nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Lakialoite

Lakialoite tarkoittaa ehdotusta uudeksi laiksi tai ehdotusta jo olemassa olevan lain muuttamisesta. 
Lakialoitteeita koskevasta aloiteoikeudesta ja niiden käsittelystä on säädetty valtion perustuslaissa tai muussa, oikeushierarkiassa vastaavalla tasolla olevassa laissa. 
__NOTOC__
==Kuka voi tehdä lakialoitteen==
Oikeus lakialoitteen tekemiseen on yleensä parlamentaarikoilla ja hallituksella kuten mm. Suomessa ja Isossa-Britanniassa. Valtioiden välillä on kuitenkin eroja, esimerkiksi Chilessä lakialoitteen voi tehdä ainoastaan presidentti, ja Venäjällä lakialoitteen voi tehdä presidentti, hallitus, federaationeuvosto, duuma sekä muutamat erityisryhmät.
==Lakialoitteen käsittely Suomessa==
===Jos lakialoite koskee muita lakeja kuin perustuslakia===
Lakialoite ohjataan asiaa valmistelevan valiokunnan käsittelyyn, joka antaa siitä mietintönsä eduskunnan kahteen täysistuntoon. Ensimmäisessä käsittelyssä esitellään mietintö, käydään keskustelua ja päätetään varsinaisen lakiehdotuksen sisältö. Tätä kutsutaan lähetekeskusteluksi. Lakialoite voidaan ensimmäisessä käsittelyssä myös lähettää suuren valiokunnan käsittelyyn. Toisessa käsittelyssä päätetään lakialoitteen hylkäämisestä tai hyväksymisestä.
===Jos lakialoite koskee perustuslakia===
Mikäli lakialoitteella halutaan muuttaa perustuslakia, ensimmäinen ja toinen vaihe etenevät samalla tavalla kuin alempiarvoisia lakeja koskeva lakialoite. Toisessa käsittelyssä kuitenkin päätetään siitä, hylätäänkö ehdotus vai jätetäänkö se odottamaan ensimmäisiin eduskuntavaalien jälkeisiin valtiopäiviin. Muutoksen perustuslakiin vahvistaa siis vasta seuraava eduskunta. Uusi eduskunta vahvistaa päätöksen 2/3:n enemmistöllä annetuista äänistä yhdessä käsittelyssä.
Lakimuutos perustuslakiin voidaan kuitenkin julkistaa kiireelliseksi vähintään viidellä kuudesosalla annetuista äänistä. Tällöin ehdotus ei jää lepäämään, vaan se voidaan hyväksyä 2/3:n enemmistöllä. 
==Katso myös==
* Valtiosääntöoikeus
Luokka:Lainvalmistelu
Lakiehdotus

Lakiehdotus on lain muotoon kirjoitettu eduskunnan käsiteltäväksi jätetty ehdotus, josta tulee laki, jos eduskunta ehdotuksen hyväksyy. Lakiehdotus sisältyy tavallisesti hallituksen esitykseen, kansanedustajan jättämään lakialoitteeseen tai lakiehdotuksen muodossa olevaan kansalaisaloitteeseen. Yhteen hallituksen esitykseen sisältyy yksi tai useampia lakiehdotuksia. Lakiehdotus voidaan tehdä uuden lain säätämiseksi tai voimassa olevan lain muuttamiseksi, selittämiseksi tai kumoamiseksi.
Yleiskielessä käytetään usein lakiesitystä nimityksen lakiehdotus tilalla. Lakiesitys tarkoittaa hallituksen esitystä lain säätämiseksi. Säädöskielessä käytetään pelkästään nimitystä hallituksen esitys.
Vaikka lakiehdotus muuten noudattaa lain muotoa, ei siinä tietenkään ole antopäiväystä eikä allekirjoituksia. Ne löytyvät vasta valmiista laista. Lain voimaantulon päivämääräkin yleensä puuttuu, jolloin sen määrää presidentti lakia vahvistaessaan.
==Lähteet==
* Otavan iso tietosanakirja, Otava 1963
* Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1997, ISBN 951-855-135-9, osa V palstat 594–595
Luokka:Lainvalmistelu
Lakitekniikka

Lakitekniikka tarkoittaa menetelmiä ja menettelytapoja, joiden avulla lain sisältö ja perustelut saadaan lakiehdotuksen muotoon. Laajasti ymmärrettynä lakitekniikkaan sisältyy myös lainvalmistelussa käytettävä suunnittelu. Koska lainsäädäntö on tärkeä yhteiskunnan ohjailukeino, edellytetään sen valmistelijoilta laajempaa ymmärrystä kuin pelkkään lain tekniseen toteuttamiseen tarvitaan. Lainvalmistelussa pitää tutkia olemassa oleva lainsäädäntö kotimaassa ja ulkomailla, asettaa tavoitteet ja tutkia käytettävissä olevat toteuttamiskeinot sekä arvioida uuden lain vaikutukset ja siitä koituvat kulut. Suppeassa merkityksessä lakitekniikka tarkoittaa vain säädösten laadinnassa käytettyä tekniikkaa, "pykälänikkarointia".
Lakeja laadittaessa pitää ottaa huomioon myös maata velvoittavat valtiosopimukset ja Euroopan unionin säädökset. Pitää tietää myös esimerkiksi se, ettei asetuksella saa muuttaa lakia. Sekin tulee ottaa huomioon, että lakia kumottaessa kumoutuvat myös lain nojalla annetut asetukset ilman, että siitä erikseen säädetään. Lait kirjoitetaan tiettyä vakiorakennetta noudattaen. Lailla on asiaan kuuluva nimike, lain alussa sitä kuvaava johtolause, yksi tai useampi lainkohta sekä voimaantulosäännös. Lakitekniikassa on tärkeää myös huolellisuus ja tarkkuus. Toisiin säädöksiin viitattaessa niistä käytetään virallista nimeä ja on viitattava juuri tarkoitettuun lainkohtaan.
==Lähteet==
* Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1997, ISBN 951-855-135-9, osa V palstat 605–608
==Kirjallisuutta==
* Matti Niemivuo: Lain kirjain. Lakitekniikka ja lakikieli, Edita 2008, ISBN 978-951-37-5183-8
Luokka:Lainvalmistelu
Laktoositon

Laktoositon tarkoittaa Suomen viranomaisten määritelmän mukaan sitä, että tuotteen laktoosipitoisuus on alle 0,01 g/100 g. Useimpia maitotaloustuotteita on nykyään saatavana laktoosittomina vaihtoehtoina.
Laktoosittomuudelle ei vielä ole olemassa yleistä, kansainvälisesti hyväksyttyä raja-arvoa. Vähälaktoosisten tuotteiden laktoosipitoisuus on alle 1 g/100 g. 
Laktoosittoman maidon laktoosipitoisuutta alennetaan Suomessa poistamalla maidosta ensin osa laktoosista. Maitoon jäänyt laktoosi muunnetaan sen jälkeen glukoosiksi ja galaktoosiksi lisäämällä maitoon laktoosia pilkkovia entsyymejä. Glukoosia jää maitoon niin vähän, ettei se maistu makealta kuten vähälaktoosinen maito. Laktoosin poiston jälkeen maidon markkinoinnissa on käytettävä sanaa maitojuoma, koska EU:n lainsäädännön mukaan maitoa, josta on poistettu laktoosia, proteiinia tai kalsiumia, ei saa kutsua maidoksi.
Laktoosittomat tuotteet sopivat monille laktoosi-intoleranteille, jotka saavat oireita hyvin pienistä laktoosimääristä. Yksilölliset erot oireiden synnyssä ja kokemisessa ovat nimittäin suuria. Oireiden kokemiseenkin voi vaikuttaa usea asia: laktoosin määrä, ateriakokonaisuus, fysiologiset ja psykologiset tekijät.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
Valio.fi
Luokka:Elintarviketiede
Lammenjärvi

Lammenjärvi on Uskelanjoen vesistöön kuuluva pieni järvi Kiikalassa Salossa. 
Järvi sijaitsee Kiikalan Pappilan ja Komisuon kylien rajalla Kolmanteen Salpausselkään kuuluvalla Kiikalannumella lähellä Kiikalan kirkonkylää. Järven rannalla on Kiikalan seurakunnan perustama leirikeskus, joka sen Salon seurakuntaan liittymisen jälkeen on Salon seurakunnan käytössä..
Järvi kuuluu Hitolanjoen valuma-alueeseen ja se jää kokonaisuudessaan Kiikalannummella sijaitsevan Hyyppärän harjualueen Natura 2000 -suojelualueen sisälle. Järven lasku-uomana on Lammenjärvenojahttps://www.avi.fi/documents/10191/56790/esavi_paatos_110_2013_2-2013-05-30.pdf/6be7a136-a67a-4338-a14d-1226e84dd93c , joka yhtyy Hitolanjoen latvahaaraan Satakoskenojaan lähellä viljelysmaaksi 1900-luvulla kuivatettua Kurajärveä. 
Järven lounaispuolelle jäävät luonnonsuojelualueena rauhoitetut Hyyppärän harju ja Kultalähde. Järvestä pohjoiseen sijaitsevat Natura-alueeseen kuuluva Lammensuo ja sen sivuitse kulkeva Lammenharju. Järvestä etelään on Johannislundista Kiikalan kirkolle johtaneen tien vanhan linjauksen varrella Lammenahde.
==Lähteet==
Luokka:Kiikalan järvet
Luokka:Uskelanjoen vesistö
Lammi (Somero)

Lammi on kylä Somerolla, Paimionjoen vesireittiin kuuluvan, Hirsjärveä ja Kirkkojärveä yhdistävän Someronjoen eteläpuolella. Kylä on osa Someron keskustaajamaa, ja sen naapurikyliä ovat Joensuu pohjoisessa ja Harju etelässä. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 441, mikä teki siitä väkiluvultaan Someron neljänneksi suurimman kylän heti Joensuun, Jaatilan ja Pappilan jälkeen.
Historiallisesti Lammi on ollut samaa isonjaon jakokuntaa viereisen Harjun kylän kanssa ja kylään 1800-1900-luvuilla muodostunut taajama-asutus liittyy Someron Kirkonmäen kulmakuntaan Harjun ja Lammin kylissä. Lammin historiallinen kylätontti, jolla vieläkin on Lammin kylän Laurilan kantatalo, on sijainnut nykyisten Härkäläntien ja Hirveläntien risteyksessä, ja sen läheisyydessä Hirveläntien varrella sijaitsee myös Someron vanha paloasema, jonka yläkerrassa toimi vuoteen 1976 Someron kunnantoimisto.
Vieressä ovat uusi paloasema ja Seurakuntakeskus.
Uudempaa taajama-asutusta Lammin kylässä edustaa Lamminniemen asuinalue Someronjoen varressa Helsingintien pohjoispuolella. Lamminniemessä sijatsee myös kuntoutuspalveluita tarjoava Lamminniemi-koti ja nykyään kesäteatterikäytössä oleva Havuharjun tanssilava. Kylän halki kulkee Helsingintie (kantatie 52), jossa kylän kohdalla sijaitseva Lammin mäki mainitaan Rauli Badding Somerjoen kappaleessa "Bussi Somerolle".
==Lähteet==
Luokka:Someron kylät
Lammi (täsmennyssivu)

Lammi voi tarkoittaa seuraavia:
* lammi, lampi-sanan murteellinen muoto
==Paikannimi==
* Lammi, entinen kunta Suomessa, vuodesta 2009 osa Hämeenlinnaa
* Lammi, lampi Jämsän Rasissa
* Lammi, kylä Somerolla Suomessa
* Lammi, järvi Orivedellä
==Sukunimi==
* Anneli Airikka-Lammi (s. 1944), suomalainen tekstiilitaiteilija
* Emmanuel Lammi (1882–1957), suomalainen sosialidemokraattien kunnallispoliitikko ja työväenopiston opettaja 
* Ilkka Lammi (1976–2000), suomalainen taidemaalari
* Jaana Lammi (oik. Lammi-Uusitalo, s. 1962), suomalainen iskelmälaulaja
* Raimo Lammi (s. 1935), suomalainen koripalloilija ja koripallovalmentaja
* Reino Lammi (s. 1935), suomalainen kiekonheittäjä
* Risto Lammi (s. 1961), Suomen sisäministeriön poliisiosaston ylijohtaja
* Unto Lammi (s. 1936), suomalainen pesäpalloilija
=== Kuvitteellisia henkilöitä ===
* Henrik Lammi, tv-sarjassa Salatut elämät esiintynyt hahmo
==Katso myös==
* Lampi
* Lamppi
Luokka:Sukunimet
Lantanoidi

Järjestysluku	Alkuaine 	Merkki
57 	Lantaani 	La
58 	Cerium 	Ce
59 	Praseodyymi	Pr
60 	Neodyymi 	Nd
61 	Prometium 	Pm
62 	Samarium 	Sm
63 	Europium 	Eu
64 	Gadolinium 	Gd
65 	Terbium 	Tb
66 	Dysprosium 	Dy
67 	Holmium 	Ho
68 	Erbium 	Er
69 	Tulium 	Tm
70 	Ytterbium 	Yb
71 	Lutetium 	Lu
Lantanoidit ovat alkuaineita, joiden järjestysluku on 57–71. Ne muodostavat yhdessä skandiumin ja yttriumin kanssa harvinaisten maametallien luokan. D-lohkoon kuuluvaa lutetiumia lukuun ottamatta kaikki lantanoidit kuuluvat f-lohkoon.
Kemiallisesti lantanoidit ovat samankaltaisia myös harvinaisiin maametalleihin kuuluvien skandiumin ja yttriumin kanssa, sekä aktinoidien kanssa. Lantanoidit ja aktinoidit merkitään usein jaksollisen järjestelmän alle omille riveilleen.
Lantanoideista käytetään myös nimitystä lantanidi, mutta International Union of Pure and Applied Chemistry (IUPAC) suosittaa nimitystä lantanoidi, koska päätteellä "-idi" merkitään tavallisesti anioneja.
==Katso myös==
*Aktinoidi
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* USGS Rare Earths Statistics and Information
Luokka:Metallit
Luokka:Alkuaineet
Lapin aluehallintovirasto

Lapin aluehallintovirasto () on yksi Suomen seitsemästä aluehallintovirastosta. Sen toimialueeseen kuuluu Lappi. Sen ainoa toimipaikka on Rovaniemi.
Lapin aluehallintovirasto (AVI) aloitti toimintansa vuoden 2010 alussa korvaten Lapin lääninhallituksen.
== Aiheesta muualla ==
* Lapin aluehallintoviraston kotisivut
Luokka:Lapin maakunta
Luokka:Aluehallintovirastot
Lapin hyvinvointialue

Lapin hyvinvointialue on Lapin maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta.
== Kunnat ==
Hyvinvointialueeseen kuuluu 21 kuntaa, joista neljä on kaupunkeja.
* Enontekiön kunta (Enontekis)
* Inarin kunta (Enare)
* Kemin kaupunki
* Kemijärven kaupunki
* Keminmaan kunta
* Kittilän kunta
* Kolarin kunta
* Muonion kunta
* Pelkosenniemen kunta
* Pellon kunta
* Posion kunta
* Ranuan kunta
* Rovaniemen kaupunki
* Sallan kunta
* Savukosken kunta
* Simon kunta
* Sodankylän kunta
* Tervolan kunta
* Tornion kaupunki (Torneå)
* Utsjoen kunta
* Ylitornion kunta (Övertorneå)
Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 176 083 asukasta.
== Palvelut ==
Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen.
=== Sosiaalihuolto ===
=== Terveydenhuolto ===
Alueella toimii kaksi keskussairaalaa, yksi Rovaniemelläja toinen Kemissä. Alueella toimii myös Muurolan sairaala ja Keroputaan sairaala.
Laboratoriopalvelut tuottaa hyvinvointiyhtymä NordLab.
=== Pelastustoiminta ===
Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Lapin pelastuslaitoksen toimialueeseen.
== Aluevaltuusto ==
Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Lapin hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 59 valtuutettua.
== Lähteet ==
Hyvinvointialue
Luokka:Suomen hyvinvointialueet
Lapin komitea

Lapin komitea on vuonna 1901 perustettu ja vuonna 1904 toimintansa lopettanut komitea. Komitea sijaitsi Lapissa. 
== Tehtävä ==
Komitean tehtävä oli toimittaa Lapin kihlakunnalle selvitys asukkaiden viljelyssuhteista ja muun muassa taloudellisesta tilasta.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset komiteat
Luokka:Lappi
Lapin rajavartiosto

Lapin rajavartiosto 	Lapin rajavartiosto
Vastuualue: 	Lappi
Valvottava raja: 	1 608 km
Kansainväliset rajanylityspaikat:	Salla ja Raja-Jooseppi
- joista lentoasemia: 	Rovaniemi, Enontekiö, Ivalo, Kittilä
Tilapäiset rajanylityspaikat: 	-
- joista toimimattomia: 	Virtaniemi
Lapin rajavartiosto () on yksi Rajavartiolaitoksen yhdeksästä hallintoyksiköstä. Sen pääasiallisena tehtävänä on rajaturvallisuuden ylläpito 
entisen Lapin lääniin rajoittuvilla ulkorajoilla. Vartioitavaa rajaa on yhteensä 1 608 kilometriä, josta Venäjän vastaista rajaa on 380 km, Norjan vastaista 736 km ja Ruotsin vastaista 488 km. Vartiosto suorittaa Venäjän rajalla rajankäynnin vuosittain ja Norjan rajalla 25 vuoden välein (viimeksi vuonna 2000). Lapin rajavartiosto vakiintui lailla 1931.
==Organisaatio==
Lapin rajavartioston esikunta toimii Rovaniemellä. Lapin rajavartiostoon kuuluvat myös: 
* Sallan rajavartioasema (Salla–Alakurtti-tien varressa), jonka vastuulla on Sallan raja-asema
* Ivalon rajavartioasema, jonka vastuulla ovat myös rajatarkastukset Ivalon lentoasemalla
* Raja-Joosepin rajavartioasema, jonka vastuulla on Raja-Joosepin rajanylityspaikka
* Muonion rajavartioasema
* Lapin rajajääkärikomppania
===Muuta===
Lapin rajavartioston piirissä harjoitetaan radioamatööritoimintaa kutsumerkillä OI9R.http://www.sral.fi/bulletiini/?id=1710
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Lapin Rajavartiosto
Luokka:Suomen rajavartiolaitos
Luokka:Lapin maakunta
Lapinlahden silta

Lapinlahden silta on vuonna 1965 valmistunut moottoritiesilta Helsingissä. Silta ylittää Lauttasaarensalmen ja yhdistää Ruoholahden Lauttasaareen. Silta on tyypiltään teräskantinen teräksinen jatkuva kotelopalkkisilta. Silta on maatukineen 597 metriä pitkä (eräissä lähteissä 599 metriä)Tiehallinnon sillaston rakenne, palvelutaso ja kunto 1.1.2007 Viitattu 14.6.2008. Silta-aukon leveys on 582 metriä, joka jakautuu viiteen jänteeseen: 103,5+125+125+125+103,5 metriä. Silta oli lähes 30 vuoden ajan vuosina 1965–1993 Suomen pisin. Sillan alikulkukorkeus on 8,0 metriä. Sillan kautta kulkee Helsingistä Karjaalle johtava kantatie 51, jonka moottori­tieksi rakennetun osuuden nimenä Helsingin ja Espoon alueella on Länsiväylä. Valtaosa Helsingin keskustasta Espooseen suuntautuvasta autoliikenteestä kulkee Lapinlahden sillan kautta, ja vuorokaudessa sen ylittää 56 710 autoa (syyskuu 2013).
Sillan suunnitteli insinööritoimisto Grassl Hampurista.
Silta rakennettiin tuolloin mullistavalla tavalla: Siltalohkot valmistettiin Rauma-Repolan Valkon telakalla Loviisassa, josta ne uitettiin Helsinkiin. 
Sillan valmistuttua vanha Lauttasaaren silta purettiin ja tilalle rakennettiin uusi läppäsilta. Rakentamisen aikana syksystä 1967 loppuvuoteen 1969 Lauttasaaren ja Salmisaaren välinen liikenne kevyttä liikennettä lukuun ottamatta käytti Lapinlahden siltaa. Tämän takia rakentamisen ajaksi tien moottoritieluokitus poistettiin Lemissaaren liittymän ja Ruoholahden väliseltä osuudelta.
Alun perin silta oli 2+2-kaistainen. Sillan alkuperäinen konstruktio teoriassa olisi mahdollistanut leventämisen 3+3-kaistaiseksi, mutta tämä muutos olisi ollut teknisesti varsin hankala. Silta kävi kuitenkin linja-autoliikenteen pullonkaulaksi ja vuosina 1995–1996 silta levennettiin 2+3-kaistaiseksi. Levennys tapahtui hitsaamalla reunaulokkeet irti kummastakin reunasta, hitsaamalla kumpaankin reunaan 1,2 metrin leveydeltä uutta kantta ja hitsaamalla reunaulokkeet takaisin. Levennetyllä sillalla on kaksi kaistaa länteen Helsingistä poispäin ja kolme itään. Itään johtavista kaistoista uloin on linja-autokaista.
==Lähteet==
* Siltojemme historia, Suomen rakennusinsinöörien liitto, 2004 ISBN 951-758-446-6.
* Lapinlahden silta valmistuu Yle Elävä arkisto 
===Viitteet===
==Aiheesta muualla==
Luokka:Helsingin sillat
Luokka:Lauttasaari
Luokka:Länsisatama
Luokka:Suomen tieliikennesillat
Lapiolinja

Lapiolinjaksi tai työlinjaksiMatti Hannikainen: Lapionvarresta näyttöpäätteelle, s. 67–69 teoksessa Kai Häggman; Anu-Hanna Anttila. Suomalaisen arjen suuri tarina. Werner Söderström; 2010. ISBN 978-951-0-36732-2. kutsuttiin etenkin 1950-luvulta lähtien niitä työvoimapoliittisia keinoja, joilla työttömyyttä hoidettiin yhteiskunnan järjestämillä hankkeilla. Kuvaavan nimensä se sai, kun mahdollisimman suureen työllistettävien määrään pyrittäessä vältettiin maarakennustyömailla koneiden käyttöä, näin jokaiselle voitiin osoittaa tehtävä. Toisaalta lapiointi oli sen luontoista työtä, että siitä suoriutui ilman ammattitaitoakin.
Lapiolinja koettiin ratkaisuksi työttömyyteen aikana, jolloin normaalit työmarkkinat eivät toimineet suhdannevaihteluiden ja elinkeinoelämän murroksessa. Metsätöistä saattoi vapautua kerralla runsaasti työvoimaa metsäteollisuuden näkymien heiketessä. Pientilalliset olivat hyvin usein riippuvaisia näistä tulonlähteistä. Useat merkittävät tiehankkeet saivat autoistumisen myötä alkunsa juuri niihin aikoihin.
Hyvin tunnettu "lapiolinjan" työmaa oli Tarvontie eli nykyinen Ykköstien moottoritieosuus Helsingin Munkkiniemestä Espooseen. Tällä 1950-luvun lopun työmaalla oli töissä lapiomiesten lisäksi jopa hevosia.
==Kritiikki==
Järjestelmää kritisoitiin alusta lähtien. Työkohteet olivat useasti siirtotyömaita, jotka saattoivat sijaita satojenkin kilometrien päässä työllistetyn kotipaikkakunnalta. Näin esimerkiksi perheen pää saattoi viettää viikot tietöissä vieraassa maakunnassa ja pääsi käymään kotonaan muutamana viikonloppuna kuukaudessa. Majoitus työmailla järjestyi yleensä parakissa tai pyöräkopissa. Usein majoituksen taso jätti toivomisen varaa: ahtaus, huono ilma, hygienia ja rauhattomuus olivat polttavia ongelmia. Näihin saatiinkin vuosien mittaan parannusta.
==Päättyminen==
Lapiolinjan päätti 1970-luvun alussa uudenlainen yhteiskunnallinen ajattelu, jossa työttömille alettiin maksaa rahallista korvausta työttömyyden kohdatessa. Tienrakennus alkoi vaatia yhä enemmän ammattitaitoa, ja työttömät alkoivat olla maaseudun kausityöttömien sijasta kaupungeista kotoisin. Lisäksi teiden rahoituksessa käytettävien lainojen ehdoissa edellytettiin kohteiden toteuttamista kustannustehokkaimmilla menetelmillä.
==Katso myös==
*Hätäaputyöt
==Lähteet==
* Marko Nenonen: Lapiolinjalla: työttömät pakkotöissä 1948–1971, Atena 2006, ISBN 951-796-428-5.
===Viitteet===
==Kirjallisuutta==
*Marko Nenonen: Tietöissä siirtotyömaalla: tienrakennus ja sosiaaliset olot työttömyystyömailla 1945–1967. Tiemuseon raportteja 2/1993, Helsinki, 1993. ISBN 951-47-7671-2.
Luokka:Tienrakennus
Luokka:Suomen tiet
Luokka:Suomen työvoimapolitiikka
Luokka:Suomen taloushistoria
Luokka:Rakentaminen Suomessa
Lappajoki

Lappajoki (myös Kiantajoki) on Oulujoen vesistöön kuuluva joki Sotkamossa Kainuussa. Joki saa alkunsa Lappajärvestä Sotkamon eteläosassa ja laskee Sotkamon keskustaajaman eteläpuolella sijaitsevaan Kiantajärveen. Saman vesireitin yläosan muodostaa Lappajärveen laskeva, Sotkamon Kalliojärvestä alkunsa saava Rommakkojoki.
== Lähteet ==
Luokka:Nuasjärven–Kiimasjärven alue
Luokka:Sotkamon luonto
Lapsikaappaus

Lapsikaappaus on oikeudellinen termi, jolla tarkoitetaan lapsen luvatonta siirtämistä ulkomaille. Lapsikaappaus voi tapahtua myös siten, että lapsi jätetään palauttamatta kotimaahansa luvallisen tai tuomioistuimen määräykseen perustuvan tapaamisen jälkeen.
Yleensä lapsikaappaus tapahtuu siten, että lapsen huoltajista toinen ottaa lapsen mukaansa ilman toisen huoltajan lupaa. Yhteishuoltotilanteissa vanhempien tulee päättää mm. lapsen asuinmaasta yhdessä.
==Lapsikaappauksien ehkäisy==
Kansainvälisiä lapsikaappauksia on pyritty ehkäisemään ja ratkaisemaan kansainvälisillä sopimuksilla, joista merkittävimmät ovat Haagin ja Euroopan neuvoston lapsikaappaussopimukset. Lapsi saatetaan viedä valtioon, joka ei ole edellä mainittuihin kansainvälisiin sopimuksiin liittynyt. Tällöin ei ole olemassa ennakolta sovittua menettelytapaa, vaan kulloinenkin toiminta on riippuvainen lähinnä asianomaisen maan lainsäädännöstä.
Lapsen kaapannut saattaa Suomessa syyllistyä rikoslaissa rangaistavaksi säädettyyn, vapauteen kohdistuvaan rikokseen. Kysymykseen tulee tällöin ensisijaisesti rikoslain 25 luvun 5a §, joka koskee lapsikaappausta. Tähän rikokseen syyllistyy se, joka ottaa lapsen omavaltaisesti huostaansa ja vie hänet asuinvaltiostaan ulkomaille tai jättää palauttamatta asuinvaltioonsa. Rikoksesta voi seurata sakkorangaistus tai enintään kahden vuoden vankeusrangaistus.
Lapsen kaapannut henkilö saattaa syyllistyä myös muuhun vakavampaan vapauteen kohdistuvaan rikokseen, joita ovat mm. vapaudenriisto, törkeä vapaudenriisto ja panttivangin ottaminen.
==Katso myös==
* AMBER-hälytys
== Kirjallisuutta ==
* 
==Aiheesta muualla==
*Oikeusministeriön esite lapsikaappaustilanteisiin
*Kaapatut Lapset ry:n kotisivut
Luokka:Perheoikeus
Luokka:Rikosoikeus
Lapsivuode

Lapsivuode ja lapsivuodeaika tarkoittavat perinteisesti noin kuuden viikon mittaista synnytyksen jälkeistä aikaa, jolloin naisen elimistö palautuu entiselleen. Vielä 1960-luvulla Suomessa kehotettiin synnyttänyttä pysymään vuoteessa viikon verran, ja tavallisessa kielenkäytössä juuri synnytyksenjälkeistä vuodelepoa kutsutaan lapsivuoteeksi.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 5, p. 296
Imetys edistää kohdun palautumista normaalikokoonsa. Lantionpohjan lihaksia olisi hyvä harjoittaa muun muassa virtsankarkailun ehkäisemiseksi. Emätinyhdyntää on vältettävä, kunnes jälkivuoto on päättynyt. Jälkivuoto päättyy yleensä parin viikon kuluessa synnytyksestä. Lapsivuodeaikana hormonaaliset muutokset saattavat aiheuttaa äidille mielialan ailahtelua. 
==Katso myös ==
*Miehen lapsivuode
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Lapsivuodeaika kannattaa ottaa rauhallisesti
Luokka:Raskaus ja synnytys