nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Kunnossa kaiken ikää

Kunnossa kaiken ikää (KKI) on valtakunnallinen ministeriöiden rahoittama toimintaohjelma, jonka tavoitteena on ”innostaa yli 40-vuotiaita säännölliseen liikuntaan ja luoda eri puolille Suomea helposti lähestyttäviä liikuntapalveluja”. 
KKI-ohjelmasta ja sen toteutuksesta vastaa Liikunnan ja kansanterveyden edistämissäätiön LIKES-tutkimuskeskus. Ohjelmaa rahoittavat opetusministeriö sekä sosiaali- ja terveysministeriö. Lisäksi toimintaan osallistuvat omilla hallinnon aloillaan muun muassa Liikenne- ja viestintäministeriö, Ympäristöministeriö sekä Metsähallitus, tavoitteenaan edistää arki-, työmatka- ja luontoliikuntaa. 
== Toiminta ==
Kunnossa kaiken ikää -ohjelman tarkoituksena on jakaa liikuntaan ja terveyteen liittyvää tietoa, erityisesti ikääntyvälle väestönosalle. KKI-ohjelma julkaisee kaksi kertaa vuodessa ilmestyvää Kipinä-lehteä, ja tuotti vuosina 2003–2005 Yle TV2:lla Kotimaan viikko -ohjelmassa esitetyn Ympäristö liikuttaa -sarjan. KKI-ohjelma julkaisee myös paljon liikuntaan ja terveyteen liittyvää materiaalia, kuten kunto-oppaita ja esitteitä. Julkaisujen lisäksi KKI-ohjelma järjestää useita tapahtumia, muun muassa maakuntaretkiä, iäkkäiden ulkoilupäiviä ja Virtaa vuosiin -kiertueen. Tärkeä osa KKI-ohjelman toimintaa on taloudellisen tuen myöntäminen erinäisille paikallisille toimijoille, jotka järjestävät liikuntatoimintaa ja pyrkivät saamaan erityisesti yli 40-vuotiaat innostumaan liikunnasta.
KKI-ohjelma on myös osa urheilun lajiliittojen toimintaa. Jalkapallossa ohjelma tunnetaan nimellä Jalkapallon kunnossa kaiken ikää (JKKI), ja Palloliiton alaisuudessa järjestetään SM-kilpailuja yli 35-, 40-, 45-, 50-, 55- ja 60-vuotiaiden miesten ikäluokissa. Vuoteen 2009 asti JKKI-joukkueiden oli mahdollista osallistua myös Suomen cupiin.
== Historia ==
Kunnossa kaiken ikää -ohjelma aloitti toimintansa vuonna 1995. Siitä lähtien toiminta on laajentunut noin 700 paikalliseen toimijaan. Vuonna 2006 Maailman terveysjärjestö palkitsi KKI-ohjelman Counteracting Obesity Award -palkinnolla.
== Katso myös ==
*JKKI-35 SM-turnaus
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Kunnossa kaiken ikää -sivut
* Palloliiton jalkapallon KKI-sivut
* Opetusministeriö
Luokka:Liikunta
Luokka:Kuntoilu
Kuntalaisaloite

Kuntalaisaloitteeksi sanotaan kunnan toimintaa koskevaa ehdotusta, jonka kunnan asukas tekee kunnalle. 
Kuntalaisaloitetta on pidetty suomalaisena erikoisuutena. Siitä säädettiin ensi kerran vuoden 1976 kunnallislaissa. Ruotsissa aloiteoikeuden käyttö kunnissa mahdollistettiin vasta vuonna 2002 ja Norjassa vuonna 2003.
Muita kansalaisille tarjolla olevia aloitemahdollisuuksia ovat kansalaisaloite ja eurooppalainen kansalaisaloite. Kunnanvaltuutettu voi tehdä valtuustoaloitteen.
==Lainsäädäntö==
Kunnallisaloite perustuu kuntalain 23 §:ään:
Hallituksen esityksen perusteluissa kyseisen pykälän sisältöä tarkennettiin edellisen kuntalain säädösten osalta seuraavasti:Hallituksen esitys kuntalaiksi, HE 192/1994
Kuntalaisaloitteesta säädettiin myös vuonna 1995 voimaan tullessa kuntalaissa.
== Yleisyys ==
Keskimääräisessä suomalaisessa kunnassa tehdään noin 7 kuntalaisaloitetta vuodessa. Suuremmissa kunnissa aloitteita tehdään enemmän kuin pienemmissä. 
Vain joka viidennessä kunnassa tehdään sellaisia aloitteita, joissa tekijöinä oli yli kaksi prosenttia kunnan asukkaista. 
== Sisältö ==
Useimmin aloitteet koskevat teknisten palvelujen toimialaa. Niissä ehdotetaan esimerkiksi kevyen liikenteen väylien rakentamista, hidasteita, katuvalaistusta ja parkkipaikkoja. Ne saattavat sisältää toiveita esimerkiksi koirapuistoista, uimahallista, leikkikentistä ja kuntoportaista.
== Tulokset ==
Keskimäärin 41 prosenttia kuntalaisaloitteista johtaa konkreettisiin toimenpiteisiin.
== Kuntalaisaloite.fi ==
Oikeusministeriö julkaisi 10. syyskuuta 2013 Kuntalaisaloite.fi-verkkopalvelun kuntalaisaloitteiden tekemiseen. 
Palvelua käyttää noin 75 prosenttia kunnista.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Miten teen kuntalaisaloitteen? Kuntaliiton ohjesivu
* www.kuntalaisaloite.fi - Verkkopalvelu kuntalaisaloitteiden selailuun ja tekemiseen
 
Luokka:Suomen kunnallishallinto
Kuntavaalit

Kuntavaalit (myös kunnallisvaalit) ovat vaalit, joissa valitaan kuntien ja kaupunkien valtuustoihin valtuutetut ja varavaltuutetut. 
Suomessa kuntavaaleista säädetään perustuslaissa, kuntalaissa, vaalilaissa ja Ahvenanmaata koskien sen omassa lainsäädännössä. 
== Katso myös ==
* Ranskan kunnallisvaalit
* Suomen kuntavaalit
Luokka:Kunnallishallinto
Luokka:Vaalit
Kuntien asiantuntijat - KUMULA

Kuntien asiantuntijat - KUMULA on Akavan Erityisalojen jäsenyhdistys, joka edustaa kuntien keskushallinnon ja kirjastotoimen työntekijöitä. Hallituksen puheenjohtaja vuonna 2017 on Salla Palmi-Felin.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Kumula Facebookissa.
Luokka:Akavan Erityisalat
Kuolemanspiraali

Kuolemanspiraali on Leena Lehtolaisen rikosromaani, joka julkaistiin vuonna 1997 Tammen kustantamana.
Kuolemanspiraalin päähenkilö on raskaana oleva poliisi Maria Kallio, jonka tehtävänä on selvitellä 16-vuotiaan taitoluistelija Noora Niemisen murhaa. Kirjan lopussa Kallio synnyttää lapsen, joka on myöhemmissä kirjoissa ristitty Iidaksi. 
==Juoni==
16-vuotias taitoluistelijalupaus Noora Nieminen löydetään kuolleena Kati Järvenperän autosta. Raskaana oleva Maria rupeaa etsimään kuumeisesti nuoren tytön murhaajaa. Raskaus etenee, mutta murhaajaa ei meinaa löytyä millään, mutta yllättäen johtolangat johtavat Marian oikean jäljille ja saattavat hänet itsensä kuitenkin vaaraan.
== Lähteet ==
* http://www.leenalehtolainen.net/kuolemanspiraali.htm
Luokka:Vuoden 1997 kirjat
Luokka:Suomalaiset rikosromaanit
Kuolemansyy

Kuolemansyy eli kuolinsyy on sairaus tai tapahtuma, joka aiheuttaa henkilön kuoleman. Lääkäri kirjaa kuolemansyyn kuolintodistukseen. Kuolintodistukseen merkitään myös kuolemanluokka, joita ovat Suomessa tauti, ammattitauti, tapaturma, lääketieteellinen hoito tai tutkimustoimenpide, itsemurha, henkirikos, sota ja epäselvä kuolema. Kuolemansyyn selvittämiseksi voidaan tehdä lääketieteellinen tai oikeuslääketieteellinen ruumiinavaus.
 
Suomessa on tilastoitu vuodesta 1987 lähtien peruskuolemansyy, välitön kuolemansyy, välivaiheen kuolemansyy ja kolme myötävaikuttavaa kuolemansyytä, jotka ilmoitetaan kuolintodistuksessa. Tilastoissa mainittu kuolemansyy on lähes aina peruskuolemansyy.
Suomessa kuolemansyyn selvittämistä säädellään lailla (459/1973) ja asetuksella (948/1973) kuolemansyyn selvittämisestä. Niitä tarkentaa Lääkintöhallituksen yleiskirje n:o 1789 (1.4.1983). 
==Peruskuolemansyy==
Peruskuolemansyy tarkoittaa tautia, josta kuolemaan johtavien sairaustilojen sarja alkoi. Jos kuolemanluokka on muu kuin tauti, peruskuolemansyyllä ilmaistaan niitä tapaturmaan tai väkivaltaan liittyviä olosuhteita, joista kuolemaan johtanut vamma tai myrkytys aiheutui. Peruskuolemansyyn merkitsemisessä käytetään WHO:n kansainvälistä ICD-10-tautiluokitusta.
Suomessa Tilastokeskus kokoaa peruskuolemansyyt vuosittain kuolemansyytilastoiksi. Uusimpien vuoden 2005 tilastojen mukaan yleisimmät kuolemansyyt työikäisillä miehillä olivat alkoholisyyt ja sepelvaltimotauti ja naisilla rintasyöpä ja alkoholisyyt.Tilastokeskus: Alkoholikuolemat lisääntyivät edelleen vuonna 2005. Tiedote (31.10.2006). Sivu luettu 14.2.2007.
==Välitön kuolemansyy==
Välitön kuolemansyy tarkoittaa tautia, vikaa tai vammaa, jonka oireisiin henkilö kuolee. Välittömäksi kuolemansyyksi ei kuitenkaan lueta kuoleman mekanismeja kuten sydänpysähdystä. Toisinaan peruskuolemansyystä kuolemaan johtava kausaalinen sarja puuttuu, jolloin peruskuolemansyy on samalla myös välitön kuolemansyy. Välitöntä kuolemansyytä ei yleensä ilmaista kuolemansyytilastoissa.Tilastokeskus: Käsitteet ja määritelmät. Sivu luettu 14.2.2007. Välitön kuolemansyy voi olla esimerkiksi keuhkokuume.
==Välivaiheen kuolemansyy==
Välivaiheen kuolemansyy on tauti tai tila, joka johtaa peruskuolemansyystä välittömään kuolemansyyhyn.
==Myötävaikuttava kuolemansyy==
Myötävaikuttava kuolemansyy on henkilöllä ollut muu sairaus tai tila, joka on myötävaikuttanut kuolemaan johtaneen tilan kehittymiseen. Myötävaikuttava kuolemansyy ei ole kuitenkaan suorassa syy-seuraussuhteessa kuolemaan. Kuolintodistukseen voidaan merkitä enintään kolme myötävaikuttavaa kuolemansyytä.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Kuolemansyyt 2015 (Tilastokeskus, 30.12.2016) (Tilasto kuolemansyistä Suomessa) (stat.fi)
*Itsemurhien määrä väheni edelleen vuonna 2015 (30.12.2016) - Lisätietoa eri kuolemansyistä eriteltynä löytyy linkeistä (stat.fi)
*Global and regional mortality from 235 causes of death for 20 age groups in 1990 and 2010: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2010 (Lancet. 2012 Dec 15;380(9859):2095-128) (thelancet.com)
*
Kuopion Kelta-Mustat

Kelta-Mustat on kuopiolainen urheiluseura.
KeMu on pelannut pesäpallon SM-sarjassa kausina 1952 ja 1960.
Suomensarjan itälohkon seura on voittanut 1950, 1951, 1954, 1959 ja 1998. Pohjois-Savon maakuntasarjan seuran kakkosjoukkue voitti 1952. Uusimuotoisessa maakuntasarjassa KeMu on onnistunut voittamaan keskilohkon vuonna 1990.
Naisten Suomen mestaruuden Kelta-Mustat voitti vuonna 1955.
Kelta-Mustien yhdistäessä voimansa 1999 Siilinjärven Pesiksen kanssa, syntyi Puijon Pesis.
== Palkinnot ja huomionosoitukset ==
=== Miesten Itä-Länsi-valinnat ===
* Lauri Reinikainen (1955)
=== Naisten Itä-Länsi-valinnat ===
* Raija Heikkinen (1961, 1962, 1963, 1964, 1965, 1966)
* Marjukka Parkkinen (1961, 1962, 1963, 1964, 1965, 1966, 1967)
* Anja Rissanen (1961, 1962, 1963, 1964)
* Terttu Rouvinen (1961)
* Asta Ruotsalainen (1961, 1962, 1964)
* Maija-Liisa Saarelainen (1961, 1962, 1963)
* Mirja-Liisa Virtaniemi (1962, 1963, 1964, 1965)
* Tuulikki Stranden (1962)
==Aiheesta muualla==
* http://vessix.kotisivukone.com/files/vessix.kotisivukone.com/Pesis/seurat/kuopion_keltamustat.xls
* http://ftp.pesis.fi/mss98it.txt
* http://ftp.pesis.fi/mss98ka.txt
== Lähteet ==
Luokka:Kuopiolaiset urheiluseurat
Luokka:Pesäpalloseurat
Kuopion Sanomat (1919-1921)

Kuopion Sanomat oli Kuopiossa vuosina 1919–1921 ilmestynyt sanomalehti.
Kaupungin edistyspuoluelaiset perustivat Kuopion Sanomat sen jälkeen kun Savosta oli tullut kokoomuksen äänenkannattaja. Sen rahoittaja oli liikemies Lauri Hallman ja päätoimittaja Torsten Kaukoranta. Kolmesti viikossa ilmestynyt lehti lopetettiin taloudellisesti kannattamattomana.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Kuopion Sanomat digitoituna kansalliskirjastossa
Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset sanomalehdet
Luokka:Kuopion media
Kuopion vankileiri

Kuopion vankileiri oli vuonna 1918 noin 2639 vangin vankileiri. Sotaa edeltävänä aikana pyrittiin saamaan sopu aikaan osapuolien kesken, jopa juuri ennen sodan syttymistä, sopua haettiin Kuopion Puistokoululla järjestetyssä kokouksessa. Vankileirillä henkensä menetti lähes 500 vankia, nälkään ja tauteihin. Kuopion vankileiri ei poikennut muista leireistä erityisesti, ravintoa oli liian vähän ja vankeja liikaa yhdellä pienellä alueella. Myös hygienia oli huonoa ja tämän johdosta sairastuneisuus erilaisiin tauteihin kasvoi. 
Vankileirin toiminta lakkasi syyskuun lopulla vuonna 1918.
== Lähteet ==
Luokka:Kuopion historia
Luokka:Suomen sisällissota
Luokka:Vankileirit Suomessa 1918
Kupariheksasyanoferraatti

Kupariheksasyanoferraatti(II) eli kupariferrosyanidi (Cu2[Fe(CN)6]) on kupari- ja ferrosyanidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään väriaineena ja puoliläpäisevien kalvojen valmistamiseen.
==Ominaisuudet==
Huoneenlämpötilassa kupariheksasyanoferraatti(II) on väriltään punaruskeata kiteistä ainetta, joka on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta. Yhdiste koostuu kuparikationista ja kompleksisesta [CuFe(CN)6]--ionista. Se liukenee muodostaen komplekseja syanidi- ja ammoniakkiliuoksiin. Kidevedettömän kupariheksasyanoferraatin lisäksi tunnetaan myös hydraatteja, joiden rakenteessa kideveden määrä vaihtelee.Alan M. Stolzenberg: Iron Compounds, Kirk-Othmer Encyclopedia of Chemical Technology, John Wiley & Sons, New York, 2004. Viitattu 10.5.2015
==Valmistus ja käyttö==
Kupariheksasyanoferraattia valmistetaan saostamalla kuparisuolan avulla kaliumferrosyanidiliuoksesta.
Yhdistettä käytetään pigmenttinä öljymaaleissa ja emaleissa. Sitä sisältäviä punertavan- tai violetinruskeita väriaineita kutsutaan nimillä Firenzen ruskea, Hatchett-ruskea tai Van Dyck -ruskea. Kupariheksasyanoferraatti on yksi ensimmäisistä puoliläpäisevissä kalvoissa käytettävistä materiaaleista ja sitä on käytetty tässä tarkoituksessa muun muassa kasvisolujen toimintojen mallintamiseen.
==Lähteet==
Luokka:Kupariyhdisteet
Luokka:Syanidit
Kuraattori

Kuraattori (latinan sanasta curare: huolehtia, hoitaa, vaalia) voi olla sosiaalityöntekijä, joka toimii koulussa lasten ja nuorten parissa koulun oppilashuollossa, osakunnan toiminnan johtaja tai taidenäyttelyn järjestäjä.
== Osakuntien ja opiskelijajärjestöjen kuraattorit ==
Helsingin yliopiston osakunnilla on kuraattorit. Osakuntien kuraattorit ovat osakunnan toimintaan hyvin perehtyneitä, yleensä ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita jäseniä. Ensimmäiset kuraattorit aloittivat osakunnissa 1680-luvulla . Kuraattorin tehtävänä on johtaa osakunnan toimintaa inspehtorin keskittyessä yhteyksiin yliopiston ja osakunnan välillä.
Myös monilla Helsingin yliopiston tiedekuntajärjestöillä on kuraattori, esimerkiksi valtiotieteellisen tiedekunnan Kannunvalajilla, Svenska social- och kommunalhögskolanin StudOrgilla ja Yliopiston farmasiakunnalla. Näissä järjestöissä kuraattori on yleensä vanhempi opiskelija tai valmistunut yhdistyksen entinen jäsen, jonka tehtävänä on tukea ja neuvoa järjestön hallitusta. Muutamissa opiskelijajärjestöissä kuraattorin tehtävää vastaa seremoniallinen yhdistyksen puheenjohtajan tehtävä, esimerkiksi Pykälä ry:ssä.
== Näyttelykuraattorit ==
Englanninkielinen sana curator tarkoittaa muun muassa museon intendenttiä. Kuraattori-sana alkoi Suomessa 1980-luvulta alkaen tarkoittaa myös näyttelyn ja erityisesti taidenäyttelyn järjestäjää. Kuraattori voi organisoida esimerkiksi taidemuseossa tai taidegalleriassa esitettäviä taidenäyttelyitä.Ville Pajarinen, Kuraattorit suomalaisessa taidepuheessa. Sisällönanalyysi vuosien 1990 ja 2000 Taide-lehdistä. Kirjassa Pekka Vartiainen (toim.), Kulttuurin kentällä, Sarja D, Opinnäytetyöt 3, Humanistinen ammattikorkeakoulu, 2006 Kuraattorin työ on kuratointia. Kuraattoria kutsuttiin aikaisemmin Suomessa näyttelykomissaariksi, mutta nykyisin kuraattori-sana on korvannut sen. Näyttelykuraattorit toimivat usein varsinkin kansainvälisten taidenäyttelyiden järjestäjinä. 
Kuraattori saattaa valita näyttelyn taiteilijat, järjestää sen rahoitusta, markkinointia ja tiedotusta sekä hoitaa näyttelyn järjestämiseen liittyviä käytännön asioita. Kuraattori toimii usein yhteyshenkilönä esimerkiksi taidemuseon tai taidegallerian, sponsoreiden ja taiteilijoiden välillä. Kuraattori laatii usein taidenäyttelyn konseptin, jossa määritellään sen idea, tarkoitus ja tavoitteet. Kuraattori on tässä mielessä paljolti sama kuin tuottaja.
Vuonna 2007 perustettu Suomen Kuraattorien Yhdistys SKY ry toimii Suomessa taiteen ja kulttuurin kentällä sekä instituutioissa että itsenäisesti työskentelevien kuraattorien ja alan muiden toimijoiden aatteellisena etujärjestönä. Se pyrkii vakiinnuttamaan kuraattorien ammattinimikkeen, tekemään kuraattorien työtä ja työnkuvaa tunnetuksi sekä parantamaan heidän työmahdollisuuksiaan. Suomen Kuraattorien Yhdistys. Viitattu 9.12.2008.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Suomen kuraattorien yhdistys SKY 
Luokka:Yliopiston virat
Luokka:Taidealan ammatit
Kurajoki

Kurajoki on Uskelanjoen sivujoki Perttelissä Salossa.
Joki saa alkunsa Kurajoen kulmakunnalla Perttelin pohjoisosassa ja virtaa siellä ensin lounaaseen Perttelin Tattulan, Kaivolan ja Kaukolan kylien ja sitten aiemmin Uskelaan kuuluneitten Lopen ja Veitakkalan kylien alueilla, kunnes kääntyy kaakkoon ja palaa uudelleen Perttelin puolelle Kaukolan ja Tattulan kylissä. 
Keskijuoksulla Perttelissä joessa on koskia, ja jokilaakson ylittää Salosta Somerolle johtava kantatie 52. Kantatien 52 alitettuaan joki virtaa mutkitellen halki Perttelin keskustaajaman uusien asuinalueiden itään ja kääntyy Perttelin Tattulan kylän luona etelään jättäen länsipuolelleen Perttelin kirkon valtakunnallisesti merkittävän rakennetun kulttuuriympäristön. Perttelin kirkon luona, ennen yhtymistään Uskelanjokeen Kurajoen syvässä laaksossa kulkeva, laajojen peltojen ympäröimä uoma on myös osa Uskelan- ja Halikonjokien laaksojen valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta. 
Vähän ennen jokisuuta Kurajokeen yhtyy koillisesta Perttelin Vihmalon kylän luota alkunsa saava Haavikeoja, joka niin ikään virtaa peltojen halki syvässä laaksossa. Sen suun luona joen ylittää Perttelistä Kiikalaan johtava yhdystie 2403, jonka eteläpuolella, vastapäätä Perttelin kirkkoa joki yhtyy Uskelanjoen pääuomaan.
Joen valuma-alueen pinta-ala on 72,5 km² ja sen valuma-alue on täysin järvetön.
==Lähteet==
Luokka:Pertteli
Luokka:Kuusjoki
Luokka:Uskela
Luokka:Salon luonto
Luokka:Suomen joet
Luokka:Uskelanjoen vesistö
Kurikkala

Kurikkala on Kalajoella sijaitseva kylä. Kylä sijaitsee noin 15 kilometrin päästä Kalajoen keskustasta. Kurikkalan pääelinkeinona on maatalous. Kylällä toimii myös turkistarhausta. Kurikkalassa on vanha koulurakennus, joka toimii nykyisin kylätalona, jossa järjestetään muun muassa 4H-kerhotoimintaa. Kylän halki virtaa Siipojoki. 
Edesmennyt maastohiihtäjä Jussi Kurikkala oli lähtöisin kylästä, jossa sijaitsee hänen kotitalonsa.
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
* Kurikkalan kylän kotisivut
Luokka:Kalajoen kylät
Kurjenpolvi-käenkaali-mustikkatyyppi

Hi there,
We run an Instagram growth service, which increases your number of followers safely and practically. 
We aim to gain you 400-1200+ real human followers per month, with all actions safe as they are made manually (no bots).
The price is just $60 (USD) per month, and we can start immediately.
Let me know if you wish to see some of our previous work.
Kind Regards,
Libby
Kurkela

Kurkela voi tarkoittaa:
== Paikkoja ==
* Kurkela (Ikaalinen), kylä Ikaalisissa
* Kurkela (Kerava), kaupunginosa Keravalla
* Kurkela (Kivennapa), kylä Kivennavassa luovutetuilla alueilla
* Kurkela (Kisko), kylä Kiskossa
* Kurkela (Koivisto), kylä Koivistossa luovutetuilla alueilla
* Kurkela (Kuusjoki), kylä Kuusjoella
* Kurkela (Lemi), kylä Lemillä
* Kurkela (Lieto), kylä Liedossa
* Kurkela (Muolaa), kylä Muolaassa luovutetuilla alueilla
* Kurkela (Nousiainen), mahdollinen rautakautinen muinaiskaupunki
* Kurkela (Viitasaari), kaupunginosa Viitasaarella
* Kurkela (Virolahti), kylä Virolahdella
== Henkilöitä ==
* Aaro Kurkela (1933–1989), harmonikkataiteilija
* Eila Kurkela (1920–1996), kirjailija
* Eino Kurkela (1907–1981), maanviljelysneuvos
* Johanna Kurkela (s. 1985), laulaja
* Juho Kurkela (1893–1928), jääkäri
* Kosti Kurkela (1910–1940), keskimatkojen juoksija
* Taneli Kurkela (1861–1923), opettaja ja valtiopäivämies
* Tapani Kurkela (s. 1945), diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, energianeuvos
* Teemu Kurkela (s. 1966), arkkitehti
Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Kurkela (Kuusjoki)

Kurkela (tilastollisen taajaman nimenä Kuusjoen kirkonkylä) on kylä ja taajama Salossa. Kurkela on entisen Kuusjoen kunnan keskusta. Taajamassa asuu 503 henkilöä (vuonna 2016).
Kurkela sijaitsee Kuusjoen eteläoassa Kuusjoen eteläpuolella. Kurkelan naapurikylät ovat Impola lännessä, Pappilankylä pohjoisessa ja Hämäläinen idässä. Kurkelassa sijaitsee Kuusjoen kirkko ja Kuusjoen koulu. Palveluita ovat muun muassa terveysasema ja lähikauppa.
Kurkela on asutettu 1300-luvulla. Vuonna 1540 kylässä oli kuusi taloa, jotka muodostivat tiiviin kokonaisuuden. Isojako rikkoi kylärakenteen, kun talot siirrettin omille mailleen. Vuonna 1823 kylään rakennettiin saarnahuone, joka muutettiin kirkoksi 1800-luvun jälkipuoliskolla. Kuusjoesta tuli kunta 1886 Kurkelasta kehittyi sen keskusta. Selkeä taajama kylästä kehittyi kuitenkin vasta 1900-luvun loppupuolella tiiviimmän rakentamisen myötä.
==Lähteet==
Luokka:Kuusjoen kylät
Luokka:Suomen entiset kuntakeskukset
Luokka:Suomen kirkonkylät
Luokka:Varsinais-Suomen maakunnan taajamat
Kurttukaali

Kurttukaali eli savoijinkaali (Brassica oleracea var. sabauda) on tavallisen keräkaalin näköinen, mutta kupu on pienempi ja lehdet epätasaisesti kuopikkaat. Päällimmäiset lehdet ovat tummemmat, sisimmät kellanvaaleat. Muiden tummanvihreiden kasvisten tapaan siinä on runsaasti A-vitamiinia.Kurttukaali Kotimaiset kasvikset
Kurttukaalin maku on miedompi kuin muiden kaalien. Se kypsyy nopeammin kuin keräkaali.Keittosanasto Keittotaito
Savoijinkaali on saanut nimensä Ranskassa lähellä Italian ja Sveitsin rajaa sijaitsevasta Savoijin alueesta.
== Lähteet ==
Luokka:Kaalit
Kustaa Vaasa (täsmennyssivu)

Kustaa Vaasa voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
*Kustaa Vaasa (1496–1560), Ruotsin kuningas
*Kustaa, Vaasan prinssi (1799–1877), Ruotsin kruununprinssi
*Kustaa Vaasa, Suomessa 1939–1943 ilmestynyt äärioikeistolainen lehti
* Kustaa Vaasa (Gustav Vasa), August Strindbergin näytelmä vuodelta 1899
*Kustaa Vaasa (Gustaf Wasa), kaksiosainen ruotsalainen mykkäelokuva vuodelta 1928
*Kustaa Vaasa, suomalainen televisionäytelmä vuodelta 1969
*Kustaa Vaasa, tšekkiläisen Leopold Koželuhin säveltämä ooppera 1800-luvun alusta
Kusti Eskola

Kustaa Oskari (Kusti) Eskola (19. elokuuta 1911 Sievi – 20. heinäkuuta 2003http://www.sievi.fi/index.asp ) oli suomalainen poliitikko.
Eskola istui Maalaisliiton kansanedustajana Oulun läänin vaalipiiristä vuosina 1945–1962. Hän sai maanviljelysneuvoksen arvon 1967. 
Eskola meni vuonna 1936 naimisiin Elsa Loviisa Kaskelan kanssa, ja hänellä oli vuonna 1948 syntynyt tytär Raija.
== Ministeriydet ==
* kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri sekä II kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri Kekkosen IV hallituksessa 1953
* kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri sekä maatalousministeri Sukselaisen I hallituksessa 1957
* kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri Fagerholmin III hallituksessa 1958–1959
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
* 
Luokka:Maanviljelysneuvokset
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Suomen Keskustan poliitikot
Luokka:Sievin kunnanvaltuutetut
Luokka:Suomen maatalousministerit
Luokka:Oulun vaalipiiri
Luokka:Vuonna 1911 syntyneet
Luokka:Vuonna 2003 kuolleet
Kuu (jumala)

Kuu on Kuun jumala Suomen mytologiassaSheila Savill, Pears Encyclopaedia of Myths and Legends - Western and Northern Europe, Central and Southern Africa, BCA, 1977, p. 90 Kalevalan mukaan, Ilman tytär Ilmatar antoi sotkan munia polvensa päälle, kun hän leijui tyhjyydessä. Muna hajosi ja loi maailmankaikkeuden: valkuaisesta tuli kuu ja keltuaisesta aurinko.
== Viittaukset ==
== Katso myös ==
* Kuutar
==Aiheesta muualla==
* http://www.godchecker.com/pantheon/finnish-mythology.php?deity=KUU
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Luokka:Kuun jumalattaret
Kuudes aisti

Kuudes aisti tarkoittaa kykyä aavistaa asioita intuitiivisesti tai vaistonvaraisesti. Muut viisi aistia ovat haju, kuulo, maku, näkö ja tunto.
Monet laboratoriokokeet, joissa on yritetty todentaa kuudennen aistin, ESP:n tai vastaavien ilmiöiden esiintymistä, on jälkeenpäin osoitettu järjestelyiltään epäluotettaviksi.
==Lähteet==
Luokka:Parapsykologia
Luokka:Aistit
Kuudes aisti (visailuohjelma)

Kuudes aisti oli perjantaisin Yle TV1:llä esitettävä visailuohjelma, jota juonsi urheilutoimittaja Tapio Suominen.
Kuudes aisti oli hieman samantapainen kuin MTV3:lla esitetty Power of 10. Pelissä täytyy veikata, tietääkö Suomen kansasta yli vai alle 50 % esimerkiksi, kuka on Suomen pääministeri. Pelissä pitää veikata oikein kuuteen kysymykseen, ja jokaisesta oikeasta veikkauksesta pääsee aina pidemmälle matkalle. Päämatkana on matka maailman ympäri.
==Aiheesta muualla==
* Ylen Kuudes aisti -sivut
Luokka:Visailuohjelmat
Luokka:Suomalaiset televisio-ohjelmat