nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Muodollinen subjekti

Muodollinen subjekti on semanttisesti tyhjä lauseenjäsen, jonka olemassaolon lauseen muoto- ja intonaatiorakenne määräävät. Muodollisia subjekteja ovat esim. englannin ja ruotsin sääverbien subjektit seuraavissa kahdessa esimerkissä. 
It rains alot. 
Det regnat mycket. 
Kirjakielessa suomen sääverbit eivät vaadi muodollista objektia, mutta usein lauseen alkukenttään silti sijoitetaan kohtalaisen merkityksetön NP. Seuraavassa esimerkissä lienee itsestäänselvää, ettei sisällä sada, joten sanan "ulkona" käyttämiselle lienee jokin muu motivaatio kuin puhdas semantiikka. 
Ulkona sataa.
Luokka:Kielitiede
Muovaus

Muovaus tarkoittaa kappaleen muodon muuttamista ainetta tiivistämällä harventamalla tai siirtämällä. Esimerkkejä muovaavista menetelmistä ovat taonta, taivutus ja pakotus. Muovaavista menetelmistä eroavat ainetta poistavat menetelmät kuten leikkaaminen ja lastuaminen, sekä ainetta lisäävät menetelmät kuten hitsaaminen ja terminen ruiskutus.
** Muovaus
*** Hydraulinen muovaus
*** Kylmämuovaus
*** Kylmäveto
*** Meisto
*** Metallin kuumamuokkaus
*** Metallin kylmämuokkaus
*** Painosorvaus
*** Rullamuovaus
*** Suurnopeusmuovaus
*** Syväveto
*** Taivutus (metallioppi)
*** Taonta
*** Valssaus
*** Venytysmuovaus
*** Vierintämuovaus
Luokka:Valmistustekniikka
Museoneuvos

Museoneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 7. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1986. 
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1.  	14.11.1986 	Jorma Heinonen 	filosofian maisteri 	Vantaa 	
 2.  	23.11.2001 	Anneli Ilmonen 	aluetaidemuseon johtaja, fil. maist. 	Tampere 	
 3.  	6.6.2003  	Jouko Heinonen 	museonjohtaja, filosofian tohtori 	Lahti 	
 4.  	26.11.2004 	Marja-Liisa Haveri-Nieminen 	museotoimenjohtaja, hum. kand. 	Seinäjoki 	
 5.  	12.6.2008  	Mariliina Perkko 	museotoimenjohtaja, filosofian kandidaatti 	Espoo 	
 6.  	12.6.2009  	Kati Heinämies 	museonjohtaja, filosofian maisteri 	Helsinki 	
 7.  	20.5.2011  	Ritva Kava 	ent. museonjohtaja, dosentti, filosofian tohtori 	Harjavalta 	
 8.  	2.12.2011  	Anja-Tuulikki Huovinen 	pääsihteeri, filosofian maisteri 	Helsinki 	
 9.  	11.12.2015 	Jaakko Martikainen 	museonjohtaja, everstiluutnantti evp.  	Tuusula 	
 10. 	10.3.2017  	Toimi Jaatinen 	tuotantojohtaja, filosofian maisteri 	Tampere 	
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Musiikkineuvos

Musiikkineuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1974. Vuosien 1918–2013 aikana musiikkineuvoksen arvonimi on myönnetty 54 henkilölle. 
Se voidaan myöntää musiikin alalla ansioituneille henkilöille.
== Musiikkineuvoksia ==
Musiikkineuvoksen arvonimen ovat saaneet muun muassa:
* 1974: Urho Sipponen, säveltäjä
* 1976: Jalmari Aalto, kanttori-urkuri
* 1977: Eino Haipus, kapellimestari
* 1978: Harry Miller, kapellimestari
* 1979: Helmeri Piha, musiikkipedagogi
* 1980: Jukka Hapuoja, kapellimestari; Pauli Helkiö, kuoronjohtaja; Einari Kropsu, kapellimestari
* 1982: Ilona Porma, kanteletaiteilija; Martti Räsänen, konserttimestari; Matti Vihtonen, kanttori-urkuri; Eero Bister, kapellimestari
* 1983: Bjarne Torsten Berg, opettaja
* 1984: Jorma Svanström, kapellimestari
* 1986: Olavi Arrankoski, kapellimestari; Reino Kolinen, kuoronjohtaja; Väinö Viitasalo, kanttori; Sulo Saarits, laulaja; Aapeli Vuoristo, kuoronjohtaja; Kalevi Niemi, kuoronjohtaja; Frans Mattans, opettaja
* 1988: Lasse Pihlajamaa, harmonikkataiteilija
* 1989: Heikki Saari, musiikinlehtori; Urpo Jokinen, musiikinopettaja
* 1990: Usko Kemppi, säveltäjä; Toivo Korhonen, musiikinlehtori
* 1992: Eero Erkkilä, säveltäjä
* 1995: Erkki Hakkiluoto, opettaja, kuoronjohtaja, kanttori; Ossi Runne, kapellimestari
* 1999: Tuulikki Orrenmaa, kuoronjohtaja; Tauno Satomaa, kanttori, kuoronjohtaja
* 2000: Klaus Järvinen, musiikkipedagogi
* 2001: Rauno Lehtinen, kapellimestari
* 2002: Ilkka Lipsanen, viihdetaiteilija
* 2003: Petter Ohls, musiikinopettaja, kuoronjohtaja
* 2007: Erkki Ertama, muusikko, kapellimestari
* 2007: Matti Hannula, urkuri
* 2007: Jukka Haavisto, muusikko
* 2008: Matti Heinivaho, laulaja, televisiotuottaja ja -ohjaaja
* 2009: Marjukka Riihimäki, kuoronjohtaja
* 2011: Pertti Rusanen, kanttori, diplomilaulaja, kuoronjohtaja, laulunopettaja, director cantus (1980) ja director musices (1985)
* 2012: Seppo Hovi, muusikko
* 2013: Rauno Rännäli, kapellimestari
* 2015: Hannu Ikonen, filosofian maisteri, koulutuksen kehittämispäällikkö; Kaija Viitasalo, musiikin maisteri, musiikinopettaja, kuoronjohtaja
* 2017: Martti Kilpeläinen, kanttori, director cantus (1982), director musices (1994)
* 2020: Teppo Salakka, lehtori, diplomiklarinetisti
* 2021: Kari ”Epe” Helenius, yrittäjä, musiikkituottaja
* 2022: Anneli Julén, musiikin maisteri, kuoronjohtaja
== Lähteet ==
Luokka:Musiikkialalla toimivat henkilöt
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Musta Hirsijärvi

Musta Hirsijärvi tai Hirsimetsänjärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.
== Maantietoa ==
Järven pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä.
== Vesistösuhteet ==
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,9 metriä mpy.
== Lähteet ==
Luokka:Heinäjoen valuma-alue
Luokka:Padasjoen järvet
Musta tusina

Musta tusina on epävirallinen nimitys 1970-luvun alkupuolella K-linjan vastavoimaksi syntyneelle Keskustapuolueen poliitikkojen ryhmälle. K-linja piti ryhmää Suomen virallisen ulkopolitiikan kannalta epäluotettavana.
Ryhmään kuuluivat muun muassa Veikko Pihlajamäki, Sulo Suorttanen, Mikko Kaarna, Esko Härkönen, Heimo Linna, Einari Nieminen, Marjatta Väänänen, Taisto Tähkämaa, Väinö Raudaskoski ja Johannes Virolainen.
Ryhmän johtohenkilöitä oli Tähkämaa, joka onnistui saamaan Väänäsen Miettusen III hallitukseen vuoden 1976 hallitusneuvotteluissa huolimatta K-linjan pyrkimyksistä estää se.
K-linja 	musta tusina
Arvo Korsimo 	Esko Härkönen
Ahti Karjalainen 	Mikko Kaarna
Kauno Kleemola 	Heimo Linna
Matti Kekkonen 	Einari Nieminen
Ahti Pekkala 	Veikko Pihlajamäki
Mauri Pekkarinen 	Sulo Suorttanen
Matti Ruokola 	Taisto Tähkämaa
Katri-Helena Eskelinen	Johannes Virolainen
Seppo Kääriäinen 	Marjatta Väänänen
Seppo Sarlund 	Väinö Raudaskoski
Matti Vanhanen 	
Paavo Väyrynen 	
Toivo Yläjärvi 	
*
Luokka:Suomen Keskusta
Mustajuuri

Mustajuuri (Scorzonera hispanica) on 20–30 senttimetriä pitkä juures, joka on sukua voikukalle.
== Käyttö ==
Mustajuuresta syödään yleensä sen juuri. Juuri on kuorittuna vaalea mutta tummuu maitiaisnesteen vaikutuksesta. Tummumisen voi ehkäistä sitruunamehulla. Mustajuuri voidaan tarjoilla lisäkkeenä, keittona tai voisulan kanssa. Se muistuttaa paljon parsaa, ja sitä voidaankin käyttää parsan tavoin.http://puutarha.net/index.asp?s=/suorakanava/kasvikortti.asp?id=486
== Ravintosisältö per 100 g ==
* Energiaa 343,088 kJ/82 kcal
* Proteiinia 3,3 g
* Hiilihydraattia 18,6 g
* Rasvaa 0,2 g
* Ravintokuitua 3,3 g
* Natriumia 20 mg
* Kaliumia 380 mg
== Kasvatus ==
Mustajuuri kylvetään joko edellisenä syksynä tai aikaisin keväällä. Kasvupaikan pitää olla kuohkeamultainen.Puutarha- ja piha: satoisa hyötytarha, Juha Forsblom|päätoimittaja, Weilin+Göös Oy|julkaisija, 2007|vuosi, s. 105 ISBN 978-951-0-30989-6
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
* Kotimaiset kasvikset: Mustajuuri
* ITIS: Scorzonera hispanica 
* United States Department of Agriculture (USDA): Scorzonera hispanica 
Luokka:Sikojuuret
Luokka:Juurekset
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Mustakiuru

Mustakiuru (Melanocorypha yeltoniensis) on suurikokoinen kiuru, joka kuuluu varpuslintuihin.
== Koko ja ulkonäkö ==
Linnun pituus on 18–20,5 cm. Juhlapukuinen koiras on helppo tunnistaa kokomustasta höyhenpuvusta ja tukevasta kellertävästä nokasta. Naaras ja nuori lintu ovat harmaita, siivet tummemman harmaat. Laulu muistuttaa kiurun laulua, ollen kuitenkin vivahteikkaampaa.
Sekä vanhoilla että nuorilla mustakiuruilla on täydellinen sulkasato loppukesällä ja alkusyksyllä.Svensson, Lars 1997: Euroopan varpuslinnut: sukupuolen ja iän määritys.
== Esiintyminen ==
Mustakiuru elää Kaakkois-Venäjällä ja Kazakstanissa. Kaakkois-Venäjän pesimäpopulaation koko on 4 000–7 000 paria. Sen kanta on elinvoimainen. Se on osittaismuuttaja, jonka pohjoiset populaatiot muuttavat hieman etelämmäksi tai lännemmäksi. Vanhat koiraat kuitenkin pysyvät enimmäkseen reviireillään läpi vuoden.Cramp, Stanley (päätoim.) 1988: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. – Oxford University Press. Hongkong.
Mustakiuru on tavattu Suomessa toistaiseksi kahdesti: 24.3.1989 Joensuussa ja 8.4.1989 Korppoossa.Rariteettikomitea
== Elinympäristö ==
Arot ynnä muut kuivat ruohostoiset avomaat vesistöjen läheisyydessä.
== Lisääntyminen ==
Pesintä tunnetaan puutteellisesti. Pesä on maassa mättään suojassa. Munia on tavallisesti 4 tai 5. Muna painaa 4,34 g. Haudonta-aika on 15–16 päivää ja vain naaras hautoo.
== Ravinto ==
Syö siemeniä ja lisääntymisaikana myös hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia eläimiä.
== Lähteet ==
Luokka:Kiurut
Mustamäen koulu

Mustamäen koulu on peruskoulun ala-aste Salon kaupungissa entisen Halikon kunnan asemanseudulla. Koulu on perustettu 1951 ja se peruskorjattiin ja laajennettiin 2002. Koulussa on noin 160 oppilasta ja yhdeksän opettajaa. Koulun yhteydessä on liikuntasali. Mustamäen koulussa toimii alakoulun luokat 1–6, ja kaksi erityisopetusluokkaa. Koulun rehtorina toimii Kaisa Katava.
==Lähteet==
*Mustamäen koulu Salon alakoulujen kotisivuportaali
*Halikko svenska skola Salon alakoulujen kotisivuportaali
=== Viitteet ===
Luokka:Salon peruskoulut
Luokka:Halikko
Luokka:Suomen ruotsinkieliset peruskoulut
Mustikkamöllö

Mustikkamöllö on makea suomalainen perinnejälkiruoka, joka on lähtöisin Karjalasta. Mustikkamöllö tunnetaan erityisesti lasten herkkuna.Finfood sanakirja: mustikkamöllö. Marjat olivat pitkään tärkeä ravinnonlisä suomalaisille, ja kun marjanpoiminta on sopinut erityisesti näppäräsormisille lapsille, poimijoiden palkitsemiseen soveltuivat makeat jälkiruoat kuten mustikkamöllö, mustikkamaito ja kiisselit.Merja Sillanpää: Happamasta makeaan. Suomalaisen ruoka- ja tapakulttuurin kehitys. Toissijainen lähde: Kasvisruokaa verkossa -sivusto lainaa teosta.
Mustikkamöllö valmistetaan mustikoista, ruisjauhoista ja sokerista; marjat survotaan yhteen jauhojen ja sokerin kanssa. Maitoon tai jogurttiin tehtyä muunnelmaa tavataan myös.Yrttitarha.comin jälkiruokaohjeita
==Lähteet==
Luokka:Suomalainen keittiö
Luokka:Jälkiruoat
Mustikkapöperö

Hi there,
We run an Instagram growth service, which increases your number of followers both safely and practically. 
- We guarantee to gain you 400-1000+ followers per month.
- People follow you because they are interested in you, increasing likes, comments and interaction.
- All actions are made manually by our team. We do not use any 'bots'.
The price is just $60 (USD) per month, and we can start immediately.
If you'd like to see some of our previous work, let me know, and we can discuss it further.
Kind Regards,
Libby
Mustikkatyyppi

Hi there,
We run a YouTube growth service, which increases your number of subscribers both safely and practically.
- We guarantee to gain you 700-1500+ subscribers per month.
- People subscribe because they are interested in your channel/videos, increasing likes, comments and interaction.
- All actions are made manually by our team. We do not use any 'bots'.
The price is just $60 (USD) per month, and we can start immediately.
If you have any questions, let me know, and we can discuss further.
Kind Regards,
Katelyn
Mutaatio (täsmennyssivu)

Mutaatio (muutos) tarkoittaa eri aloilla eri asioita:
* Mutaatio biologiassa, perimäaineksessa tapahtuva muutos
* Mutaatio evoluutiolaskennassa, yksi geneettisissä algoritmeissa käytettävä operaattori 
* Mutaatio eli sandhi kielitieteessä, morfeemirajalla tapahtuva äänteenmuutos
Mutageeni

Mutageeni on jokin mutaatiota aiheuttava säteily, aine tai muu tekijä.
Mutageenien tutkimus alkoi 1920-luvulla. Alan pioneerina pidetään H.J. Mulleria, joka havaitsi röntgensädetyksen lisäävän mutaatiota banaanikärpäsissä. 
== Erilaiset mutageenit ==
Ionisoiva säteily on tunnetuin ja tutkituin mutageeni. Mutaatioiden määrä on suoraan verrannollinen säteilyannokseen ja ne syntyvät herkimmin jakautumisvaiheessa olevissa soluissa. Kemialliset mutageenit aiheuttavat mutaatiota suorasti puuttumalla DNA-rakenteeseen tai epäsuorasti häiritsemällä esimerkiksi korjaajaentsyymien toimintaa. Myös jotkin virukset aiheuttavat mutaatiota.
== Katso myös ==
* Karsinogeeni
* Teratogeeni
* Kasvainvirus
* Syöpä
== Lähteet ==
* 
==Antsadata-kohde==
Luokka:Mutaatiot
Luokka:Hallinnollinen toksikologia
Muuntunut tajunnantila

Muuntunut tajunnantila on tajunnan tila, joka eroaa merkittävästi saman yksilön normaalista vireästä valvetilasta. Muuntuneita tajunnantiloja ovat esimerkiksi hypnoosi, meditaation aikainen tila, hallusinaatio, transsi ja unennäkö.
Muuntuneita tajunnantiloja voi esiintyä monenlaisissa tilanteissa. Muuntunut tajunnantila voi syntyä fysiologisten, psykologisten, sosiaalisten tai farmakologisten toimenpiteiden tai vaikutusten seurauksena. Sen voi aiheuttaa ärsykkeiden vähäisyys tai monotoninen toistuvuus tai alentunut vireystila tai väsymys, mutta myös voimakkaat ärsykkeet, lisääntynyt vireystila tai intensiivinen keskittyminen. Fysiologisista ja kemiallisista tekijöistä muuntuneita tajunnantiloja aiheuttavat esimerkiksi happivajaus, verensokerin aleneminen, huumeet ja alkoholi. Myös neurologisiin häiriöihin voi liittyä muuntuneita tajunnantiloja.Muuntuneet tajunnantilat, Ihmeellinen maailma, Skepsis
Uskonnollisissa kokemuksissa muuntuneeseen tajunnantilaan voi liittyä voimakkaita tunteita ja hallusinaatioita.
Muuntuneiden tajunnantilojen tutkimuksella voidaan saada selville sellaisia mielen toimintamekanismeja, joita tai joiden merkitystä ei tavallisten mielentilojen tutkimuksessa havaita. Muuntuneen tajunnantilan aikana ihminen voi nähdä elämänsä ja itsensä laajemmasta perspektiivistä ja eri kulmasta kuin tavallisesti, minkä ansioista sitä voidaan hyödyntää psykologiassa.
==Katso myös==
* Kehostapoistumiskokemus
* Mystiikka
* Kuolemanrajakokemus
* Psykedeelit
* Šamanismi
* Selkouni
==Lähteet==
Luokka:Kognitio
Luokka:Kognitiivinen neurotiede
Muurla

Muurla on entinen Suomen kunta ja nykyään osa Saloa.
Ennen kuntaliitosta Muurla oli osa Varsinais-Suomen maakuntaa ja Länsi-Suomen lääniä, aiemmin Turun ja Porin lääniä. Sen rajanaapureita olivat Salo, Perniö, Pertteli ja Kisko.
Kunnan ainoassa taajamassa, Muurlan kirkonkylässä oli vuoden 2017 lopussa 891 asukasta, mutta siellä ei ole taajaman liikennemerkkejä.
==Luonto==
Suurin kokonaan entisen Muurlan kunnan alueella sijaitseva järvi on Ylisjärvi, jonka rannalla sijaitsee Muurlan kirkko. Muurlan alueelle ulottuu myös pääosin entisen Kiskon ja Kiikalan kuntien alueella sijaitseva Hirsijärvi.
==Historia==
Muurla on historialtaan osa todennäköisesti jo 1200-luvulla perustettua Uskelan kirkkopitäjää. 
Uskelan sisällä Muurla on aluksi ollut osa keskiajalla, mahdollisesti 1440-luvulla Uskelan emäseurakunnan alaisuuteen perustettua Salon kappeliseurakuntaa. Saarnahuonekunta, jolla oli oma kirkkorakennus, mutta ei omaa pappia, Muurlasta tuli osana Salon kappeliseurakuntaa vuonna 1724. Vuonna 1832 Salon kappeliseurakunta ja vanha Uskelan emäseurakunta yhdistettiin uudeksi Uskelan emäseurakunnaksi, johon myös Muurlan saarnahuonekunta tuli kuulumaan. Kappeliseurakunta, jolla on oma pappi, Muurlasta tuli Uskelan emäseurakunnan alaisuuteen vuonna 1860. 
Muurlan kunta perustettiin vuonna 1868. Seurakunnallisesti Muurla itsenäistyi Uskelasta itsenäiseksi kirkkoherrakunnaksi vuonna 1919. Näin Muurla tuli olleeksi itsenäisenä kuntana 141 vuotta ja itsenäisenä seurakuntana 90 vuotta.
Muurlan kunta lakkautettiin ja yhdistettiin yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Salon kaupunki, Halikon kunta, Kuusjoen kunta, Perttelin kunta, Muurlan kunta, Perniön kunta, Särkisalon kunta, Kiskon kunta, Kiikalan kunta ja Suomusjärven kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen.
==Kulttuuriympäristö==
Muurlassa sijaitseva Ruotsalan kylä ja kulttuurimaisema on yksi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemistä valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.
==Yrityksiä ja oppilaitoksia==
Muurlassa sijaitsee Muurlan lasitehdas, jonka tehtaanmyymälä on merkittävä turistikohde. Merkittävä Muurlassa toimiva oppilaitos on Muurlan Opisto.
== Kylät ==
Harjula, Ilola, Järvi, Kaukelmaa, Kaukola, Kistola, Koski, Muurla, Pullola, Pyöli, Ranta, Ruotsala, Suoloppi, Vähä-Pullola, Äijälä.
==Ruokakulttuuri==
Muurlan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla verimakkara.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 26. Helsinki: Patakolmonen Ky.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*
Muurlan kirkko

Muurlan kirkko on Salon seurakunnan kirkko Muurlassa Salossa. Nykyinen kirkko rakennettiin vuonna 1835; sitä edeltänyt saarnahuone oli vuodelta 1741. Tyypiltään kirkko on suorakaiteen muotoinen, torniton puinen pitkäkirkko, jonka sivuilta ulkonevat matalammat kylkiäiset, sakaristo ja eteinen. Kaksinivelinen kellotapuli on vuodelta 1819.
Kirkon sankaripatsas on kuvanveistäjä Jussi Vikaisen pronssiveistos vuodelta 1954.Sankarihautausmaiden perinne, hoito ja kunnostus s. 4, Museovirasto
thumb|Muurlan kirkko, sankarihaudat Isänmaan puolesta.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*
Luokka:Salon kirkkorakennukset
Kirkko
Luokka:Suomen puiset pitkäkirkot
Luokka:Suomen 1830-luvulla rakennetut kirkot
Muuttoliike- ja sisäasioiden pääosasto

Muuttoliike- ja sisäasioiden pääosasto (DG-HOME) on Euroopan komission pääosasto, joka vastaa Euroopan unionin toimintapolitiikasta muuttoliikkeen ja sisäasoiden alalla.
Pääosaston poliittisena johtajana toimii Von der Leyenin komission sisäasioista vastaava komissaari Ylva Johansson. Pääosaston pääjohtajana toimii kreikkalainen Paraskevi Michou ja varapääjohtajana ranskalainen Olivier Onidi. Pääosaston erityisneuvonantajana toimii brittiläinen Simon Mordue.
== Katso myös ==
* Europol
* Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto
* Euroopan poliisiakatemia
* Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto
* Tutkimuksen toimeenpanovirasto
* Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus
* Laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto
== Lähteet ==
Luokka:Euroopan komission pääosastot
Myynninedistäminen

Myynninedistäminen () on yksi yrityksen markkinoinnin tukitoimista. Se tarkoittaa kaikkia toimenpiteitä, joiden tarkoitus on kannustaa markkinoivan yrityksen myyjiä ja jälleenmyyjiä myymään yrityksen tuotteita tai palveluita tuloksellisemmin ja vaikuttaa myös asiakkaiden ostohalua lisäävästi. Koska tähän voi liittyä myös muun muassa koulutusta, mainontaa ja suhdetoimintaa, on myynninedistämistä usein vaikea erottaa omaksi kokonaisuudekseen yrityksen markkinointikeinojen valikoimassa.
Myynninedistämisellä tarkoitetaan useimmin toimenpiteitä, joiden tarkoitus on lisätä myyntiä lyhyellä tähtäyksellä. Yleisimmin myynninedistämiseksi kutsutaan tilapäisiä erikoistoimenpiteitä, kuten myyntikilpailuja tai asiakaskilpailuja, ilmaisnäytteitä tai myyjille tai asiakkaille suunnattuja tapahtumia tai osallistumisia alan messuille.Taloussanakirja: myynninedistäminen, Taloussanomat. Viitattu = 4.9.2014.
Myyntihenkilöstöön kohdistettu myynninedistäminen voi tähdätä seuraaviin tavoitteisiin:
* lisämyynnin aikaansaaminen
**esim. myyntikilpailu, bonusprovisio tai muu tulospalkkaus
* myyjien merkki- ja yritysuskollisuuden ylläpito ja vahvistaminen
**etenkin jos samat myyjät myyvät myös muiden yritysten vastaavia tuotteita
* mainoskampanjoiden huomioarvon lisääminen
**esimerkiksi mainoselokuvan teemaa toistava kilpailu
* tuotelanseerauksen tulosten parantaminen
**esim. myyjien koulutus, myyntimateriaalit tai muu tiedon lisääminen uutuustuotteesta
Tuotteen loppukäyttäjiin kohdistetun myynninedistämisen tavoitteita voivat olla:
* tuotteeseen tutustumiseen ja sen kokeilemiseen innostaminen
**esim. arvonta koeajajien kesken, maistiaiset, tyytyväisyystakuu
* ostopäätöksen nopeuttaminen
**esim. rajoitetun ajan voimassa oleva tarjous, kylkiäinen
* lisämyynnin aikaansaaminen
** esim. paljousalennus, lisävarustetarjous, verkkokaupan suosittelujärjestelmä, jälkimarkkinointi
* uusien asiakkaiden löytäminen
**esim. palkinto ystävälle suosittelemisesta, messuille osallistuminen
* tuotteen käytön lisääminen
**esim. uudenlaisten käyttövinkkien antaminen
* asiakasuskollisuuden ylläpito ja vahvistaminen
**esim. kanta-asiakasedut, bonusjärjestelmä
* brändimielikuvan ylläpito ja vahvistaminen
**esim. mainoslahjat, oheistuotteet, uutiskirjeet, jälkimarkkinointi
Myyntihenkilöstöön ja jakelutiehen painottuvaa myynninedistämistoimintaa sanotaan työntöstrategiaksi () ja loppukäyttäjiin kohdistuviin toimenpiteisiin painottuvaa toimintaa vetostrategiaksi (). Nämä strategiat eivät sulje toisiaan pois, vaan niitä voidaan käyttää myös yhdessä.
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Markkinointi
Myyntityö

Myynti on yrityksen keino tarjota palveluitaan tai tuotteitaan asiakkaille kasvotusten, puhelimessa, tai sähköisessä vuorovaikutuksessa. Myyntityön kautta yritetään saada asiakas vakuutettua ja ostamaan sitä mitä yrityksellä on tarjolla. Myyntityössä yrityksen edustaja keskustelee asiakkaan kanssa vaihtoehdoista, hyödyistä, ratkaisuista ja mahdollisuuksista, joita yrityksen tuote tai palvelu tarjoaa asiakkaalle. Myynti on yleensä aina kasvotusten tai ns. live-tilassa tapahtuvaa kahden tai useamman ihmisen vuorovaikutusta.
=== Liikkuva myyntityö ===
Liikkuva asiantuntija- tai myyntityö, jossa myyjä matkustaa asiakkaan luo, voi olla sekä psyykkisesti että fyysisesti kuormittavaa. Työterveyslaitoksen tutkimuksen mukaan matkatyötä tekevät ovat kuitenkin melko tyytyväisiä työhönsä. Tyytymättömyyttä aiheuttavat tiedonkulku ja esimiehen ja alainen välinen viestintä. Matkatyö voi heijastua myös perhe-elämään, mistä johtuen ruuhkavuosiaan elävät ovat keskimäärin muita samaa työtä tekeviä tyytymättömämpiä.
==Katso myös==
*Myyjä
==Lähteet==
Luokka:Taloustieteen käsitteet
Myöhäispronssikausi

Myöhäispronssikausi on nuoremmasta pronssikaudesta joskus käytettävä nimitys. Pronssikausi on esihistorian ajanjakso, jonka aikana opittiin valmistamaan tai käytettiin muualta tuotuja pronssiesineitä. Pronssikausi ajoittuu eri alueilla hieman eri aikaan. Suomessa pronssikausi sijoitetaan aikavälille 1300–500 ennen ajanlaskun alkua. Arkeologit jakavat lisäksi pronssikauden kuuteen alaperiodiin sen mukaan, millaisia pronssiesinetyyppejä esiintyy eniten tiettynä ajanjaksona. Vanhempana pronssikautena voidaan pitää I–III alaperiodia (noin 1300–1000 eaa.), nuorempana pronssikautena IV–VI alaperiodia (noin 1000–500 eaa.). Vanhemmasta pronssikaudesta käytetään joskus myös sanaa varhaispronssikausi.
Luokka:Pronssikausi
Luokka:Suomen esihistoria
Mäkikylät

Mäkikylät on kolmen kylän kokonaisuus Ilomantsin Maukkulan talousalueella; siihen kuuluvat Maukkulan, Paavonvaaran ja Issakan kylät. Mäkikylät-nimi juontaa kylämaisemien kauniisiin vaaroihin.
Alueella on noin 130 taloutta ja noin 280 asukasta. Matkaa kirkonkylään on 10–20 kilometriä. Kylän koulu suljettiin vuonna 2007.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Mäkikylät ry Facebookissa
Luokka: Ilomantsin kylät