nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Torsten Johan Aminoff

Torsten Johan Aminoff (24. huhtikuuta 1847 Helsinki – 3. helmikuuta 1936 Helsinki) oli suomalainen juristi ja virka- ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Aminoff Torsten Johan Viitattu 2.7.2021. 
Aminoffin vanhemmat olivat professori Germund Fredrik Aminoff ja Beata Sofia von Essen. Aminoff tuli ylioppilaaksi 1865 ja valmistui filosofian maisteriksi 1871 ja molempien oikeuksien kandidaatiksi 1876, varatuomarin arvon hän sai 1877. Aminoff oli senaatin siviilitoimituskunnan esittelijäsihteeri 1887–1903. Valtioneuvoksen arvon hän sai 1894.
Aminoff oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1877–1878, 1882, 1885, 1888, 1891, 1894 ja 1897.Förteckning öfver Ridderskapets och Adelns medlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1877. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1877. Sjette häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1879, s. 1903-1907.Förteckning öfver Ridderskapet och Adelnsmedlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1882. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1882. Tredje häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1885, s. 1489-1493.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1885 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1885. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1886, s. 1419-1424.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1888 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1888. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1888, s. 1685-1691.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1891 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1891. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1891, s. 1467-1472.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, s. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707.
 
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1847 syntyneet
Luokka:Vuonna 1936 kuolleet
Touko Siltala

Touko Harri Tapani Siltala (s. 23. kesäkuuta 1957 Helsinki) on suomalainen kirjankustantaja. Hän perusti veljensä Aleksi Siltalan kanssa Siltala-kustantamon vuonna 2008 ja toimii sen kustantajana. Vuoteen 2020 saakka Siltala oli myös toimitusjohtajana. Aiemmin Siltala työskenteli pitkään WSOY:llä.
Siltala valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1982 pääaineenaan kotimainen kirjallisuus. Hän työskenteli WSOY:llä kustannustoimittajana 1982 ja 1984–1987, mainospäällikkönä 1987–1989, suoramarkkinointiosaston johtajana 1989–1991, kotimaisen kaunokirjallisuuden kustantajana 1992–2000 ja kirjallisena johtajana 2000–2008.
Siltala vihittiin Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan kunniatohtoriksi 2017.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Hautamäki, Terhi: Kustantamon mies Touko Siltala Yliopisto-lehti 22.6.2017.
Luokka:Suomalaiset kirjankustantajat
Luokka:Vuonna 1957 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Toukokukat

Toukokukat (Vaccaria) on kohokkikasvien (Caryophyllaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun luetaan kuuluvaksi vain yksi laji, toukokukka (Vaccaria hispanica), josta on erotettu erilaisia alalajeja ja muunnoksia.
Toukokukat ovat yksivuotisia, kaljuja ja yleisväritykseltään sinivihreitä ruohovartisia kasveja. Niiden varsi on haarova ja kasvutavaltaan pysty. Lehdet ovat suuria, puikeita ja teräväkärkisiä. Toukokukkien kukintona on rento, kaksihaarainen viuhko. Kukkien terälehdet ovat leveitä ja vaaleanpunertavia. Kukissa on kymmenen hedettä ja kaksi emiä. Toukokukkien hedelmänä on paksuseinäinen hammasluomainen kota.
== Lähteet ==
Luokka:Kohokkikasvit
Traditio (oikeustiede)

Traditio tarkoittaa sopimukseen perustuvaa hallinnan siirtoa. Sen tärkein merkitys liittyy irtaimiston vaihdantakollisioon eli varallisuusoikeuksien vaihdannan oikeudellisiin ristiriitoihin. Traditiossa on kaksi osatekijää: luovuttajan valta esineeseen lakkaa ja luovutuksensaajan valta esineeseen alkaa. Tässä yhteydessä valtasuhde esineeseen ei edellytä sen hallussapitoa, sillä hallinnan siirto voidaan toteuttaa esineen sijaintia muuttamatta.Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa I palstat 160–161.
Esineen sijainti ei muutu silloin, kun se on jo ennestään luovutuksensaajan hallinnassa. Tällöin on kyseessä niin sanottu lyhyen käden luovutus (). Tilannetta, jossa esine on kolmannen hallussa, kutsutaan ilmoituksenvaraiseksi hallinnan siirroksi (traditio longa manu). Sen sijaan constitutum possessorium -tyyppinen hallinnan luovutus ei toteuta traditiota, sillä silloin luovuttaja hallitsee esinettä luovutuksensaajan lukuun.
Traditioon liittyviä käsitteitä ovat julkivarmistus ja sivullissuoja.
==Lähteet==
Luokka:Esineoikeus
Transitiivisuus (kielioppi)

Transitiivisuus on verbin ominaisuus, jossa niiden valenssiin kuuluu objekti. Vastaavasti lausetta, jossa on objekti, kutsutaan transitiivilauseeksi. Joidenkin verbien, jotka tavallisesti ilmaisevat aikaansaamista tai abstraktia suhdetta, yhteydessä objekti on pakollinen. Tavallisempaa on kuitenkin, että objekti voidaan lisätä tai jättää lisäämättä riippuen siitä, halutaanko painottaa kohdetta vai itse toimintaa.
==Transitiiviset verbit==
Transitiivisiin verbeihin liittyy lauseessa tavallisesti kaksi nominia, subjekti (tekijä) ja objekti (tekemisen kohde). Suomen kielessä subjektin sija on nominatiivi (päätteetön) ja objektin sija on joko akkusatiivi (päätteetön tai pääte -n), jos tekeminen kohdistuu koko asiaan, tai partitiivi (pääte takaäänteenä -a, jos sanavartalossa esiintyy takavokaali a, o tai u, tai etuäänteenä -ä, jos sanavartalossa ei esiinny takavokaaleja), jos tekeminen kohdistuu vain asian johonkin osaan.
==Intransitiiviset verbit==
Intransitiivinen verbi ilmaisee tekemistä, joka ei kohdistu mihinkään kohteeseen. Kun transitiiviverbiin liittyy kaksi nominia, joista toinen on subjekti (tekijä) ja toinen objekti (tekemisen kohde), intransitiiviverbiin liittyy vain yksi nomini, joka on subjekti (tekijä). Koska suomessa ei kuitenkaan ole indoeurooppalaisille kielille tyypillistä muodollista subjektia (ruotsin det, englannin it, saksan es), voi subjektikin joissakin tapauksissa puuttua kokonaan. Esimerkiksi "Sataa" on joko transitiivinen verbi, jos ilmoitetaan sataako vettä vai lunta, tai intransitiivinen kun tätä ei ilmoiteta, missä tapauksessa subjekti puuttuu kokonaan. Indoeurooppalaiset kielet vaativat tässä kuitenkin muodollisen subjektin: "Sataa (vettä)" on ruotsiksi "Det regnar", englanniksi "It is raining" ja saksaksi "Es regnet", ja "Sataa lunta" on ruotsiksi "Det snöar", englanniksi "It is snowing" ja saksaksi "Es schneit". Indoeurooppalaisten kielten tämä verbi on puhtaammin intransitiivinen kuin suomen, jossa satava veden olomuoto ilmoitetaan sataa-verbiä seuraavalla partitiivilla, ja sataa on siten lähempänä transitiivi- kuin intransitiiviverbiä suomen kielessä.
== Lähteet ==
Luokka:Kielioppi
Transport triggered architecture

Transport triggered architecture (TTA) on yksi tietokoneen suorittimen suunnittelufilosofioista.
TTA menee vieläkin pidemmälle kuin VLIW vastuun siirtämisessä laitteistolta kääntäjälle: VLIW-käskykannalla ohjelmakoodi määrittelee, mitkä käskyt saa suorittaa rinnakkain, mutta ei ota kantaa siihen, miten suoritin ne sisäisesti suorittaa, TTA-suorittimilla suorittimen sisäiset väylät näkyvät käskykannassa ja koko suoritinta ohjelmoidaan antamalla näille väylille käskyjä siirtää dataa.
Esimerkiksi kahden rekistereissä olevan luvun yhteenlasku, joka RISC-suorittimella olisi muotoa
 add R0, R1 → R2
koostuu TTA-suorittimella kolmesta datansiirrosta:
 R0 → adder.operand
 R1 → adder.trigger
 adder.result → R2
Siirroista ensimmäiset kaksi voidaan suorittaa samalla kellojaksolla ja siten sijoittaa samaan käskysanaan. Viimeinen siirto tulee sijoittaa myöhempään käskysanaan.
TTA-suorittimessa yhdessä käskysanassa voi olla niin monta siirtoa kuin suorittimella on väyliä.
TTA-suorittimen suurimmat hyödyt saadaan siitä, että paljastamalla suorittimen sisäiset väylät käskykannassa voidaan vähentää sekä väylien että väylien ja laskentayksiköiden välisten yhteyksien määrää. Näin suorittimien tehontarve laskee ja siitä saadaan pienempi ja suurempaan kellotaajuuteen kykenevä kuin vastaava VLIW-suoritin. Toinen merkittävä hyöty on muokattavuus: TTA-suorittimesta on helppo suunnitella erilaisia versioita, joissa esimerkiksi laskentayksiköitä on lisätty. Lisäksi käskykantaa on helppo laajentaa, koska uusi käsky voidaan toteuttaa lisäämällä toimilohko, joka puolestaan on vain uusi kohde, jonne dataa voidaan siirtää.
TTA:n haittapuolia ovat suorittimen huono sopeutuminen dynaamisiin tilanteisiin. Keskeytysten toteuttaminen TTA:lla on hyvin hankalaa, ja koska mitään käskyjen uudelleenjärjestelyjä itse suorittimella ei voida tehdä, välimuistihuti pysäyttää koko suorittimen. Lisäksi TTA:n konekielikoodi vie verraten paljon tilaa, koska yhden laskuoperaation suorittamiseen joudutaan yleensä tekemään vähintään kaksi datansiirtoa, jotka pitää erikseen koodata käskysanoihin. TTA-konekielikoodi on myös aina suoritinkohtaista, eikä minkäänlaista binääriyhteensopivuutta suorittimen eri mallien välillä ole.
Täyden tehon saaminen irti TTA-suorittimesta vaatii myös erittäin hyvän kääntäjän, koska kääntäjän vastuulla on enemmän kuin muiden suoritintyyppien tapauksissa.
Näistä syistä TTA-suorittimia kaavaillaan lähinnä signaaliprosessoreiksi eikä yleiskäyttöisiksi suorittimiksi. Toistaiseksi TTA-suorittimia on tutkittu yliopistojen tutkimusprojekteissa eikä niitä tiedetä vielä otetun käyttöön sovelluksissa. 
== Katso myös ==
* CISC
* RISC
* VLIW
Luokka:Tietokonetekniikka
Transsi

Transsi on hypnoottisluonteinen tila tai uskonnollinen hurmos, jossa ihminen irtaantuu ympäröivästä todellisuudestahttps://jkorpela.fi/siv/sanatt.html#transsi. Sillä tarkoitetaan muuntunutta tietoisuuden tilaa, jossa ihminen on tavallista suggestioalttiimpi ja herkempi hallusinoimaan.
Hypnotisoijat käyttävät suggestiota saadakseen asiakkaansa vaipumaan transsiin. 
Ekstaasimaiseen transsiin voi päästä meditaation avulla. Transsiin vaipuessaan šamaanit voivat kokea matkaavansa esimerkiksi yliseen tai aliseen maailmaan ja näin tuoda tietoa kansalleen. Myös päihteitä voidaan käyttää apuna transsiin pääsemisessä.
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
*Muuntuneet tajunnantilat Uskontojen uhrien tuki ry
Luokka:Tietoisuustutkimus
Luokka:Hypnoosi
Luokka:Jooga
Trash

Trash, englanniksi roska, voi tarkoittaa useampaa asiaa.
*Trash, Alice Cooperin albumi 
*Trash, ruotsalainen 1980-luvulla toiminut heavy metal -yhtye
*Thrash metal, metallimusiikin tyylilaji
*Roskaa (Trash), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1970
*Trash, brittiläinen elokuva vuodelta 2014
Trauma

Trauma on kreikan kielestä tuleva sana, jolla tarkoitetaan ulkoisten tekijöiden vaikutuksesta aiheutuvaa henkistä tai ruumiillista vammaa. 
* fyysinen trauma, hoidetaan traumapoliklinikalla eli traumapolilla.
* psyykkinen trauma
* Trauma, yhdysvaltalainen heavy metal -yhtye
* Trauma, Dario Argenton elokuva vuodelta 1993
* Trauma, Marc Evansin elokuva vuodelta 2004
* Trauma, yhdysvaltalaisen rap-artisti DJ Quikin vuonna 2005 julkaisema studioalbumi.
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Treatment

Treatment on synopsiksen ja elokuvakäsikirjoituksen (tai tv-ohjelman käsikirjoituksen) välivaihe. Treatment kuvaa elokuvan rakenteen ja juonen, mutta juonta ei ole siinä vielä jaettu kohtauksiksi.Aaltonen 2003: Käsikirjoittajan työkalut, s. 204
== Lähteet ==
*Aaltonen, Jouko: Käsikirjoittajan työkalut. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2003. ISBN 951-746-383-9
===Viitteet===
T
T
Tuberoosiskleroosi

Tuberoosiskleroosi on taudinkuvaltaan vaihteleva oireyhtymä, jonka piirteisiin saattaa kuulua esimerkiksi hyvänlaatuisia hamartoomia, kehitysvammaisuutta ja epilepsiaa. Kyseessä on vallitsevasti periytyvä sairaus, jonka aiheuttaa geenivirhe kromosomissa 9, 11, 12 tai 16. 
Tuberoosiskleroosin kuvasi ensimmäisenä ranskalainen neurologi Désiré-Magloire Bourneville vuonna 1880. Sairaudesta kärsivillä esiintyy myös autismia tavallista useammin. 
Vuonna 2004 esitetyn arvion mukaan sairauden esiintymistiheys sijoittuisi suunnilleen väliin 1/5 800 ja 1/30 000. Esiintyvyydessä eri sukupuolten välillä ei ole merkittävää eroa. Suomessa on arvioitu olevan noin 300–500 tuberoosisklerootikkoa. Yksilön selviytymisennuste riippuu suuresti oireiden vaikeusasteesta. 
== Lähteet ==
Luokka:Oireyhtymät
Tuhat

Tuhat on luonnollinen luku 1 000. Se tarkoittaa kymmentä sataa. SI-järjestelmässä sitä vastaava kerrannaisyksikkö on kilo, ja tuhannesosaa vastaa milli.
Tuhat on suurin jo muinoin suomen kielessä tunnettu tasaluku. Siitä on kuitenkin saatu yhdistelemällä ja kertomalla vielä suurempia lukuja, kuten kaksituhatta. Tuhannen alkuperä on balttilaisissa kielissä, joista se on lainautunut ehkä pronssikaudella. Miljoona sen sijaan on uudehko laina; se on tunnettu vasta suomen kirjakielessä.
Kaikilla suuremmilla tasaluvuilla, kuten 10 000 ja 100 000, ei enää ole omaa sanaa, vaan vain tietyillä tuhannen kerrannaisilla kuten miljoonalla ja miljardilla. Samoin tuhatta suurempia ja tuhannesosaa pienempiä kerrannaisyksiköitä on vain tuhannen ja tuhannesosan kerrannaisille.
Luokka:Luonnolliset luvut
Tuija Töyräs

Tuija Helena Töyräs (s. 6. syyskuuta 1962) on suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja näytelmäkirjailija. Tuija Töyräs on koulutukseltaan teatteritaiteen maisteri. Vuodesta 1995 Töyräs on toiminut vapaana taiteilijana. Hän on kirjoittanut, dramatisoinut ja ohjannut näytelmiä sekä aikuisille että lapsille.
Tuija Töyräs on ohjannut, kirjoittanut ja dramatisoinut näytelmiä muun muassa Helsingin Kaupunginteatteriin, Pyynikin kesäteatteriin, Ahaa-teatteriin, Tampereen Teatteriin. Vuonna 2013 hän dramatisoi ja ohjasi Minna Canthin Kauppa-Lopo -novellista kansanmusiikkinäytelmän Jyväskylän kaupunginteatterille.
Vuonna 2004 sai Helsingin kaupunginteatterissa kantaesityksensä Töyräksen kirjoittama kirjailija Pentti Saarikosken lapsuudesta ja nuoruudesta kertova näytelmä Omaksi kuvakseen (julkaistu vuonna 2004). 
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Esko Roine on Pyynikin kesän sympaattinen isäntä (2009) (esaimaa.fi) 
* Tuija Töyräs: Omaksi kuvakseen (2004) (hkt.fi)
Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat
Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Luokka:Vuonna 1962 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Tukiainen

Tukiainen voi tarkoittaa seuraavia:
* tuki eli tukiainen, yritykselle julkisista varoista maksettu taloudellinen avustus, subventio
* suomalainen sukunimi. Tunnettuja Tukiaisia:
** Aimo Tukiainen (1917–1996), kuvanveistäjä
** Antero Tukiainen (1916–1996), kilpasoutaja
** Eino Tukiainen (1915–1975), voimistelija
** Iku Tukiainen, muusikko
** Johanna Tukiainen (s. 1978), julkisuuden henkilö
** Jouko Tukiainen (s. 1936), teollisuusneuvos, Valtra Oy:n toimitusjohtaja
** Katja Tukiainen (s. 1969), kuvataiteilija
** Lauri Tukiainen (1905–1987), yritysjohtaja
** Leevi Tukiainen (s. 2000), jääkiekkoilija
** Maaretta Tukiainen (s. 1968), tietokirjailija, muutosvalmentaja ja sisustusarkkitehti
** Olli Tukiainen (s. 1976), muusikko
** Oskari Tukiainen (1887–1960), myöh. Oscar Tengström, näyttelijä
** Petri Tukiainen (s. 1980), sijoittaja ja yrittäjä
** Sakari Tukiainen (s. 1991), jalkapalloilija
** Seppo Tukiainen (s. 1939), viulisti ja viulupedagogi
** Tomi Tukiainen (s. 1972), rallin Suomen mestari
** Werner Tukiainen (1878–1931), lehtimies, kirjakauppias ja suomentaja.
Tukikudos

Tukikudos on elimistön yksi neljästä pääkudostyypistä. Tukikudos liittää yhteen, kiinnittää, tukee ja suojaa elimistön eri rakenteita. Tukikudoksen solut sijaitsevat soluväliaineessa, jota kunkin kudoksen solut tuottavat. Väliaineen koostumus ja rakenne vaihtelevat kudostyypistä riippuen.
Tukikudos jaetaan sidekudokseen, rustokudokseen, luukudokseen ja rasvakudokseen.
==Lähteet==
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tulevaisuus

Tulevaisuus on lineaarisessa aikakäsityksessä se osa aikalinjasta, joka ei vielä ole tapahtunut. Tulevaisuuden vastakohta on menneisyys eli se osa lineaarisesta aikalinjasta, joka on jo tapahtunut. Näiden väliin asettuu nykyisyys, joka tapahtuu parhaillaan. 
Tulevaisuudentutkimusta kutsutaan joskus myös futurologiaksi. Tulevaisuutta pyritään ennustamaan muun muassa ekstrapoloimalla nykyisiä teknologisia, taloudellisia tai sosiaalisia kehityssuuntia. Suomessa tulevaisuuden päätöksentekoa hoitaa eduskunnan tulevaisuusvaliokunta, sen tutkimusta Tulevaisuuden tutkimuskeskus ja kansalaistoimintaa Tulevaisuudentutkimuksen seura.
== Kirjallisuutta ==
* 
* 
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tulitauko

Tulitauko tarkoittaa taukoa, jossa sotivat osapuolet lakkaavat taistelutoiminnan ja pidättäytyvät toistensa vastaisesta taistelutoiminnasta määräajaksi esimerkiksi aselevon aikaansaamiseksi. Tulitaukoa käytetään joskus taistelutaukona, jotta esimerkiksi siviilit saadaan evakuoitua taistelualueelta ennen kuin taisteluja jatketaan.
Kirjaimellisesti tulitauko tarkoittaa taukoa tuliaseiden käytössä vihollista tai vastustajaa vastaan.
luokka:Sodankäynti
Tulitikkuvero

Tulitikkuvero oli valmistevero, joka säädettiin Suomessa valmistetuille ja Suomeen tuoduille tulitikuille ensimmäisen kerran vuodeksi 1922. Veron maksoi valmistaja tai maahantuoja. Valmistaja maksoi veron kuukausittain lääninrahastoon ja maahantuoja tullikamariin tullimaksujen yhteydessä ennen kuin tulitikut annettiin tullin varastosta. Suomesta ulkomaille viedyistä tulitikuista ei tarvinnut maksaa veroa. Tulitikkuverolain noudattamista valvoi aluksi tullihallitus ja myöhemmin leima- ja valmisteverokonttori. Laki tulitikkuverosta säädettiin aina vuodeksi kerrallaan, ja veroa kannettiin vuosina 1922–1937 ja 1940–1964.
==Lähteet==
* Laki tulitikkuverosta, 296/1921
Luokka:Historialliset verot
Tulkkauksen pääosasto

Tulkkauksen pääosasto (SCIC) on Euroopan komission pääosasto, joka vastaa komission tulkkauspalveluista sekä kokousten järjestämisestä. Pääosasto huolehtii kokoustilojen varauksista sekä järjestää tulkkauksen monikielisiin kokouksiin.
Pääosaston poliittisena johtajana toimii Von der Leyenin komission budjetista ja hallinnosta vastaava komissaari Johannes Hahn. Pääosaston pääjohtajana toimii saksalainen Florika Fink-Hooijer ja varapääjohtajana portugalilainen Carlos Alegria.
== Lähteet ==
Luokka:Euroopan komission pääosastot
Tulovero

Tulovero tarkoittaa tuloista perittävää veroa. Suomessa tulovero jakautuu yksityishenkilöillä ansiotuloista ja pääomatuloista perittäviin tuloveroihin. Yhteisöt maksavat tuloistaan yhteisön tuloveroa. Tuloverotusta varten on annettava veroilmoitus.
== Historiaa ==
Kokonaisnettotuloihin perustuva verotus on historiallisesti katsoen varsin uutta. Nettotuloon
perustuvan tuloverotuksen lähtölaukauksena pidetään vuoden 1799 tilapäistä veroa Isossa-Britanniassa Napoleonia
vastaan käydyn sodan rahoittamiseksi. 
Tuloverotus alkoi vakiintua osaksi verojärjestelmiä 1800-luvun puolivälissä sen jälkeen, kun tuloverotus otettiin pysyvästi käyttöön Englannissa 1842. Yhdysvalloissa tulovero otettiin käyttöön sisällissodan aikaan Unionissa, jossa silloinen valtiovarainministeri Salmon P. Chase määritteli yli 800 dollarin tuloihin 3 % tuloveron.
Vanhimmissa tuloveroissa eri tulolajeja kohdeltiin usein eri tavoin. Ylimmät verokannat olivat usein 5–10 prosentin luokkaa. Britannian vuoden 1842 schedular tax -verossa verokanta riippui tulolajista, joita olivat mm. maanvuokrat, korot, voitot ja palkat. Progressiiviseen kokonaistulojen verotukseen (supertax) siirryttiin Britanniassa vasta 1909.Piketty, s. 456
Kansainvälinen konsensus tuloverotuksen periaatteista alkoi muotoutua 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä: veron tuli olla progressiivinen ja sitä tuli periä kokonaistuloista (työtulot ja pääomatulot). Tällaisen järjestelmän uskottiin jakavan verotaakan oikeudenmukaisesti ja tehokkaasti. Kokonaistulot määrittivät veronmaksukyvyn. Tulo- ja varallisuuseroja voitiin tasoittaa progression avulla.
Tanska otti tuloveron käyttöön 1870, Japani 1887, Preussi 1891, Ruotsi 1903, Britannia 1909, Yhdysvallat 1913 ja Ranska 1914.
Ensimmäiseen maailmansotaan asti kaikki maat pitivät tuloveron veroprosentit erittäin maltillisina. Teollisuusmaissa verokanta oli korkeintaan kymmenen prosenttia korkeimmistakin tuloista. Sota merkitsi poliittista täyskäännöstä ja veroprosentit nousivat huomattavasti. Ranskassa ylin veroprosentti nousi 1920-luvulla 72 prosenttiin ja Yhdysvalloissa 77 prosenttiin.
==Tulovero Suomessa==
Tuloverotus on Suomessa nettoverotusta. Tämä tarkoittaa sitä, että bruttotuloista saadaan vähentää verovähennyksinä tulon hankkimisesta ja säilyttämisestä aiheutuneet menot.Lehtonen, Asko: Tietokoneiden ja tietokoneohjelmien hankintamenon verokohtelusta henkilö- ja elinkeinoverotuksessa Luku 2. Henkilöverotus. 2002
Tuloverotus koskee luonnollisia henkilöitä, kuolinpesiä, yhteisöjä (monet yhtiöt), yhtymiä ja yhteisetuuksia. Näiden eri veronmaksajaryhmien tuloverotus poikkeaa toisistaan. Verotuksen kannalta merkitystä on myös sillä, mistä tulot ovat peräisin. Erilaisia ja eri tulolähteistä saatuja tuloja verotetaan eri tavoin.
==Katso myös==
* Yhteisövero
== Lähteet ==
Luokka:Tuloverotus Suomessa
Luokka:Verotus
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tunkeilijan havaitsemisjärjestelmä

Tunkeilijan havaitsemisjärjestelmä () on tietoverkkoon asennettava järjestelmä, joka on ohjelmoitu tunnistamaan verkkoon suuntautuvat hyökkäysyritykset.
Tunkeilijan havaitsemisjärjestelmä voi olla konekohtainen () tai verkkopohjainen (). Esimerkkejä konekohtaisista IDS-ohjelmista ovat lokeja tarkkailevat tai tiedostojärjestelmän muutoksia tutkivat ohjelmat (esimerkiksi tripwire ja OSSEC). Verkkopohjaisissa ratkaisuissa verkkoon sijoitetaan usein erilaisia sensoreita, jotka keräävät liikennettä, ylläpitäjän käyttäessä jonkinlaista hallintaliittymää murtojen tutkimiseen, esimerkiksi SNORT.
Runsaasta datavirrasta pyritään tunnistamaan tiettyjä kuvioita joiden perusteella voidaan olettaa tunkeutumisyrityksen olevan päällä. Jotkin verkkopohjaiset järjestelmät osaavat reagoida tällaisissa tilanteissa katkaisemalla oletetun hyökkääjän yhteydet; tällaisista aktiivista järjestelmistä käytetään myös termiä murron estämisjärjestelmä (, IPS).
Järjestelmä voi havaita hyökkäyksen merkkejä joko valmiiden sääntöjen pohjalta (kuten virustentorjuntajärjestelmät) tai poikkeuksia etsien (heuristiikka). Sääntöpohjaisessa havaitsemisessa ennalta määriteltyjen sääntöjen perusteella tunnistetaan mahdolliset tunkeutumiset. Tilastollisessa havaitsemisessa verkkoliikennettä verrataan tietokantaan johon on tallennettu otos normaalista liikenteestä.
==Katso myös==
* palomuuri
* ohjelmistosodankäynti
== Aiheesta muualla ==
* Guide to Intrusion Detection and Prevention Systems (IDPS)
Tuomari

Tuomari on tuomioistuimen kokoonpanoon kuuluva henkilö, joka tuomioistuimen jäsenenä käsittelee ja ratkaisee sen käsiteltäviksi saatetut asiat.
== Katso myös ==
* Erotuomari
* Käräjätuomari
== Lähteet ==
Luokka:Oikeusalan ammatit