarmaattilaiseen taitoon perehtyneenä opettaa uskomaan siemenet poltetun korven huostaan:
:Kondus arat colles, atque ustis semina tesquis
:Credere, Sarmatica callidus arte, docet.http://kansanrunous.net84.net/Suomalaisten_muinaisusko/muut_suomalaisten_jumalien_esittelyt.htm Uno Harva: Suomalaisten muinaisusko. 1948.
Uno Harva oletti että Köndös olisi jokin Kalevanpoikiin verrattava olento.Kalevalaseuran vuosikirja 10. Uno Holmberg-Harva: Agricola ja Porthanin aikaa varhemmat suomalaisten jumalain luettelot. 1930. Harva viittasi tässä yhteydessä Johannes Häyhän mainitsemaan satuun Köntys-nimisestä merkillisestä kaskenkaatajasta:
:Matti Meikäläisellä oli viisi poikaa, joista vanhin
::oli riski riihenpuija,
::toinen hiepra heinänlyöjä,
::kolmas vallan selvä seppä,
::neljäs oli nerokas muuten,
::vaan viides viraton Köntys.
:Kun nuorin poika oli ylen kömpelö, niin ei häntä käytettykään muuhun kuin runttatyöhön: kesällä kasken- ja talvella halonhakkuuseen. Tätä hän tehdä pänttäsikin hyvin jähmäkästi, sillä hänellä oli runsaat ruumiinvoimat ja tukevat jäntereet. Eikä häntä muille töille totutettukaan, kun muka talossa tarvittiin runtustakin, ja muuten häntä pidettiin vähän hölönä, kun hän näet oli liian harvapuheinen eikä niin vesselä kuin toiset veljensä, vaan hän oli toisia kömpelömpi liikunnoltansakin. Näistä syistä ei häntä nimeltäänkään mainittu, - jos hänellä muutoin lienee sitä ollutkaan - vaan häntä sanottiin Köntykseksi.
:Kerran Köntyksen kaskea kaataessa hän sattui ison puun luokse, jossa oli haukalla pesä ja pesässä pojat. Köntys, joka alkoi hakata jyhmää puuta poikki, kuulee yhtäkkiä puun latvasta pakinan. "Älä veikkonen pesäpuutani kaada!" rukoili haukka puun latvasta. "Minä annan sinulle voiman muutamilla sanoilla tehdä, mitä ikänä maailmassa haluat." "Jos niin on, niin jääköön pesäpuusi seisomaan", sanoi Köntys, "mutta mitkä ne sanat olisivat?" "Kun mitä aiot tehdä, niin sano vain:
::Haukan suulla,
::haukan luilla,
::haukan harvoilla sanoilla,
::levehillä leukaluillaJohannes Häyhä: Kuvaelmia itä-suomalaisten vanhoista tavoista, osa 5: Naimistavat. 1900..
Tämän jälkeen satu jatkuu kuvauksena taikasanat saaneesta laiskasta pojasta (satutyyppi AT 675), eikä enää liity kasken kaatamiseen.
Martti Haavion teorian mukaan Köndöksen taustalla olisi viiniköynnöksiä suojeleva Pyhä Urbanus eli Köynnös-UrbanusMartti Haavio: Karjalan jumalat. 1959.. Nimi Köndös juontuisi siis pyhimyksen määreestä.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Köyhyyteen vetoaminen

Köyhyyteen vetoaminen eli argumentum ad lazarum on argumentaatiovirhe ja argumentum ad crumenamin vastakohta. Se on nimetty uuden testamentin Lasaruksen mukaan, joka oli tuonpuoleisessa palkintonsa saava kerjäläinen. 
Argumentin yleinen kaava on seuraava:
# Henkilö X esittää väitteen A
# henkilö X on köyhä 
# siispä A on tosi.
Esimerkkejä argumentin käytöstä:
* Kaduilla elävät asunnottomat kertovat olevansa kodittomia asuntopulan vuoksi. Heidän luulisi sen tietävän.
* Pienviljelijät taistelevat elantonsa puolesta, joten jos he sanovat, että meidän täytyy suojella heitä he voivat olla siinä oikeassa.
Luokka:Argumentaatiovirheet
Kööpenhaminan pörssi

Kööpenhaminan pörssi (The Copenhagen Stock Exchange tai CSE () on kansainvälinen kauppapaikka tanskalaisille arvopapereille. CSE on yksi OMX pörsseistä, joka perustettiin vuonna 2003 ja helmikuusta 2008 lähtien se on kuulunut NASDAQ OMX -ryhmään.
==Lähteet==
Luokka:Kööpenhamina
Luokka:Arvopaperipörssit
Luokka:Tanskan talous
Luokka:NASDAQ OMX Group
LDAP

Lightweight Directory Access Protocol on hakemistopalvelujen käyttöön tarkoitettu verkkoprotokolla. LDAP on tarkoitettu tietojen hakemiseen verkon yli keskitetystä palvelusta. Hakemistopalvelut sisältävät attribuuttipohjaista tietoa, mutta eivät tue monimutkaisia päivitystoimintoja kuten transaktioita. LDAP on tyypillisesti käytössä suurien hakumäärien kanssa nopeaan vasteeseen.
LDAP syntyi yksinkertaistettuna vaihtoehtona täydelliselle ja monimutkaisemmalle X.500-hakemistopalvelulle. LDAP seuraa X.500-mallia, jossa hakemiston tiedot on järjestetty hakemistopuuhun avain-arvopareina. LDAP-hakemiston rakenne on yleensä järjestetty puuksi maantieteellisten tai organisaatioiden rakenteen mukaan ja se käyttää DNS-nimiä hierarkian nimeämisessä.
LDAP käyttää TCP/IP-verkkopalveluna TCP-protokollaa ja porttia 389 tai SSL-tunnelointia käytettäessä porttia 636. Verkkoprotokolla on määritelty ASN.1:n (Abstract syntax notation one) pohjalta ja se käyttää BER-binäärikoodausta (Basic encoding rules). LDAP-URL käyttää muotoa ldap[s]://host:port/DN?attributes?scope?filter?extensions
Sitä tukevat useimmat UNIX-järjestelmät (OpenLDAP-ohjelmisto) ja Microsoftin Active Directory käyttää LDAPia pohjanaan. Myös useat muut tuotteet käyttävät LDAP:ia, mm. Apache Directory Server ja Oracle Internet Directory. LDAP soveltuu myös käyttöoikeuden tarkistamiseen.
LDAP-palvelinta voidaan käyttää käyttäjän tunnistautumiseen.
LDAP-palvelin voi sisältää myös muuta tietoa kuin käyttäjän tunnuksen ja salasanan. Suodattimen avulla voidaan käyttää lisätietoja tunnistamiseen.
== Standardit ==
* - Technical Specification Road Map
* - The Protocol, versio 3
* - Directory Information Models
* - Authentication Methods and Security Mechanisms
* - String Representation of Distinguished Names
* - String Representation of Search Filters 
* - Uniform Resource Locator
* - Syntaxes and Matching Rules
* - Internationalized String Preparation
* - Schema for User Applications 
== Katso myös ==
* Kerberos
== Lähteet ==
Luokka:Ohjelmistot
Luokka:Tietoliikenneprotokollat
Luokka:OSI-sovelluskerros
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
LINEAR

Lincoln Near-Earth Asteroid Research eli LINEAR on Massachusetts Institute of Technologyn Lincoln-laboratorion ohjelma, jota rahoittavat NASA ja Yhdysvaltain ilmavoimat. Sen tarkoituksena on kartoittaa Maan lähelle tulevia asteroideja.Lincoln Laboratory Löytöjä on tehty lukuisia, niiden joukossa 2004 FH.
== Lähteet ==
Luokka:Tähtitiede
LONEOS

Lowell Observatory Near-Earth-Object Search (LONEOS) oli lähellä Maata kiertävien asteroidien ja komeettojen löytämiseksi suunnattu projekti. NASAn rahoittamaa projektia johti Lowell Observatoryn Ted Bowell Flagstaffissa. Projekti alkoi vuonna 1993 ja päättyi helmikuussa 2008.
== Aiheesta muualla ==
*The Lowell Observatory Near-Earth-Object Search (LONEOS) 
Luokka:Kosmiset törmäykset
Luokka:Avaruustutkimus
Laajempi autismin fenotyyppi

Laajemmalla autismin fenotyypillä (engl. broad autism) eli laajemmalla Aspergerin syndrooman fenotyypillä viitataan niihin autistien tai aspergerien sukulaisiin, joilla esiintyy autismin kirjoon liittyviä piirteitä ja oireita, mutta niin vähäisessä määrin, että se ei riitä autismin kirjon diagnoosiinSimon Baron-Cohen et. al: Research project: Broader Autism Phenotype (Parents and siblings).
http://www.autismresearchcentre.com/project_4_phenotypeSimon Baron-Cohen and Jessica Hammerm 1997: Parents of children with asperger syndrome: what is the cognitive phenotype? Journal of cognitive neuroscience 9:4. Sivut 548–554.
http://docs.autismresearchcentre.com/papers/1997_BC_Parents_of_children_with_AS_JnlCogNeuro.pdf
Molly Losh, Debra Childress, Kristen Lam, and Joseph Piven: Defining Key Features of the Broad Autism Phenotype. A Comparison Across Parents of Multiple- and Single-Incidence Autism Families. American Journal of Medical Genetics Part B (Neuropsychiatric Genetics). 47B:424–433 (2008). http://comm.soc.northwestern.edu/ndl/files/2012/10/Losh-Childress-Lam-Piven-2008.pdf.
Muutokset yhdysvaltalaisessa DSM- diagnoosiluokituksessa saattavat lisätä laajemman autismin fenotyypin tarvetta, sillä vuonna 2013 julkaistussa DSM-5 luokituksessa esimerkiksi Aspergerin oireyhtymä on vain eräs autismikirjon häiriö (Autism spectrum disorder) ilman omaa nimettyä diagnoosia mikäli kriteerit täyttyy. Muussa tapauksessa se jää ilman varsinaista diagnoosia. Marja-Leena Mattila: Autism spectrum disorders: an epidemiological and clinical study. Väitöstutkimus. Oulun yliopiston lääketieteellinen tiedekunta 2014 . Laaja-alaisiin kehityshäiriöihin on luettu autismi, Aspergerin oireyhtymä (AS) ja tarkemmin määrittelemätön laaja-alainen kehityshäiriö/epätyypillinen autismi. Useat diagnostiset kriteerit, päällekkäisyydet, epätarkkuudet ja monien psykiatristen liitännäishäiriöiden poissulkeminen laaja-alaisissa kehityshäiriöissä ovat aiheuttaneet sekaannuksia.Mattila M-L. (2014) Autism spectrum disorders : an epidemiological and clinical study. Academic dissertation. University of Oulu. Myös osa niistä jotka aiemmin olisivat saaneet Aspergerin oireyhtymän diagnoosin siirtynevät autismikirjon häiriön ulkopuolelle laajempaan autismin fenotyyppiin Molly Losh, Debra Childress, Kristen Lam, and Joseph Piven: Defining Key Features of the Broad Autism Phenotype. A Comparison Across Parents of Multiple- and Single-Incidence Autism Families. American Journal of Medical Genetics Part B (Neuropsychiatric Genetics). 47B:424–433 (2008). http://comm.soc.northwestern.edu/ndl/files/2012/10/Losh-Childress-Lam-Piven-2008.pdf.
== Katso myös ==
* Neurologinen poikkeavuus
* Neuropsykologia
* Neuropsykiatria
* HFA (lievä autismi)
* Neurodiversiteetti
* Touretten oireyhtymä
* Suomen Asperger-yhdistys
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla==
* Autismikirjon häiriö uusimman DSM-5 luokituksen mukaan 
* Periintyvyys autismiin
Luokka:Autismi
Labiaali

Labiaaleiksi kutsutaan äänteitä, joita äännettäessä huulet sulkeutuvat (labiaaliset klusiilit) tai niillä syntyy hälyä (labiaaliset nasaalit ja frikatiivit). Bilabiaalisia äänteitä ovat esimerkiksi suomen klusiilit p ja b sekä nasaali m, labiodentaalisia frikatiivi f ja puolivokaali v.
==Katso myös ==
* Artikulaatiopaikka
** Dentaali
** Palataali
** Velaari
** Laryngaali
==Lähteet==
*
Luokka:Konsonantit
Labiodentaali

Labiodentaalit ovat äänteitä, jotka tuotetaan siten, että alahuuli koskettaa yläetuhampaita. Labiodentaaleja ovat esimerkiksi soinniton spirantti f ja suomen puolivokaali v. Useimmissa maailman kielissä, esimerkiksi englannissa, v on soinnillinen spirantti, ja symboli onkin kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa tässä käytössä, kun taas puolivokaalia merkitään kirjaimella .
== Lähteet ==
Luokka:Konsonantit
Labiodentaalinen nasaali

Labiodentaalinen nasaali on äänne, joka tuotetaan asettamalla ylähampaat alahuulien päälle ja puhaltamalla ilmaa nenän kautta. Sen symboli kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa on ɱ.
Suomen kielessä äänne esiintyy muiden nasaalien allofonina sanoissa joissa on konsonanttiyhtymä MF (esim. pamfletti) tai NF (sinfonia), jolloin nämä yhtymät ääntyvät kumpikin [ɱf]. Kyse on regressiivisestä koartikulaatiosta, jossa edeltävä nasaali mukautuu jäljessään tulevan labiodentaalisen frikatiivin ääntymäpaikkaan.
==Lähteet==
Luokka:Konsonantit
Lahden kaupunginteatteri

Lahden kaupunginteatteri on suomalainen ammattiteatteri. Teatterissa käy vuosittain vajaat 70 000 katsojaa. Teatteri tuottaa vuosittain 7–10 uutta näytelmää.
== Historia ==
Vuonna 1912 aloitti toimintansa Lahden Amatööriteatteri. Sisällissota keskeytti teatterin toiminnan ja yritykset sen elvyttämiseksi onnistuivat vasta 1920-luvulla. Vuonna 1923 perustettiin Lahden Teatteri ja samoihin aikoihin alkoi teatteriharrastus elpyä myös lahtelaisen työväestön piirissä. Vuonna 1923 Lahden Työväen Teatterilla oli jo 13 palkattua harrastajanäyttelijää sekä kapellimestari. Lahden Työväen Teatteri toimi Lahden Työväentalossa Savonkadulla. Työväenliikkeen hajaantuminen johti 1920-luvulla uuden lahtelaisen teatterin perustamiseen: kommunistien hallintaan jääneen Työväen Teatterin rinnalle syntyi sosiaalidemokraattinen Lahden Työväen Näyttämö.
Pulavuosien kriisit koettelivat teattereiden taloutta. Parhaiten selviytyivät Lahden Teatteri ja Lahden Työväen Näyttämö. Lahden Teatteri löysi ratkaisun talousongelmiinsa kiertuetoiminnasta ja teatteri muutti nimensä Lahden Teatteri - Hämeen Maakuntateatteriksi.
Lahden kaupunginteatteri perustettiin vuonna 1946 Lahden Teatterin ja Lahden Työväen Näyttämön yhdistyessä. Kaupunginteatteri toimi ensin osakeyhtiönä ja vuodesta 1950 täysin kunnallisena. Teatteri toimi yli 30 vuotta tilapäisissä tiloissa, kunnes sai oman teatteritalon vuonna 1983.
== Nykyaika ==
Teatterinjohtajana aloitti huhtikuussa 2014 Ilkka Laasonen. Vuosina 2007–2013 teatteria johti Maarit Pyökäri ja 2001–2006 Kari Rentola.
Lahden teatterikerho ry pyörittää kahviotoimintaa sekä asiakkaille että henkilökunnalle ja jakaa vuosittaisen Iivaripatsaan.
== Rakennus ==
Lahden teatteritalo on Lahden kaupunginteatterin nykyinen, vuonna 1983 valmistunut teatterirakennus. Se sijaitsee Lahden keskustan tuntumassa Kirkkokadulla. Rakennuksen suunnittelu alkoi 1970-luvun alussa arkkitehtikilpailulla, ja sitä oli jo edeltänyt vuosikymmenten keskustelu teatterirakennuksesta. Rakennustyöt aloitettiin syksyllä 1980. Talon pääsuunnittelija oli arkkitehtitoimisto Pekka Salminen Ky. Rakennuksen tilavuus on noin 80 000 m³ ja kerrosala noin 12 000 m². Viralliset vihkiäiset olivat 10. syyskuuta 1983. Rakennus Vuoden betonirakenne -palkinnolla vuonna 1982.
Talossa on kolme näyttämöä: suuri Juhani-näyttämö (653 henkeä), pieni Eero-näyttämö (207 henkeä) sekä studionäyttämö Aino (80 henkeä). Rakennuksen kalusteet on sunnitellut Yrjö Kukkapuro ja tekstiilien suunnittelun on tehnyt Irma Kukkasjärvi. Sisutusta on kuitenkin vuosien aikana muutettu, jolloin alkuperäinen sisustus on joutunut osittain väistymään.
Rakennuksen edustalla on Olavi Lanun betoniveistos Kivettymä joka esittää kyyristyneitä betonisia ihmishahmoja.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
* 
 
Luokka:Suomen teatterit
Luokka:Lahden rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Vuoden betonirakenne
Luokka:Lahden nähtävyydet
Luokka:Lahden kulttuuri
Luokka:Paavola (Lahti)
Lahden lyseon peruskoulu

Lahden Lyseon peruskoulu oli Lahden kaupungin ylläpitämä peruskoulu. Lahden Lyseon tiloissa sijaitsivat sekä peruskoulu ja Lahden lyseon lukio. Lahden Lyseon peruskoulussa oli oppilaita seitsemännellä, kahdeksannella ja yhdeksännellä luokalla yhteensä 360 oppilasta ja 31 opettajaa. Koulun rehtorina toimi Pirjo Sirviö ja apulaisrehtorina Olli Kaarela.http://www.edu.lahti.fi/lahdenlyseoyk/fi/yhteystiedot.html Lahden Lyseon peruskoulussa oli painotetun matematiikan sekä kuvataiteen opetusta.
Lahden Lyseolla on hyvin merkityksellinen osa Lahden koulumaailmassa. Koulun perustamisasetus annettiin Helsingissä 21. toukokuuta 1921. Lahden lyseo aloitti toimintansa entisen Hotelli Lahden tiloissa, jonne sijoitettiin poikalyseon kaksi luokkaa.
Lahden Lyseon peruskoulu lakkautettiin vuonna 2012. Oppilaat sekä opettajat siirtyivät Salpausselän peruskouluun. Lahden lyseon tiloissa toimii siis enää vain lukio.
*Puulyseon aika v. 1921-1928.
*Tiilikoulun aika v. 1928-1963.
*Lyseon lisärakennus v. 1963-2010.
== Lähteet ==
Luokka:Lahden peruskoulut
Luokka:Kartano (Lahti)
Lahdenkylä

Lahdenkylä voi tarkoittaa muun muassa seuraavia maantieteellisiä kohteita (listassa vain osa kylistä):
* Lahdenkylä eli Lahti, kylä Evijärvellä
* Lahdenkylä eli Lahti, kylä Ilmajoella 
* Lahdenkylä, kylä Jämsän Kuoreveden pitäjässä
* Lahdenkylä eli Lahdenperä, kyläkunta Karstulassa 
* Lahdenkylä, kyläkunta Kauhavan Alahärmän pitäjässä
* Lahdenkylä, kylä Kiteellä
* Lahdenkylä, kyläkunta Kuhmossa
* Lahdenkylä eli Lahti, kylä Lempäälässä
* Lahdenkylä, kylä Rantasalmella
* Lahdenkylä, kylä Rautjärvellä
* Lahdenkylä, kylä Savonlinnan Punkaharjun pitäjässä
* Lahdenkylä eli Lahti, kylä Seinäjoella
* Lahdenkylä eli Lahti, kylä Vihdissä 
* Lahdenkylä, kyläkunta Virroilla 
Sana taipuu sijainnista riippuen joko Lahdenkylä : Lahdenkylässä tai Lahdenkylä : Lahdenkylällä. Rantasalmen Lahdenkylän tapauksessa molemmat taivutusmuodot on tulkittu vakiintuneiksi. Lisätietoja: Kotus Asutusnimiarkisto.
==Katso myös==
* Lahti (täsmennyssivu)
Luokka:Täsmennyssivut
Lahdenkylä (Punkaharju)

Lahdenkylä on kylä Savonlinnan kaupungin Punkaharjun pitäjässä, Etelä-Savossa. Lahdenkylään on linnuntietä noin 17 kilometriä itäkaakkoon Savonlinnan torilta ja maanteitse noin neljä kilometriä valtatie 14:ltä kuljettaessa Moinsalmen kylän suuntaan.
Lähin alakoulu on Kulennoisten kyläkoulu (Kulennoistenkoulutie 115, 58430 Kulennoinen), jossa annetaan esi- ja alakouluopetusta (luokka-asteet 0-6).
==Lähteet==
Luokka:Punkaharjun kylät
Lahjakkuus

Lahjakkuus on synnynnäinen kyky tai taito, jota tietyssä kulttuurissa arvostetaan. Lahjakkuuden katsotaan olevan korkean osaamistason yksi tekijä harjoittelun ja aikaisen aloittamisen kanssa.
==Merkitys==
Lahjakkuutta pidetään nerouden ja luovuuden edellytyksenä. Lahjakkuus on kuitenkin vain potentiaalia, eikä lahjakkaasta ihmisestä välttämättä koskaan kehity luovaa ihmistä tai neroa, joka tunnetaan saavutuksistaan. Lahjakkuuden kehittäminen taidoksi vaatii pitkäaikaista harjoittelua, ja lahjakkaan lapsen taitojen kehitys vaatii usein paljon uhrauksia lapsen vanhemmilta. Moni lahjakas lapsi kuitenkin pyrkii itsekin oma-aloitteisesti kehittämään taitojaan ja opiskelemaan.
==Perinnöllisyys==
Lahjakkuuden arvellaan perustuvan perinnöllisiin neurologisiin ominaisuuksiin, joskaan näistä ei tiedetä tarkemmin kovin paljoa. Myös Howard Gardnerin moniälykkyysteorian mukaan ihmisen lahjakkuuden eri lajit ovat ehkä osittain perinnöllisiä.
==Esiintyminen==
On tavallista, että lapsi osoittaa suurta lahjakkuutta vain yhdellä alueella mutta ei muilla. Jotkut lapset osoittavat lahjakkuutta keskenään samankaltaisilla rakenteeltaan symbolisilla alueilla, kuten shakissa, matematiikassa ja musiikissa. Erityisen lahjakkaita lapsia voidaan kutsua lapsineroiksi tai ihmelapsiksi.
==Älykkyysosamäärä lahjakkuuden mittarina==
Lahjakkuutta kuvataan joskus älykkyysosamäärällä, jota pidetään kaiken älyllisen suorituskyvyn takana olevana metakykynä. Yhdysvalloissa lapsia luokitellaan ”lahjakkaisiin”, kun heidän älykkyysosamääränsä kuuluu korkeimpaan kolmeen tai viiteen prosenttiin. Tällaiset lapset menestyvät seurantatutkimusten mukaan keskimääräistä paremmin elämässään.
==Lähteet==
== Kirjallisuutta ==
*
* 
* 
*Viljamaa, Janne. Tue lapsesi lahjakkuutta. WSOY 2013
==Aiheesta muualla==
* Tieteen teemailta: Lahjakkaat lapset
* Arvostammeko lahjakkuutta vai yrittämistä?
Luokka:Kasvatuspsykologia
Luokka:Älykkyys
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit