nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Rehtori

Rehtori (lyhenne reht.) on oppilaitoksen johtajasta käytetty nimitys. Se on käytössä kaikilla kouluasteilla ala-asteesta yliopistoon.
Sana rehtori on peräisin latinan sanasta rector. Tämä on tekijämuoto verbistä regere ’hallita’. Katolisessa kirkossa rehtoriksi kutsuttiin kirkkoherraa. Koulutuksen pariin termi siirtyikin kirkon kautta. Niin mannermaan yliopistoilla kuin kotimaan katedraalikouluilla oli johtajanaan rector, mahdollisesti peräti rector magnificus ’kunnianarvoisa rehtori’. Pohjoismaissa termi siirtyikin kokonaan kirkolliselta alalta koulutusalalle samoin kuin lehtori, joka aiemmin merkitsi lukijaa, jumalanpalveluksessa avustavaa henkilöä, jonka asema oli maallikkojen ja papiston välimailla.
Suomessa rehtorilta vaaditaan kussakin koulumuodossaAsetus opetustoimen henkilöstön kelpoisuusvaatimuksista Finlex
*ylempi korkeakoulututkinto
*pätevyys kyseisen oppilaitosmuodon opettamiseen
*riittävä kokemus oppilaitosmuodon opettajana toimimisesta
*opetuskielen täydellinen hallinta
*opetushallinnon tutkinto tai vastaavat, vähintään 25 opintopisteen laajuiset opinnot
Siirtymäsäännös takaa, että ne, joilla oli vuonna 1998 pätevyys rehtorin virkaan, ovat edelleen muodollisesti päteviä. Taiteen ammattiopetuksessa ja vapaassa sivistystyössä pätevyysvaatimukset ovat hieman löysempiä.
Yleensä perusopetuksessa ja lukioissa rehtorit antavat myös opetusta, mutta suurissa kouluissa ja oppilaitoksissa rehtori voi toimia puhtaasti hallintovirkamiehenä. Monissa kaupungeissa on lisäksi puhtaasti hallinnollisia rehtoreita, jotka toimivat esimerkiksi tietyn koulutusmuodon johtajina. Näillä rehtoreilla ei ole kuitenkaan lain varsinaisille rehtoreille antamaa kurinpitovaltaa. Aiemmin peruskoulujen ala-asteilla oli, suurimpia kouluja lukuun ottamatta, ainoastaan johtajaopettajia, mutta vuoden 1998 koululainsäädännön uudistus antoi näillekin rehtorin arvonimen.
==Korkeakoulut==
Yliopiston rehtoriksi valittavan tulee olla ennestään tohtori tai professori. Käytännössä kaikki yliopistojen rehtorit ovat oman yliopistonsa professoreita. Rehtori valitaan nimittäin vaalilla, johon osallistuu yleensä laaja, kaikkia laitoksia edustava valitsijamieskunta. Tällaisessa järjestelmässä ulkopuolisella ei ole oikeastaan mahdollisuuksia saada tarvittavaa kannatusta. Poikkeuksen muodostavat säätiöyliopistot, kuten Aalto-yliopisto, jonka rehtorin valitsi säätiön hallitus.
Ammattikorkeakoulun rehtorilta vaaditaan jatkotutkintona suoritettu lisensiaatin tutkinto tai tohtorin tutkinto, perehtyneisyyttä ammattikorkeakoulun toimialaan ja hallinnollista kokemusta. Rehtorin virkaan tai toimeen voidaan myös nimittää ylemmän korkeakoulututkinnon suorittanut henkilö, jos hänet muutoin katsotaan erityisen ansioituneeksi tehtävään. Lisäksi rehtorilta vaaditaan, että hän hallitsee ammattikorkeakoulun opetuskielet.
==Rehtorin arvonimi==
==Lähteet==
==Kirjallisuutta==
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
Rehtori (arvonimi)

Rehtorin nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 11. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1963 kotiteollisuusopettaja Olavi Rautolle. Vuosien 1918–2013 aikana rehtorin arvonimi on myönnetty 30 henkilölle. 
== Katso myös ==
* Ylirehtori
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Reijo Lindqvist

Reijo Rafael Lindqvist (s. 14. marraskuuta 1938 Kiukainen) hoiti Salon kaupunginsihteerin virkaa vuosina 1975–1986 ja kaupunginjohtajan virkaa vuosina 1986–1999.Salon kaupunginjohtajavalintaan lisävalaistusta Yle, 11.5.1999. Viitattu 15.5.2018. 
Reijo Lindqvist syntyi kirvesmies Arvi Jalo Lindqvistin ja Alli Elviira Fältin perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1966 on Leena Päivikki Rintala. Lindqvist suoritti kauppakoulun 1958, kauppaopiston 1960 ja valmistui sitten vielä ekonomiksi Turun kauppakorkeakoulusta vuonna 1965. Myöhemmin hän täydensi tutkintoaan ja sai kauppatieteen maisterin arvon 1988.
Reijo Lindqvist toimi opettajana 1964–1966, Raision taloussihteerinä 1966–1971 ja Hämeenlinnan kaupunginkamreerina 1971–1972. Hän toimi Suomen Kaupunkiliiton piiritilintarkastajana vuosina 1972-1975 ennen siirtymistään Salon kaupungin palvelukseen. 
==Lähteet==
Luokka:Salon kaupunginjohtajat
Luokka: Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Vuonna 1938 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Reinhold Brix von Böningh

Reinhold Brix von Böningh (28. elokuuta 1818 Tallinna – 11. toukokuuta 1891 Porvoo) oli suomalainen virka- ja valtiopäivämies.
Von Böninghin vanhemmat olivat kielenkääntäjä ja Suomen kauppa-asiamies Tallinnassa, hovineuvos Gustaf Fredrik von Böningh ja Anna Charlotta Böning ja puoliso vuodesta 1874 Ida Johanna Vilhelmina Lindeqvist (k. 1922). Von Böningh tuli ylioppilaaksi 1840. Hän harjoitti venäjän kieliopintoja Moskovassa 1843 ja suoritti kameraalitutkinnon 1847. Kenraalikuvernöörinkanslian ylimääräinen virkamies hänestä tuli 1849 ja kielenkääntäjä 1851. Von Böningh toimi Suomen kansalaisten oikeudenkäyntiavustajana Pietarissa ja Suomen passitoimiston virkamiehenä vuodesta 1855. Suomen valtiosihteerinviraston kirjaajana hän toimi 1863–1884. Von Böningh sai kollegiasessorin arvon 1864, hovineuvoksen arvon 1875 ja kollegineuvoksen arvon 1879. Valtiopäiväedustaja hän oli aatelissäädyssä 1877–1878 ja 1888.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Reinhold Brix von Böningh. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 8.12.2020.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1818 syntyneet
Luokka:Vuonna 1891 kuolleet
Reinhold Ernst Petter Jägerhorn

Reinhold Ernst Petter Jägerhorn (26. maaliskuuta 1838 Helsinki – 27. maaliskuuta 1926 Espoo) oli suomalainen juristi, kartanonhoitaja ja yhdistys- ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Jägerhorn Reinhold Ernst Petter Viitattu 17.5.2021. 
Jägerhornin vanhemmat olivat tullijohtokunnan asessori Blechard Gustaf Jägerhorn ja Anna Helena Lovisa Schwenzon. Jägerhorn tuli ylioppilaaksi Helsingissä ja suoritti tuomarintutkinnon 1860 ja kameraalitutkinnon 1861, varatuomarin arvon hän sai 1863. Hän oli senaatin palveluksessa kopistina vuodesta 1870, kartanonhoitaja Yläneellä 1973–1891 ja Suomen lähetysseuran palveluksessa 1895–1915.
Jägerhorn oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1891, 1894, 1899, 1900 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1891 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1891. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1891, s. 1467-1472.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, ss. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, s. 207-215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, ss. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1838 syntyneet
Luokka:Vuonna 1926 kuolleet
Reinhold Hedberg

August Reinhold (A. R.) Hedberg (7. tammikuuta 1862 Petolahti – 28. helmikuuta 1922 Mustasaari) oli suomalainen pappi ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. Hän oli myös ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajana kahteen otteeseen.
Hedbergin vanhemmat olivat kappalainen Fredrik Hedberg ja Lovisa Johanna Rydberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1883, hänet vihittiin papiksi 1890 ja hän suoritti pastoraalitutkinnon 1896.
Hedberg toimi Mustasaaren vt. kappalaisena 1890-1891, Korsnäsin vt. kirkkoherrana 1891–1893, Bergön vt. kappalaisena 1893–1899, Mustasaaren pitäjänapulaisena 1899–1906 sekä viimeksi Mustasaaren kappalaisena 1906–1922. Suomen sisällissodan aikana hän oli sotapappina Jääkäriprikaatin II rykmentissä ja sai sotarovastin arvon 1919.
Hedberg oli ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajana 1907–1909 ja 1917–1919 edustaen Vaasan läänin eteläistä vaalipiiriä.
Hedberg oli naimisissa kaksi kertaa
* 1890-1905 Helena Olivia Appelbergin (k. 1905) kanssa
* vuodesta 1908 Maria Constance Öbergin kanssa
== Teoksia ==
* Minnesord talade i Gamla Wasas kyrkoruiner den 3 Augusti 1902. Vasa 1902
* Österbottniskt bondbröllop i 7 tablåer enligt traditioner och originala sång- och meloditeckningar af Otto Andersson : dialoger och monologer på Petalaksdialekt af "En gammal landskapsmålare". Brage, Helsinki 1907, 2. painos 1916, 3. painos 1923
== Kirjallisuutta ==
* Levi Jern (toim.) : Till fältprosten A.R. Hedbergs minne : kort levnadsteckning av olika författare. 1922
* Einar Spjut : Människa och präst : fältprosten A.R. Hedberg. 1959
== Lähteet ==
* 
* 
Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikot
Luokka:Vaasan läänin eteläinen vaalipiiri
Luokka:Suomenruotsalaiset kirjailijat
Luokka:Vuonna 1862 syntyneet
Luokka:Vuonna 1922 kuolleet
Reino Breilin

Reino Volmar Breilin (20. tammikuuta 1928 Paimio – 23. elokuuta 2010 Salo) oli suomalainen poliitikko, SDP:n kansanedustaja ja ministeri. Hän edusti Turun läänin eteläistä vaalipiiriä 1966–1983. Breilin istui liikenneministerinä Kalevi Sorsan III hallituksessa 1982–1983.
Presidentin valitsijamies Reino Breilin oli 1968, 1978, 1982 ja 1988. Hän istui Salon kaupunginvaltuustossa 1961–2004 ja toimi sen puheenjohtajana 1965–1988 ja 1993–1996. Hän sai kaupunkineuvoksen arvonimen vuonna 1983.
Koulutukseltaan Breilin oli LVI-teknikko ja peruskoulunopettaja.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
* 
Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot
Luokka:Suomen liikenneministerit
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Salon kaupunginvaltuutetut
Luokka:Varsinais-Suomen vaalipiiri
Luokka:Suomalaiset opettajat
Luokka:Vuonna 1928 syntyneet
Luokka:Vuonna 2010 kuolleet
Reino Valkama

Reino Adolf Valkama (4. huhtikuuta 1906 Tampere – 9. elokuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.
== Ura ==
Valkama esiintyi Oiva Luhtalan kanssa vuosina 1941, 1943 ja 1952 Ryhmy ja Romppainen -elokuvissa, joissa hän näytteli Ville Romppaista. Valkama näytteli myös pitkään teattereissa. Hänellä oli teatterikiinnitykset Mikkelissä, Joensuussa, Lahdessa, Tampereella ja Helsingissä, viimeksi Radioteatterissa. Hän johti Mikkelin teatteria vuosina 1933–1935.
Valkaman elokuvaura kesti 22 vuotta, ja hän esiintyi kaikkiaan noin 70 elokuvassa. Hän oli taitava koomikko, ja hän esiintyikin enimmäkseen komediaelokuvissa, mutta teki myös dramaattisia osia. Valkaman ensimmäinen oli Hätävara vuonna 1939 ja viimeinen Pikku Pietarin piha 1961. Hänet tunnetaan myös Lystikäs-kääpiön roolista elokuvassa Lumikki ja 7 jätkää. Hän esiintyi myös mm. elokuvissa Kalle-Kustaa Korkin seikkailut, Ruusu ja kulkuri, Jokin ihmisessä, Pikku Ilona ja hänen karitsansa ja Vääpeli Mynkhausen. Valkama oli tunnettu hahmo monissa 1940- ja 50-luvun elokuvissa. Hänet palkittiin vuonna 1957 Pro Finlandia -mitalilla.
Näyttelijä Ritva Valkama on Reino Valkaman tytär. Valkama kuoli heikon sydämen takia sydänkohtaukseen 56 vuoden iässä. Hänet on haudattu Helsinkiin Malmin hautausmaalle (kortteli 9-22-747).
== Aiheesta muualla ==
* 
* 
Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:Suomalaiset teatterinjohtajat
Luokka:Pro Finlandia -palkitut
Luokka:Vuonna 1906 syntyneet
Luokka:Vuonna 1962 kuolleet
Reititysprotokolla

Reititysprotokolla on protokolla, jolla Internetin välittävät laitteet eli reitittimet vaihtavat keskenään tietoa Internetin ja lähiverkkojen rakenteesta. Internet-reitityksessä Internet on jaettu autonomisiin järjestelmiin, ja reititystä harjoitetaan niiden sisällä (Interior Gateway Protocol, IGP) ja välillä (Exterior Gateway Protocol, EGP).
Reititysprotokollilla jaetaan tietoa reititettävistä protokollista. Internetissä itse reititettävällä protokollalla tarkoitetaan käytännössä IP:tä, mutta yritysten sisäverkoissa saatetaan yhä käyttää esimerkiksi Novellin IPX-protokollaa.
== Sisäiset reititysprotokollat ==
Yleisimmät sisäiset reititysprotokollat ovat
*RIP
*RIPv2
*IGRP
*EIGRP
*OSPF
*IS-IS
== Ulkoiset reititysprotokollat ==
Autonomisten järjestelmien yhdistelmiä eli internetejä ei juuri ole julkista Internetiä lukuun ottamatta. Sen takia autonomisten järjestelmien välillä käytettäviä reititysprotokollia ei ole Internetissä standardiksi muodostuneen BGP-protokollan lisäksi kuin EGP, joka ei ole juuri missään käytössä.
== Metriikat ja hallinnolliset etäisyydet ==
Eri reititysprotokollilla on keskenään erilaiset metriikat, joiden perusteella reititin valitsee parhaan reitin kohteeseen. Reitin metriikan arvoon voivat vaikuttaa esimerkiksi käytettävissä oleva kapasiteetti, reitin luotettavuus, reitin pituus, hinta tai viive. Jos reititin käyttää yhtäaikaisesti useata eri reititysprotokollaa, ei kahden eri protokollan tarjoamaa reittitietoa voida suoraan verrata keskenään. Esimerkiksi RIP saattaa ilmoittaa metriikaksi 4, kun taas OSPF saattaa tarjota samalle reitille arvoa 880. Reititysprotokollien keskinäinen "paremmuus" ratkaistaankin usein laitteissa hallinnollisella etäisyydellä (engl. administrative distance). Hallinnollisissa etäisyyksissä pienempi luku on luotettavampi arvo, ja pienintä etäisyyttä käyttävän reititysprotokollan tarjoama reittitieto asennetaan reititystauluun. Sen reititysprotokollan reittiä ei käytetä, jolla on suurempi hallinnollinen etäisyys. Esimerkiksi Ciscon reitittimissä oletusarvoiset hallinnolliset etäisyydet ovat:
 Hallinnolliset etäisyydet
Reitin lähde 	Hall. etäisyys
Suoraan kytketty 	0
Staattinen reitti 	1
Enhanced IGRP summary route	5
External BGP 	20
Internal Enhanced IGRP 	90
IGRP 	100
OSPF 	110
IS-IS 	115
RIP 	120
EGP 	140
External Enhanced IGRP 	170
Internal BGP 	200
Tuntematon 	255
*
Reittitaksi

Reittitaksi on joukkoliikenneväline, usein pienoisbussi tai sellaiseksi kalustettu pakettiautoKaupunkiliikenne.net, viitattu 11.7.2012. 
Reittitaksilla on yleensä vakioreittiosuus, mutta riippuen maasta, se voi myös jakaa matkustajat heidän ilmoittamiinsa osoitteisiin. Reittitaksi kerää matkustajia lähtöpisteessään, esimerkiksi lentokentällä, ja lähtee, kun vaunu täyttyy. Joissain tapauksissa matkaan lähtöä voi nopeuttaa maksamalla "tyhjät paikat." Monin paikoin on myös erityisiä reittitaksiterminaaleja. Hintana on käteismaksu, jonka suuruus asettuu joukkoliikenteen kertamaksun ja taksimaksun välille. Reittitaksilla voi myös olla aikataulu ja vakioreitti, jolloin se muistuttaa liikennemuotona linja-autoa. 
Suomessa reittitakseja on käytössä lentokentillä ja rautatieasemilla, mutta niillä ei välttämättä ole lainkaan vakioreittiä, vaan ne keräävät samaan suuntaan menossa olevia matkustajia kunnes vaunu on riittävän täynnä. Tällainen reittitaksi puolestaan on liikennemuotona varsin lähellä tavallista taksia, ja sitä saatetaankin kutsua joksikin muuksi, esimerkiksi lentokenttätaksiksi.
Venäjällä reittitaksiliikenne on kehittymässä järjestäytyneeksi liikennemuodoksi, sillä pieni matkustajamäärä ja työvoimakustannusten nousu tekee järjestelmästä kannattamattoman.. Siellä ja laajemminkin koko entisessä Neuvostoliitossa niistä käytetään nimitystä Maršrutka joka on diminutiivinen lyhenne venäjänkielisestä reittitaksia tarkoittavasta ilmauksesta Maršrutnoje taksi Kharkov Guide, viitattu 22.7.2012.
== Lähteet ==
Luokka:Taksi- ja tilausliikenne
Reki-Vesala

Reki-Vesala on entisen Ylikiimingin kunnan länsiosassa Oulussa Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva alue, jonka muodostavat Kiiminkijoen varrella sijaitsevat Rekikylän ja Vesalan kylät. Alue käsittää itä-länsisuunnassa entisen Kiimingin kunnanrajan ja Ukkolanmäen välisen alueen. Nykyisin alue kuuluu Oulun kaupungin Vesalan kaupunginosaan.
Historiallisesti alue on asuinpaikkana vanhaa perua. Rekikylässä sijaitsee kivikautinen asuinpaikka, joka on käsittänyt kymmeniä, mahdollisesti satoja asumuksia. Alueen taltioitu historia ulottuu vuoteen 1570, jolloin alueella mainittiin olevan kolme asukasta.
Nykyisin Ouluun johtavan seututien 833 varrella sijaitseva Reki-Vesala on kunnan muuttovoitto- ja kehittämisen painopistealuetta. Vesalan kylä laajenee länteen päin kohti Rekikylää, ja asukasmäärän kasvaessa on kunta investoinut alueen kehittämiseen. Alueelle on rakennettu kevyen liikenteen väylät vilkasliikenteisen Ouluntien varteen, ja Ylikiimingin kunta on investoinut 1,2 miljoonaa euroa vuosina 2006–2008 toteutettuun Vesalan koulun saneeraus- ja laajennustyöhön.
== Lähteet ==
Luokka:Vesala
Rekijoki

Rekijoki on kylä, kyläkeskus ja postinumeroalue (25380 Rekijoki) Kiikalassa Salossa. Rekijoen naapurikyliä Salossa ovat Kiikalan Revä, Kärkelä, Hirvelä ja Kesälä sekä Perttelin Haali, naapurikylä Someron puolella on Lautela. Kyläkeskuksen palveluihin kuuluu enää vain Osuuspankin konttori Kärkelän kylässä, sillä Rekijoen koulu lakkautettiin vuonna 2014. Tärkeimpiä liikenneväyliä ovat Perttelistä Someron Terttilään johtava yhdystie 2403 ja siitä Kiikalan kirkolle johtava yhdystie 2411, joka yhtyy Suomusjärvelle seututielle 110 johtavaan yhdystiehen 2410. 
Luonnonympäristöä alueella hallitsee Uskelanjoki, jonka kolme latvahaaraa Rekijoki, Terttilänjoki ja Hitolanjoki yhtyvät Rekijoen kylän luona Uskelanjoeksi. Näistä Terttilänjoki ja Uskelanjoki muodostavat kylän pohjoisrajan, johon Rekijoki yhtyy pohjoisesta ja Hitolanjoki etelästä. Uskelanjoen, Hitolanjoen ja Terttilänjoen varsilla kylän alueelle ulottuu perinnebiotoopeistaan tunnettu Rekijokilaakson Natura 2000 -alue.
==Lähteet==
Luokka:Kiikalan kylät
Rekisteri

Rekisteri tarkoittaa seuraavia asioita:
* rekisteri, ihmisen tapa tuottaa ääniä samalla periaatteella eli äänihuulten samankaltaisella värähtelyllä
* rekisteri, muistialue, tietokonetekniikan käsite
* rekisteri, yksilömurteessa tilanteen mukaan valittu puhetapa
* viranomaisrekisteri, viranomaisten hallinnoima kattava, luettelomainen tietovarasto jostakin aihepiiristä, esimerkiksi:
** kaupparekisteri, Patentti- ja rekisterihallituksen luettelo suomalaisista yrityksistä ja näiden perustiedoista
** väestörekisteri, luettelo maan kansalaisista ja asukkaista sekä näiden perustiedoista
* henkilörekisteri, henkilötietoja sisältävä tietojoukko
Rekisteri (tietokonetekniikka)

Rekisteri tietokonetekniikassa tarkoittaa nopeaa muistialuetta, joka on suorittimen sisäistä muistialuetta. Rekisteri sisältää tyypillisesti vain pienen määrän bittejä (1–64). Rekisterissä olevaa tietoa voidaan käsitellä yhden kellojakson aikana, kun muun muistin käsittely voi vaatia useamman kellojakson ajan. Von Neumannin arkkitehtuurissa tieto on aina tallennettava rekisteriin ennen kuin se voidaan käsitellä. Nykyaikaiset suorittimet hyödyntävät useita rekisterejä. Rekisterit ovat toteutettu kiikuilla.
==Rekisterit mikroprosessoreissa==
Mikroprosessorit sisältävät tyypillisesti useita eri rekistereitä, joista osa näkyy ohjelmoijalle, mutta osaa käytetään prosessorin sisäiseen toteutukseen. Ohjelmoijan näkökulmasta rekistereihin talletetaan lukuarvoja, jotka ohjaavat konekielikäskyjen toimintaa. Laitteistosuunnittelijan näkökulmasta rekisterit ovat D-kiikkuja, jotka ovat syötteinä piirin sisäiselle tilakoneelle.
Tyypillisissä 32-bittisissä suorittimissa ohjelmoijan näkemät rekisterit ovat 32-bittisiä ja 64-bittisissä suorittimissa vastaavasti 64-bittisiä. Tämä ei kuitenkaan päde aina sillä ns. 32-bittisissä suorittimissa voi esiintyä jopa 128-bittisiä rekistereitä (esimerkiksi SSE2-laajennos Intel Pentium sarjassa).
Erityskäyttöön tarkoitettuja rekistereitä:
* Instruction Register (IR): suorituksen alla oleva käsky
* Memory Data Register (MDR): muistista haettua tietoa
* Memory Address Register (MAR): muistista haetun tiedon osoite
* Program Counter (PC): ohjelman suorituspaikka, viittaa seuraavaan muistista haettavaan käskyyn
* Stack Pointer (SP): pinon osoitin
* Accumulator (AC): laskuri, joka sisältää ALU-yksikön tuloksen
Lisäksi on joukko yleiskäyttöisiä rekistereitä ohjelman suorituksen avuksi.
==Rekisterit oheislaitteille==
Oheislaitteet tarjoavat omaa toiminnallisuuttaan sovelluksille rekisterien avulla. Rekistereitä on kahta lajia tähän tarkoitukseen. Jotkin oheislaitteet tarjoavat tietyn I/O-portin, johon ohjelmoijan täytyy kirjoittaa kaikki käskynsä. Uudemmat laitteet tarjoavat yleensä I/O-muistiavaruuden, jonne ohjelmoija voi kirjoittaa komentonsa. I/O-muistiavaruus näyttää ohjelmoijalle tavalliselta muistilta, mutta I/O-porttien tapauksessa komentojen antaminen ei välttämättä onnistu tavallisilla muistinkirjoituskomennoilla (store), vaan ohjelmoija joutuu käyttämään erikoiskäskyjä suorittimesta.
==Signalointirekisterit==
Signalointirekisteri () on rekisteri, johon koskeminen aiheuttaa aina saman toiminnon. Rekisterin lukeminen tai minkä tahansa arvon kirjoittaminen siihen, saa aina aikaan saman toiminnon.
== Lähteet ==
Luokka:Tietokonetekniikka
Rekisterikylä

Rekisterikylä eli maarekisterikylä on isossajaossa muodostunut käsite, joka vuoteen 2014 määritti kiinteistörekisterissä maanmittauksessa kiinteistötunnuksen kuntanumeron jälkeisen osan. Vuodesta 2014 kiinteistötunnusten aiemmin kuntaan tai kylään viitanneet osat eivät enää tietosisältönä määritä kuntaa tai kylää.
Nämä tunnukset voi todeta kiinteistöihin liittyvistä asiakirjoista, kuten kauppakirjoista, kaavoituspäätöksistä tai kartoista, esimerkiksi Kansalaisen Karttapaikasta.
Nimitys maarekisterikylä on vuodesta 1985 lähtien ollut epävirallinen tai kuvaileva, koska maarekisteriä ei enää pidetä, vaan sen on korvannut vuodesta 1985 alkaen kiinteistörekisteri.
Kiinteistörekisterissä kunta- ja kylänumerot olivat osa tietosisältöä vuoteen 2014. Vuodesta 2014 aiempia kunta- ja kylänumeroita vastanneet kiinteistötunnuksen osat eivät enää ole osa kiinteistörekisterin tietosisältöä, vaan ainoastaan osa kiinteistön yksilöivää kiinteistötunnusta. Tämän jälkeen kiinteistörekisterissä määritellään vain kiinteistöt ja niiden kuuluminen kuntaan. Kuuluminen kuntaan määritellään vuodesta 2014 kiinteistön ominaisuustietona, mutta ei enää osana kiinteistötunnuksen tietosisältöä. Kiinteistön kuulumista kylään ei enää määritellä, vaikka vuoteen 2014 kiinteistötunnuksessa osana sen tietosisältöä olleet kylänumerot edelleen sisältyvät kiinteistötunnukseen. 
Myöskään karttatulosteisiin ei enää merkitä kylänrajoja, ja siksi myös kiinteistötunnukset esitetään karttatulosteissa täydellisinä. 
==Katso myös==
* Suomen kylät
* Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
* Maarekisteritila
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* 
Luokka:Kiinteistöoikeus
Luokka:Maanmittaus
Luokka:Suomen kylät