nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Pantone Matching System

Pantone Matching System (PMS) on standardiksi muodostunut painoteollisuuden värijärjestelmä. Pantone-värejä käytetään spottiväreinä (vrt. prosessivärit, jotka syntyvät CMYK-sekoituksista).
Pantone-värit tunnistetaan järjestysnumerolla, joka selviää PMS-värikartasta. PMS-väreillä on esimerkiksi tietokoneen ruudulla käytettävät RGB-likiarvonsa, joka ei yleensä vastaa todellista väriä, mutta PMS-värien käytön etu on varma lopputulos: Painotuotteessa on tarkalleen värikartalla näkyvä väri, vaikkei se suunnitteluvaiheessa oikealta näyttäisikään.
Pantone-värein painetaan usein esimerkiksi 
* käyntikortit
* lomakkeistot
* postimerkit
Pantone-värien etu on värien tasalaatuisuus ja kohdistusongelmien väheneminen. Kaikkia värejä ei voida toistaa painamalla CMYK-värein, joten Pantone-värein voidaan laajentaa painotuotteen värintoistoa.
==Pantone-värien käyttö==
Käytännössä PMS-värejä käytetään muun muassa tekstiilipainatuksissa tai muulle erikoismateriaalille (esimerkiksi muoville) painettavissa merkinnöissä. Pantonella on kuitenkin myös omat, erilliset värijärjestelmät tekstiileihin (Pantone Fashion + Home) ja muoviin (Pantone Plastics System). Perinteisissä paperipainotuotteissa PMS-värien etu on selkeä: Painojen hinnoittelupolitiikan takia alle neljää väriä käyttävät tuotteet ovat halvempia tehdä. Tällöin esimerkiksi yksivärisessä materiaalissa voidaan mustan sijasta käyttää muuta väriä taikka tehostaa mustavalkoista painotuotetta toisella värillä. 
Pantone-värejä käytetään usein myös lisäväreinä CMYK-painatuksen lisänä. Neliväritöissä PMS-värikartan väreistä muiden muassa kulta, hopea ja neonvärit ovat varsin yleisiä tehosteita.
Pms-värien eri järjestelmiä
* Pantone solid coated, esimerkiksi PMS 123 C
* Pantone solid uncoated, esimerkiksi PMS 123 U 
* Pantone solid matte, esimerkiksi PMS 123 M (matte-tuotteiden valmistus lopetettu 2010)
* Pantone solid to process, esimerkiksi PMS 123 PC (nykyään tuote nimellä Pantone Color Bridge coated tai uncoated)
* Pantone solid to process EURO, esimerkiksi PMS 123 EC (vuodesta 2010 alkaen yksi globaalisti käytössä oleva värikartta, EURO-versiot poistuivat markkinoilta
==Aiheesta muualla==
*Pantone.com
*Oy Urban View Ltd, Pantone-värikarttojen maahantuoja
Luokka:Kirjapainotaito
Luokka:Väriavaruudet
Panu

Panu tarkoittaa seuraavia:
*Panu, miehen etunimi
*Panu, suomalaisen mytologian taruolento ja jumala.
*Panu, Juhani Ahon romaani
*Panu, Juhani Ahon samannimiseen romaaniin perustuva näytelmä
*Panu, VR-2A-C -kenttäradion kutsumanimi.
*Panu, Teknoksen maali.
Panu (henkiolento)

Panu merkitsee tulta ja on kalevalaisessa runoudessa tulen henki, auringon poika. Panuun on voitu vedota loitsuissa, kun ollaan tekemisissä tulen kanssa.
Panua käytetään myös tulen synonyyminä, ja Panua on pidetty tulen jumalana. Murteissa tuntematon sana on alkujaan balttilainen laina ja samaa alkuperää kuin muinaispreussin panno "tuli".
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Luokka:Tulen jumalat
Luokka:Mytologiatyngät
Panu (nimi)

Panu on suomalainen miehen etunimi.
Panu kuuluu kansallisromanttisen kauden nimiin ja se on kansanomainen muoto Urbanus-nimestä, joka merkitsee 'kaupunkilaista', 'hienosti sivistynyttä'.Vilkuna 2005, 177, 240. Toisaalta vanhoissa loitsuissa panu merkitsee 'tulta', 'liekkiä' ja mahdollisesti 'tulenhaltijaa'.Lempiäinen 2004, 437. Kalevalassa sekä virolaisten vastaavassa teoksessa "Panu" mainitaan nimenomaan tulen henkenä: "tuli tuiski kirvehestä, Panu tammehen pakeni".
Nimenä Panua alettiin käyttää vasta 1900-luvun alussa. Sen käyttöä edisti Juhani Ahon vuonna 1897 ilmestynyt romaani Panu samannimisine päähenkilöineen, joka on mahtava tietäjä. Suosituimmillaan nimi oli kuitenkin vasta 1900-luvun jälkipuoliskolla.
Almanakkaan nimi Panu otettiin vuonna 1929. Nimipäivä oli aluksi 24. toukokuuta, mutta vuonna 1960 se siirrettiin toukokuun 26. päivälle ja vuonna 1973 nykyiselle paikalleen 11. marraskuuta.Vilkuna 2005, 177.
Vuoden 2019 loppuun mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 2 674 miestä on saanut nimekseen Panu.
== Tunnettuja Panuja ==
*Panu Aaltio, elokuvasäveltäjä ja musiikkituottaja
*Panu Autio, jalkapalloilija
*Panu Hakola, psykiatri ja oikeuspsykiatrian professori
*Panu Hämäläinen, koripalloilija
*Panu Hämäri, amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
*Panu Höglund, kielitieteilijä
*Panu Ignatius, ekonomi, musiikkivaikuttaja, jääkiekkoilija ja ralliautoilija
*Panu Jansson, päätoimittaja
*Panu Jantunen, keskimatkojen juoksija
*Panu Kaila, arkkitehti, "talotohtori"
*Panu Kalmi, taloustieteen professori
*Panu Kuusela, jalkapalloilija
*Panu Larnos, laulaja (vuoden 2007 Idols-finalisti)
*Panu Laturi, Vihreän liiton ent. puoluesihteeri
*Panu Majala, koripalloilija
*Panu Mieho, jääkiekkoilija
*Panu Mikkola, näyttelijä
*Panu Mäenpää, Helsinki Pride -yhteisön puheenjohtaja
*Panu Pasanen, aitajuoksija
*Panu Patomäki, kuvanveistäjä
*Panu Pekkanen, kirjallisuuden suomentaja
*Panu Peltokangas, koripalloilija
*Panu Pihkala, ympäristötutkija ja kirjailija
*Panu Porkka, yritysjohtaja
*Panu Pulma, historiantutkija ja dosentti
*Panu Raatikainen, filosofi
*Panu Raipia, näytelmäkirjailija ja näyttelijä, Tampereen Komediateatterin johtaja ja Suomen Teatteriopiston rehtori
*Panu Rajala, kirjailija
*Panu Routila, toimitusjohtaja
*Panu Räty, toimittaja ja kirjailija
*Panu Savolainen, arkkitehti, arkkitehtuurin historian ja restauroinnin apulaisprofessori
*Panu Toivonen, metsänhoitaja, toimittaja, kaupunginvaltuutettu ja Perustuslaillisen oikeistopuolueen puoluesihteeri
*Panu Toivonen, jalkapallomaalivahti
*Panu Tuomi, runoilija
*Panu Tuomikko, näyttelijä
*Panu Varstala, tanssija, koreografi ja muusikko
*Panu Vauhkonen, näyttelijä
*Panu Vertio, koripalloilija
*Panu Väinämö, vesipalloilija ja yritysjohtaja
==Kuvitteellisia Panuja==
*Panu, Juhani Ahon samannimisen romaanin pääsankari
*Panu Kaukovaara, Salatut elämät -sarjan hahmo
==Muita Panuja==
*Panu, Teknoksen maali.
*Panu, Atte Kalajoen nimimerkki
== Lähteet ==
* 
* 
=== Viitteet ===
Luokka:Etunimet
Paperiliitin

Paperiliitin eli klemmari on väline, jolla voidaan liittää kaksi tai useampia paperiarkkeja pinoksi. Klemmaria käytettäessä paperiarkit säilyvät ehjänä toisin kuin nidottaessa. Paperiliittimet ovat useimmiten metallisia, mutta myös muovisia klemmareita valmistetaan.
Nimitys klemmari tulee ruotsin kielen samaa tarkoittavasta sanasta klämmareKaarina Turtia: Sivistyssanat, s. 479. Otava, Helsinki 2001. (kirjaimellisesti ’puristin’).
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* The Early Office Museum: History of the Paper Clip 
Luokka:Toimistovälineet
Paperitehdas

250px|right|thumb|Stora Enson Veitsiluodon paperitehdas
Paperitehdas on paperin valmistamiseen tarkoitettu tehdas. Paperitehtaassa valmistetaan paperia kasvikuiduista, kuten selluloosasta, vanhoista vaatteista tai muista raaka-aineista. Paperitehtaissa käytetään paperikoneita, kuten fourdrinier. 
== Historia ==
Paperitehtaiden historian tutkimista vaikeuttaa tutkijoiden käyttämän terminologian ja määritelmien hajanaisuus. Useat käyttävät termiä tehdas erottelematta sitä, onko tehtaan käyttövoimana ihminen, eläin vai vesi. Tämän seurauksena on ollut vaikeata määrittää milloin vesivoimaa ryhdyttiin käyttämään hyödyksi paperinvalmistuksessa. Tämä on ollut merkittävä muutos paperin valmistuksessa käytettävissä menetelmissä.
=== Käsityönä ja eläinvoimalla tapahtunut paperinvalmistus ===
Kiinalaiset ja muslimipaperivalmistajat hyödynsivät ihmis- ja eläinvoimaa paperin valmistuksessa. Ei kuitenkaan ole varmoja lähteitä sille, että he olisivat hyödyntäneet vesivoimaa. Tämän johdosta paperitehtaista käytettiin yleensä nimitystä paperimylly. 
Tutkijat ovat löytäneet paperimyllyjä Bagdadista Abbasidien aikakaudelta vuosilta 794–795. Vesivoiman käytöstä ei kuitenkaan ole vielä tältäkään ajalta varmoja viitteitä.
=== Vesivoimalla toimivat paperitehtaat ===
Al-Andaluksessa tehty kattava tutkimus alueen paperinvalmistuksesta ei paljastanut merkkejä vesikäyttöisistä tehtaista. Myöskään reconquistan jälkeen tapahtuneessa omaisuuden jaossa ei ole mainittu vesivoimalla toimineita paperitehtaita. Arabialaisissa teksteissä ei koskaan mainita termiä mylly paperinvalmistuksen yhteydessä ja Ziridien sulttaanin Al-Muizz ibn Badisin kirjoittamassa kuvauksessa puhutaan ainoastaan käsin tapahtuvasta paperinvalmistuksesta. Englantilainen insinööri ja historioitsija Donald Hill on tunnistanut mahdollisen vesivoimalla toimineen paperitehtaan Samarkandista 1000-luvulta. Hillin lähteenä on persialaisen tiedemiehen Al-Biruniin muistiinpanoihin, mutta hän myöntää, että muistiinpanoissa mainitaan liian lyhyesti, jotta asia voitaisiin varmuudella päätellä. Tätä kuitenkin pidetään ensimmäisenä lähteenä vesivoimalla tapahtuneesta paperinvalmistuksesta.
Hill mainitsee, että paperitehtaita on mainittu varhaisissa kristillisissä katalonialaisissa lähteissä 1150-luvulta lähtien, joka voi viitata islamilaisiin perinteisiin, mutta varmoja lähteitä tälle ei ole. 
Ensimmäinen varma viite vesivoimalla toimineesta paperitehtaasta on vuodelta 1282 Aragonian kuningaskunnasta. Pietari III antamassa julistuksessa mainitaan kuninkaallisen vesimyllyn perustaminen paperinvalmistuksen keskuksena toimineeseen Xàtivaan. Alueen paikalliset muslimipaperinvalmistajat näyttävät vieroksuneen uutta keksintöä, sillä julistuksessa annetaan heille oikeus jatkaa paperinvalmistusta perinteisellä tavalla. 
Ensimmäinen Alppien pohjoispuolella toiminut pysyvä paperitehdas perustettiin 1390 Nürnbergiin. 1300-luvun puolivälin jälkeen paperinvalmistus Euroopassa kehittyi nopeasti. 
luokka:Paperi
Parametri (tietotekniikka)

Parametri tai argumentti tarkoittaa tietotekniikassa ohjelmalle tai komentojonotiedostolle käynnistyksen yhteydessä välitettäviä tietoja, sekä ohjelmoinnissa funktiolle tai käskylle välitettäviä tietoja. 
Tiukemmin määriteltynä aliohjelmaa kutsuttaessa tietoja kutsutaan argumenteiksi ja aliohjelman sisällä tietoja kutsutaan parametreiksi. Argumenttien/parametrien lukumäärälle on olemassa termi ariteetti. 
Ohjelmille välitettävät parametrit ilmoitetaan seuraavasti: ohjelma.exe [parametri1 [parametri2...]]. Kun Windowsin käyttöliittymässä tai muissa graafisissa käyttöliittymissä tiedosto vedetään ohjelman päälle, parametrit määrittyvät seuraavasti: ohjelma.exe "tiedosto1" ["tiedosto2"...]
Ohjelmoinnissa funktion tai aliohjelman parametrit ilmoitetaan yleensä sulkeissa pilkuilla erotettuina: funktio(parametri1[, parametri2...]). Joissakin BASIC-kielissä aliohjelmien (SUB), jotka eivät palauta arvoa, parametrit ilmoitetaan ilman sulkeita: aliohjelma parametri1 [, parametri2...]. Funktioiden parametrit ilmoitetaan kuten yleensäkin. 
Komentojonotiedostoissa (esim. .BAT) parametrit ilmoitetaan ilman pilkkua: käsky parametri1 [parametri2...]
Parametreilla ja argumenteilla on myös merkitysero: Parametri-nimitystä käytetään funktion määrittelyssä. Argumentti-nimitys taas on käytössä silloin kun funktiota kutsutaan.
Myös verkkosivujen navigointi tapahtuu antamalla eri parametreja sivuille. 
Parametrit eritellään kysymysmerkillä (?), jonka jälkeen tulee parametrin arvo ?sivu=etusivu&osio=yhteystiedot. Useampi arvo erotetaan merkillä "&".
Esimerkiksi:
 http://www.example.net/profiili.html?profiili_id=38300
Koska verkkosivujen parametrit ovat täysin käyttäjän muokattavissa, syötetyt arvot tulee aina tarkastaa ja suojata. 
Luokka:Ohjelmointi
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Paranoidinen skitsofrenia

Paranoidinen skitsofrenia on yksi skitsofrenian muodoista. Nykyisin se on urbaanin kulttuurin yleisin skitsofreniatyyppi; ajalta ennen rajua kaupungistumiskulttuuria (1700–1800-lukua) on kuvailtu enimmäkseen katatonista skitsofreniaa.http://www.schizophrenia.com/szparanoid.htm
Paranoidiselle skitsofrenialle ominaisia ovat monesti paranoidiset harhaluulot eli vainoamisharhat ja kuuloharhat. Esimerkiksi katatonisia oireita ei yleensä esiinny.http://www.ahjos.net/luokitus/F20.htm Negatiiviset oireet eivät ole taudinkuvassa hallitsevia. Noin 80 % potilaista kokee kuuloharhoja.
Paranoidinen skitsofrenia tulisi todeta ja hoitaa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Paranoidisen skitsofrenian ennuste on huomattavasti parempi kuin nuoruusiällä puhkeavan hebefreenisen skitsofrenian. Tavallisesti sopiva antipsykoottinen lääkehoito auttaa potilasta merkittävissä määrin. (archive.org)
Amfetamiinipsykoosi muistuttaa paranoidista skitsofreniaa.http://avierfjard.com/Methamphetamine%20Pharmacology/Comparison%20of%20Amphetamine%20Psychosis%20and%20Schizophrenia.PDF
==Katso myös==
*Katatoninen skitsofrenia
*Hebefreeninen skitsofrenia
== Lähteet ==
Luokka:Skitsofrenia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pariisin rauha (1856)

Pariisin rauha allekirjoittiin 30. maaliskuuta 1856. Se päätti Krimin sodan Venäjän keisarikunnan ja Osmanien valtakunnan ja sen liittolaisten Ranskan ja Ison-Britannian välillä.
Sopimuksen nojalla Sevastopol palautettiin Venäjälle, joka luopui vaatimuksista että Osmanien valtakunnan tulisi tunnustaa Venäjän keisari kaikkien kristittyjen suojelijaksi Osmanien valtakunnassa, Moldova ja Valakia jäivät autonomisina osmanien alaisiksi valtioiksi, Mustameri ja Ahvenanmaa demilitarisoitiin. Käytännössä tämä tarkoitti kieltoa korvata brittilaivaston tykeillään hajottama Bomarsundin linnoitus uudella linnoituksella.
Suomi noudattaa edelleen kansainvälistä sopimusta Ahvenanmaan demilitarisoinnista, vaikka Venäjä ilmoitti jo 1870, ettei Mustanmeren demilitarisoiminen sitonut enää Venäjää. Ahvenanmaan demilitarisoitu asema perustuu Suomen tasavallan solmimiin myöhempiin valtiosopimuksiin, mihin Venäjältä periytyvä Pariisin rauhan vaatimus periytynyt.
Kokonaisuudessaan rauha ei ratkaissut alueen kohtaloa ja parhaimmillaankin onnistui vain vahvistamaan Venäjällä vallinnutta panslavistista liikettä. Aleksanteri II vakuuttui kuitenkin siitä että sota oli paljastanut perusheikkouksia Venäjän valtiossa, mitkä osaltaan johtivat uudistuksiin Venäjällä. Ennen kuin 20 vuotta oli kulunut Pariisin rauhasta, kävi kaikille kuitenkin selväksi, ettei Krimin sota ollut ratkaissut alueen ongelmia.
==Katso myös==
*Muut Pariisiin rauhat (täsmennyssivu)
Luokka:Rauhansopimukset
Luokka:Krimin sota
Luokka:1856
Luokka:Ahvenanmaan historia
Parlamentaarikko

Parlamentaarikko on parlamentin jäsen, jonka kansalaiset ovat valinneet vaaleilla. Parlamentaarikot ovat edustuksellisen demokratian vallankäyttäjiäLukion yhteiskuntaoppi. Parlamentaarikkojen nimitysEudict.com ja valintatapa vaihtelevat eri yhteiskunnissaPeda.net.
== Katso myös ==
* Suomen kansanedustaja
== Lähteet ==
Luokka:Valtionhallinto
Parlamentin hajottaminen

Parlamentin hajottaminen tarkoittaa sitä, että parlamentin työskentely keskeytetään kesken vaalikauden ja järjestetään ennenaikaiset parlamenttivaalit. Useimmissa maissa parlamentin hajottaminen on vähintäänkin muodollisesti valtionpäämiehen yksinoikeus, joskin monissa maissa todellisen päätöksen tekee esimerkiksi pääministeri.
== Eduskunnan hajottaminen Suomessa ==
Suomessa eduskunnan hajottaminen on perinteisesti ollut tasavallan presidentin (aiemmin Venäjän keisarin ja suuriruhtinaan) yksinoikeus, mutta vuonna 2000 voimaanastuneen uuden perustuslain mukaan presidentti voi hajottaa eduskunnan vain pääministerin perustellusta aloitteesta ja eduskuntaryhmiä kuultuaan sekä eduskunnan ollessa koolla.
Suomen itsenäisyyden aikana eduskunta on hajotettu kaikkiaan kahdeksan kertaa:
*Vuonna 1918 valtionhoitaja Gustaf Mannerheim hajotti eduskunnan, koska valtaenemmistö sosialidemokraattisista kansanedustajista ei päässyt osallistumaan eduskuntatyöhön sisällis­sodan jälkeen. 
* Vuonna 1924 presidentti K. J. Ståhlberg hajotti eduskunnan, koska se oli tullut vajaalukuiseksi Suomen Sosialistisen Työväenpuolueen (SSTP) 27 kansanedustajan syksyllä 1923 tapahtuneen vangitsemisen jälkeen.
* Vuonna 1929 presidentti Lauri Kr. Relander hajotti eduskunnan, koska se ei ollut hyväksynyt Mantereen hallituksen esitystä eräiden virkamiesten palkkojen korottamisesta.
* Vuonna 1930 presidentti Relander hajotti eduskunnan, jolloin toimenpiteen syynä oli Svinhufvudin hallituksen pyrkimys kiirehtiä ns. kommunistilakien käsittelyä.
* Vuonna 1953 presidentti J. K. Paasikivi hajotti eduskunnan Kekkosen neljännen hallituksen kaaduttua, koska eduskuntaryhmät eivät päässeet neuvotteluissaan ratkaisuun uuden poliittisen hallituksen muodostamiseksi.
* Vuonna 1961 presidentti Urho Kekkonen hajotti eduskunnan noottikriisin vuoksi.
* Vuonna 1971 presidentti Kekkonen hajotti eduskunnan sen jälkeen, kun päähallituspuolueet SDP ja Keskusta olivat ajautuneet kiistaan maataloustulosta, mikä Kekkosen mielestä vaaransi punamultapohjaisen hallitusyhteistyön.
* Vuonna 1975 presidentti Kekkonen hajotti eduskunnan yleisen taloustilanteen aiheutettua kitkaa päähallituspuolueiden välille. Jaakko Nousiainen: Suomen poliittinen järjestelmä (10. painos), s. 207–209. WSOY, 1998. ISBN 951-0-22759-5.
== Lähteet ==
Luokka:Parlamentit
Luokka:Vaalit
Parsakaali

Parsakaali (Brassica oleracea var. italica) on ristikukkaiskasveihin kuuluva viljelykasvi, joka on kaalin muunnos. Sen kukinto ja varret ovat vihreät. Ulkonäöltään parsakaali muistuttaa lähisukulaistaan kukkakaalia. Nimestään huolimatta parsakaali ei ole sukua parsalle. Parsakaalista käytetään toisinaan sen italiankielistä nimeä broccoli. Broccoli on käytössä myös monissa muissa kielissä, muun muassa englannissa.
Parsakaalia on viljelty mahdollisesti jo antiikin Rooman aikana Etelä-Euroopassa. Pohjoismaissa sitä on alettu viljellä 1900-luvulla, mutta siitä on tullut suosittu vasta vuosituhannen vaihteessa.
== Viljely ==
Parsakaalia kasvatetaan usein siemenistä taimiksi sisätiloissa ja siirretään sitten ulos jatkamaan kasvuaan. Kasvukauden alussa taimet voidaan suojata harsolla. Istutuksesta sadonkorjuuseen kuluu vajaat kaksi kuukautta. Sen jälkeen, kun kasvin päähaaran kukinto on leikattu käytettäviksi, sivuhaaroihin kehittyy vielä lisää kukintoja.
==Käyttö==
Parsakaalista syödään yleensä sen maanpäälliset osat eli nuppuiset kukinnot, varret ja lehdet. Parsakaalia voi syödä sekä kypsennettynä että raakana.
Parsakaalia voidaan käyttää muun muassa keitoissa, wokeissa ja gratiineissa. Sen voi myös keittää sellaisenaan tai tarjota voisulan kanssa.
==Ravintosisältö==
Tuore parsakaali sisältää rautaa, A-vitamiinia, C-vitamiinia, folaattia, kaliumia, kalsiumia, fosforia, ravintokuitua ja K-vitamiinia. Moniin muihin tuoreisiin kasviksiin nähden tuore parsakaali sisältää myös runsaasti proteiineja, alfalinoleenihappoa, B2-vitamiinia ja steroleita. Yksi parsakaalin kukinto sisältää puolitoistakertaisesti päivän C-vitamiiniannoksen. Kansanterveyslaitos, Eniten ja vähiten sisältävät elintarvikkeet HS Parsakaali on terveellisin kasvis
Parsakaali sisältää 3,3'- diindolylmetaania, jolla on terveyttä edistäviä vaikutuksia.Gong Y. Sohn H. Xue L. Firestone GL. Bjeldanes LF "3,3'-Diindolylmethane is a novel mitochondrial H(+)-ATP synthase inhibitor that can induce p21(Cip1/Waf1) expression by induction of oxidative stress in human breast cancer cells." . Cancer Research. 66(9):4880-7, 2006 May 1.Acharya A. Das I. Singh S. Saha T. "Chemopreventive properties of indole-3-carbinol, diindolylmethane and other constituents of cardamom against carcinogenesis." [Review]Recent patents on food, nutrition & agriculture. 2(2):166-77, 2010 Jun.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Parsakaali - Vuoden Vihannes 2006 Kasvitieto, Kotimaiset kasvikset
Luokka:Kaalit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pascal (yksikkö)

Pascal (tunnus Pa) on paine, jonka yhden newtonin voima aiheuttaa kohdistuessaan neliömetrin pinta-alalle. Pascal on SI-järjestelmän paineen yksikkö. Pascal-yksikkö on nimetty Blaise Pascalin mukaan.
Koska pascal on varsin pieni yksikkö, käytetään sen ohella paineen yksikkönä myös baaria (bar). Yksi baari on 100 000 pascalia, ja se on hieman pienempi kuin normaali ilmanpaine maan pinnalla.
Siis:
* 1 Pa = 1 N/m² 
* 1 bar = 100 000 Pa = 100 kPa = 0,1 MPa
* perusyksiköissä ilmaistuna: 1 Pa = kg / (m·s²)
Meteorologiassa käytetään nykyisin ilmanpaineen yksikkönä millibaarin asemesta hehtopascalia. Koska 1 000 mbar = 1 000 hPa, lukuarvot säilyvät samoina.
Myös elastisten kertoimien (kimmokerroin, liukukerroin ja puristuskerroin) yksikkö on pascal. Yksikköä pascal käytetään lujuusopissa erilaisten jännitysten laskennassa sekä materiaaliominaisuuksien ilmaisemiseen, jännitykset ja lujuudet ovat useimmiten suuruusluokassa MPa eli N/mm².
== Muita paineen yksiköitä ==
Elohopeamillimetriä käytetään nykyäänkin verenpaineen mittauksissa. Aiemmin paineelle on käytetty monia yksiköitä: muun muassa torri, paunaa neliötuumalle eli psi, kilopondia neliösenttimetrille (kp/cm2), millimetri vesipatsasta ja normaali-ilmakehän paine (atm).
== SI-kertoimet ==
== Katso myös ==
*Äänenpaine
== Lähteet ==
Luokka:Paineyksiköt
Luokka:SI-järjestelmän johdannaisyksiköt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pasi Jaakonsaari

Pasi Jaakonsaari (s. 27. maaliskuuta 1959) on entinen suomalainen jalkapalloilija.
Hyökkääjänä pelannut Jaakonsaari edusti urallaan HIFK:a 2. divisioonassa 1976–1978, Grankulla IFK:a 1. divisioonassa 1979 sekä Helsingin Jalkapalloklubia mestaruussarjassa 1980–1984 ja Veikkausliigassa 1991–1992. Hän pelasi myös 1980-luvun lopulla Ruotsissa Geflessä ja Vasalundissa. Jaakonsaari voitti HJK:ssa Suomen mestaruuden 1981 ja 1992 sekä Suomen Cupin 1981 ja 1984. Kaikkiaan Jaakonsaari pelasi seitsemän kauden aikana 80 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 27 maalia.
Maajoukkueessa Jaakonsaari pelasi vuosina 1980–1982 yhteensä 11 maaottelua, joissa hän teki neljä maalia.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat
Luokka:Vuonna 1959 syntyneet
Pasi Jokinen

Pasi Pellervo Jokinen (31. toukokuuta 1967 Iitti) on suomalainen kenraalimajuri ja ilmavoimien komentaja 1. huhtikuuta 2019 lähtien. Tätä ennen hän on työskennellyt eri tehtävissä muun muassa ilmavoimien esikunnassa vuodesta 2010 lähtien ja pääesikunnassa elokuusta 2017 lähtien. Hänen edeltäjänsä ilmavoimien komentajana oli Sampo Eskelinen.
Pasi Jokinen valmistui kadettikoulusta vuonna 1991 ja toimi sen jälkeen vuoteen 1994 asti Hävittäjälentolaivue 31:ssä lentoupseerina (Hawk ja MiG-21). Jokinen kävi lennonopettajakurssin Kauhavalla vuosina 1994–1995. Hän oli vuonna 1996 Yhdysvalloissa F-18–koulutuksessa ja toimi sen jälkeen hävittäjälentolaivue 31:ssä 1996–1998 lennonopettajana, lentueen varapäällikkönä ja päällikkönä.
Ilmavoimien esikuntaan Jokinen siirtyi vuonna 2010 ja toimi siellä eri tehtävissä vuoteen 2017 saakka, lukuun ottamatta Ilmavoimien teknillisen koulun johtajuutta vuonna 2013 ja Ilmaoperaatiokeskuksen päällikkyyttä vuosina 2014–2015. Pasi Jokinen siirtyi ilmavoimien esikunnasta operaatiopäällikön tehtävästä pääesikunnan valmiuspäälliköksi elokuussa 2017. Tästä tehtävästä hänet nimitettiin ilmavoimien päälliköksi 1. huhtikuuta 2019 lukien.
Jokinen on ylennetty everstiksi vuonna 2012, prikaatikenraaliksi 2017 ja kenraalimajuriksi vuonna 2019.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset kenraalit
Luokka:Vuonna 1967 syntyneet
Pasi Karppinen

Pasi Karppinen (s. 5. tammikuuta 1981 Iisalmi) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Karppinen pelasi urallaan Kuopion Palloseurassa, PK-37:ssa, Mikkelin Palloilijoissa, Penn State Nittany Lionsissa, Atlantis FC:ssä sekä PK-35 Vantaassa.
Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat
Luokka:Vuonna 1981 syntyneet