nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Virheellinen premissi

Virheellinen premissi on argumentaatiovirhe, jossa premissi ei pidä paikkaansa. Virheellisen premissin tapauksessa looginen päättelyketju on muodollisesti oikea eikä looginen analyysi paljasta argumenttia virheelliseksi. Virheellinen premissi on sukua hätäiselle päätelmälle sekä non sequiturille. Sen yleinen muoto on seuraava:
# Esitetään A (joka ei pidä paikkaansa)
# Jos A, niin B
# Siispä B
:Jos kadut ovat märkiä, on satanut. Koska tänä aamuna kadut lainehtivat vettä, niin yöllä on satanut.
Ylläolevassa esimerkissä premissi jos kadut ovat märkiä, on satanut on virheellinen ja perustuu non sequitur -päättelyvirheeseen. Todellisuudessa kadut voivat olla märkiä muistakin syistä.
Luokka:Argumentaatiovirheet
Virka

Virka on erillisellä päätöksellä perustettu palvelussuhde julkisoikeudelliseen yhteisöön. Virkoja on valtionhallinnossa, kunnallisissa tehtävissä ja muissa julkisoikeudellisissa yhteisöissä.
Virkaan valitaan viranhaltija, jolla on yleensä koeaika. Virka voi olla määräaikainen tai jatkuva ja sillä on muodolliset pätevyysehdot, jotka nimitettävän on täytettävä. Pätevien hakijoiden puuttuessa virkaan voidaan nimittää väliaikaisesti epäpätevä hakija. 
Virasta voi tietyissä tilanteissa saada virkavapaata säilyttäen viran. 
Mikäli julkishallinnon yksikkö ulkoistetaan tai yksityistetään, viranhaltija voi joissakin tapauksissa jatkaa yhtiöitettynä virkamiehenä, mutta varsinainen virka lakkautetaan ja tehtävän hoitamiseen aletaan soveltaa elinkeinoelämän sääntöjä . Valtion virka on valtakunnallinen ja kunnan tai kaupungin virka on kuntakohtainen.
== Katso myös ==
* Virkasuhde
* Virkamies
* Viranhaltija
* Virkanimike
== Aiheesta muualla ==
*Laki kunnallisesta viranhaltijasta 
*Valtion virkamieslaki 
Luokka:Julkishallinto
Luokka:Hallinto-oikeus
Virka-aateli

Virka-aateliksi kutsuttiin monarkioissa niitä valtion ylimpiä virkamiehiä, jotka oli aateloitu henkilökohtaisesti. Käytännössä virka-aatelin asema soivat siten titulatuuran eli arvonimiluettelon ja verovapauden, mutteivät yleensä periytyvää arvoa. Normaali aateli oli vanhaa sotilaallisesti ansioitunutta aatelia.
Isossa-Britanniassa eräiden korkeiden virastojen päälliköiden virka-asemaan liittyy automaattisesti ritarin arvo, mikä merkitsee henkilökohtaista virka-aatelisarvoa. 
==Katso myös==
* Rankijärjestelmä
Luokka:Aateli
Virka-aseman väärinkäyttäminen

Virka-aseman väärinkäyttämiseen syyllistyy virkamies, joka käyttää virka-asemansa suomaa valtaa oman tai toisen hyödyn tai toisen haitan tavoitteluun. Rikoksesta tuomitaan Suomen rikoslain 40 luvun 7 §:n mukaan sakkoa tai vankeutta enintään kaksi vuotta.
Jos rikoksella on tavoiteltu erityisen suurta hyötyä, suurta vahinkoa tai se on tehty erityisen suunnitelmallisesti ja häikäilemättömästi, voidaan teko tuomita törkeänä virka-aseman väärinkäyttämisenä. Tästä on tuomittava vähintään neljäksi kuukaudeksi ja enintään neljäksi vuodeksi vankeuteen sekä viralta pantavaksi.
==Lähteet==
Luokka:Rikokset
Virkaehtosopimus

Virkaehtosopimus (VES) on Suomessa valtion, kuntien, ja seurakuntien virkamiesten palvelussuhteiden ehtoja koskeva määräaikainen ja valtakunnallinen sopimus. Virkaehtosopimuksella sovitaan palkoista, työajoista ja muista palvelussuhteen ehdoista. Se on sisällöltään työehtosopimusta vastaava tai sitä täydentävä. Virkaehtosopimuksen solmii työnantajan puolelta Valtion työmarkkinalaitos, Kuntatyönantajat ja Kirkon työmarkkinalaitos sekä työntekijäjärjestöjen pääsopijajärjestöt (keskusliitot). Samat järjestöt ovat sopimassa myös työehtosopimusta niiden työntekijöiden osalta, jotka ovat työsopimussuhteisia.
Virkaehtosopimuksia on tehty vuodesta 1970 alkaen. Tuolloin solmitussa Liinamaa I -sopimuksessa sovittiin virkamiesten työehtosopimusjärjestelmän kehittämisestä, mikä johti virkaehtosopimuksia koskevien lakien säätämiseen. Ennen vuotta 1970 valtio teki yksipuolisesti palkka-asioita koskevat sitovat päätökset, ja kuntapuolella kukin kunta ja seurakunta päätti itsenäisesti palvelussuhteiden ehdoista. Virkamiesten määrä on suuresti vähentynyt muun muassa valtion ja kuntien liikelaitosten perustamisen ja vuoden 2010 yliopistouudistuksen takia. Nämä työntekijät ovat uudistuksen yhteydessä siirtyneet virkaehtosopimuksesta työehtosopimuksen piiriin.
Virkaehtosopimuksia:
* Valtion yleinen virka- ja työehtosopimus
* Kunnallinen opetushenkilöstön virka- ja työehtosopimus (OVTES)
* Kunnallinen teknisen henkilöstön virka- ja työehtosopimus (TS)
* Kunnallinen lääkärien virkaehtosopimus (LS)
==Lähteet==
Luokka:Työ
Virkanimike

Virkanimike eli virkanimi on tietyn viran nimi, joka yksilöi viran ja voi myös määrittää sen aseman ja arvon.
== Suomessa ==
=== Valtion virkanimet ===
==== Virkojen nimet valtionhallinnossa ====
Viran nimi kuvaa tietyn henkilön hoitamaa tehtäväkokonaisuutta. Nimellä voidaan antaa ulkopuolisille tietoa virkamiehen tehtävistä ja viran sijoittumisesta organisaatiossa.
Kunkin viran nimi oli aikaisemmin ilmoitettava ennen viran perustamista eduskunnalle, joka päätti perustamiseen myönnettävien määrärahojen myöntämisestä. Sittemmin toimivalta virkojen perustamiseen, lakkauttamiseen ja muuttamiseen on siirtynyt valtion virastoille. Tällöin viran nimellä on merkitystä etenkin virkamiehen ollessa yhteydessä asiakkaisiin ja muihin sidosryhmiin.
==== Virkanimikkeistä päättäminen ====
Valtion virastot ja muut toimintayksiköt päättävät, erittelyvirkoja lukuun ottamatta, käyttämistään virkanimikkeistä. Valtiokonttori ylläpitää ja julkaisee nimikekoodistoa, jossa on rekisteröitynä kaikki valtion virka- ja ammattinimikkeet. Näitä on lähes 4000. Valtiovarainministeriö julkaisi erityisen virkaluettelon vuoteen 1993 saakka.
Ministeriöissä yleisimpiä nimikkeitä olivat vuoden 2004 palkkaluokituksessa muun muassa ylitarkastaja, osastosihteeri, neuvotteleva virkamies ja hallitusneuvos.
=== Kunnalliset virkanimikkeet ===
Kunnan viranhaltijalle on annettava virkasuhteeseen ottamisesta kirjallinen viranhoitomääräys, josta ilmenee muiden tietojen ohella hänen virkanimikkeensä. Kuntalain mukaan kunnallisen viran perustamisesta ja lakkauttamisesta päättää valtuusto tai johtosäännössä määrätty kunnan muu toimielin. Kunnan virkanimikkeistä päätetään siis kunnan sisäisesti.
== Katso myös ==
* Virka
* Arvonimi tai arvonimet Suomessa
== Lähteet ==
Luokka:Julkishallinto
Virkarikos

Virkarikoksiksi kutsutaan Suomen rikoslain 40 luvussa mainittuja rikosnimikkeitä, joihin virkamies (eräisiin myös kansanedustaja) voi syyllistyä virantoimituksessaan. Virkarikosten vanhenemisaika on vähintään viisi vuotta. 
Rikoslaissa virkarikoksia ovat:
*lahjuksen ottaminen, törkeä lahjuksen ottaminen, lahjuksen ottaminen kansanedustajana ja törkeä lahjuksen ottaminen kansanedustajana
*lahjusrikkomus 
*virkasalaisuuden rikkominen ja tuottamuksellinen virkasalaisuuden rikkominen
*virka-aseman väärinkäyttäminen ja törkeä virka-aseman väärinkäyttäminen
*virkavelvollisuuden rikkominen ja tuottamuksellinen virkavelvollisuuden rikkominen
==Lähteet==
Luokka:Rikokset
Virkasalaisuuden rikkominen

Virkasalaisuuden rikkomiseen syyllistyy virkamies, joka paljastaa tai hyväksikäyttää julkisuuslaissa salassa pidettäväksi määriteltyä tietoa. Virkasalaisuuden rikkominen on virkarikos, josta voidaan Suomen rikoslain mukaan tuomita sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
Jos tiedon paljastuminen on johtunut virkamiehen huolimattomuudesta, mutta tekoa ei kuitenkaan voida pitää vähäisenä, voidaan virkamies tuomita tuottamuksellisesta virkasalaisuuden rikkomisesta sakkoon tai enintään puoleksi vuodeksi vankeuteen.
==Lähteet==
Luokka:Rikokset
Virkasuhde

Virkasuhde on julkisoikeudellinen palvelussuhde, jossa valtio tai kunta on työnantajana ja virkamies tai viranhaltija työn suorittajana.
Virkasuhteeseen on lain mukaan palkattava kaikki ne henkilöt, jotka käyttävät työssään merkittävää julkista valtaa. Kuten työsuhde, myös virkasuhde voi olla luonteeltaan määräaikainen tai osa-aikainen. Virkasuhteeseen voi sisältyä koeaika, jonka aikana virkasuhde voidaan purkaa ilman erityistä syytä. Määräaikaisuus voi kestää enintään viisi vuotta. Tätä pidemmät määräaikaisuudet katsotaan toistaiseksi voimassa oleviksi. Työsuhteesta poiketen määräaikaisen virkasuhteen voi irtisanoa kumpi tahansa osapuoli milloin vain, mikäli tähän on laillinen syy. Määräaikaisuuksien ketjuttaminen on kielletty samaan tapaan kuin työsuhteissakin.
Virkasuhteen oikeusvaikutukset ovat pääasiassa samat kuin työsuhteenkin. Merkittävin ero on, että virkamies on aina rikoslain virkarikossäännösten alainen ja että hänet voidaan pidättää virantoimituksesta rikostutkinnan ajaksi. Virkasuhteen lomauttamisen, irtisanomisen ja purkamisen edellytykset ovat pääosin samat. Virkamies valittaa kuitenkin laittomasta irtisanomisesta tai virkasuhteen purusta hallinto-oikeuteen yleisen alioikeuden sijasta. Mikäli irtisanominen tai virkasuhteen purku on aiheeton, virkamiehellä on oikeus päästä takaisin entisiin tehtäviinsä.
== Aiheesta muualla ==
* 
* 
== Antsadata-kohde ==
Luokka:Julkishallinto
Virkavapaus

Virkavapaus on tilanne, jossa virkamies saa vapautuksen omasta virastaan, yleensä hoitaakseen toista virkaa. Osa valtion viroista ja tehtävistä on määräaikaisia, ja tällaiseen tehtävään tai virkaan nimetty saa automaattisesti virkavapauden aiemmasta niin sanotusta taustavirastaan, johon hän voi halutessaan palata määräajan päätyttyä. 
Luokka:Hallinto
Virkavelvollisuuden rikkominen

Virkavelvollisuuden rikkominen on Suomen rikoslain 40 luvun 9 ja 10 §:n määrittelemä virkarikos. Siihen syyllistyy virkamies, joka rikkoo virkatoiminnassa noudatettaviin säännöksiin tai määräyksiin perustuvan virkavelvollisuutensa tavalla, jota ei voida pitää vähäisenä. Rikoksesta tuomitaan sakkoon tai vankeuteen enintään vuodeksi. Virkamies voidaan myös tuomita viralta pantavaksi.
Jos virkavelvollisuuden rikkominen tapahtuu huolimattomuudesta, voidaan virkamies tuomita tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta varoitukseen tai sakkoon, ellei kysymyksessä ole virkasalaisuuden rikkominen.
==Lähteet==
Luokka:Rikokset
Virologia

Virologia eli virusoppi on mikrobiologian osa-alue, joka tutkii viruksia. Virologian tutkimusalueisiin kuuluu muun muassa virusten rakenne, luokitus, evoluutio ja niiden aiheuttamat sairaudet.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
* 
* 
* 
*
Viron kommunistinen puolue

Viron Kommunistinen Puolue () oli Virossa vuosina 1920–1990 toiminut kommunistinen puolue. Se perustettiin, kun Venäjän kommunistisen puolueen (bolševikit) Viron osasto järjestettiin uudelleen Kominternin itsenäiseksi jaostoksi vuonna 1920. Puolueen toiminta kiellettiin Virossa vuonna 1924 vallankaappausyrityksen jälkeen.
Uusi vaihe Viron kommunisteilla alkoi kesällä 1940. Neuvostoliitto miehitti kesäkuun puolivälissä 1940 Baltian maat. Miehityksen seurauksena porvarillisen Viron aika päättyi. 
Tällöin Viron kommunistinen puolue nousi maan alta 4. heinäkuuta 1940 johtajinaan Karl Säre ja Johannes Lauristin. Puolueen johtoon valittiin virallisesti 27. elokuuta ensimmäiseksi sihteeriksi Karl Säre ja toiseksi sihteeriksi Nikolai Karotamm. Siinä vaiheessa muut poliittiset puolueet Virossa oli kielletty.
Neuvostovalta palasi Viroon syksyllä 1944, kun Neuvostoliiton joukot tunkeutuivat Viroon saksalaisten perääntyessä Virosta. Sen jälkeen Viron kommunistinen puolue Nikolai Karotammin johdolla nousi valtaan. Viron neuvostolaistaminen sai nyt jatkoa. Vuonna 1946 puolueessa oli noin 7 000 jäsentä, joista venäläisiä 52%, venäjänvirolaisia 21% ja Viron virolaisia 27%. 
Keväällä 1949 alkoi Neuvosto-Viron lehdistössä myös ankara hyökkäys ”porvarillis-estetisoivaa, epäisänmaallista” kulttuuria ja monia sen edustajia vastaan. Lopputuloksena oli se, että puolueen ensimmäinen sihteeri Nikolai Karotamm erotettiin puolueen johdosta 8. keskuskomitean täysistunnossa maaliskuussa 1950. Erottamisten takana oli Neuvostoliiton keskusjohto ja Karotammin tilalle valittiin Ivan Käbin, puolueen silloinen ideologiasihteeri, joka oli uutterasti paljastanut ”porvarillisia nationalisteja”. Epäilemättä Karotammin syrjäyttämisen päätekijöitä oli ollut tyytymättömyys maatalouspolitiikkaan eli Karotammin alkuperäisten suunnitelmien mukaisen kollektivisoinnin hitaus.
EKP oli ainoa sallittu puolue Viron sosialistisessa neuvostotasavallassa. Se oli Neuvostoliiton kommunistisen puolueen NKP:n jäsenjärjestö. Puolueella oli enimmillään 120 000 jäsentä, melkein 10 prosenttia Viron asukkaista.
Vuonna 1990 puolue hajosi kahtia: enemmistö muodosti Viron vasemmistopuolueen (Eesti Vasakpartei, lyh. EVP), joka erosi NKP:sta, ja vähemmistö jatkoi toimintaa kommunistisen puolueen nimellä, joka kiellettiin Neuvostoliiton vallankaappausyrityksen jälkeen.
==Puolueen ensimmäiset sihteerit neuvostoaikana==
* Karl Säre (1940–1941)
* Nikolai Karotamm (1944–1950)
* Johannes Käbin (1950–1978)
* Karl Vaino (1978–1988)
* Vaino Väljas (1988–1995)
==Lähteet==
Luokka:Kommunistiset puolueet
Luokka:Viron puolueet
Virpa Puisto

Virpa Terhikka Puisto (28. joulukuuta 1946 Turku – 10. marraskuuta 2013 Turku) oli suomalainen poliitikko ja sosiaalineuvos. Hän toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1987–2007. Puisto oli Turun kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1981–2000 ja 2004–2013. Koulutukseltaan Puisto oli erikoissairaanhoitaja. 
Puisto oli suorapuheinen ja sinnikäs poliitikko. Hän on itse kuvaillut, että hänen äitinsä pohjalaisuus ja isänsä turkulaisuus olivat hänen luonteensa taustalla. Sitkeyden syynä saattoi olla myös varhainen orvoksi jääminen. Suorapuheinen Puisto sanoi myös omilleen napakasti, jos oli eri mieltä. Niinpä sai SDP:n puheenjohtaja ja pääministeri Paavo Lipponenkin Puistolta kritiikkiä siitä, ettei tämä ajanut köyhien asiaa. Puisto tunnettiin tuimana sosiaaliturvan puolustajana. Hän piti kunniana sitä, että häntä nimitettiin "sosiaalitantaksi". Lipposen hallitukseen Puisto oli nousemassa työministeriksi, kun hän joutui kieltäytymään tehtävästä miehensä taloudenhoitoon liittyneiden epäselvyyksien vuoksi.Virpa Puiston muistokirjoitus Helsingin Sanomissa Viitattu 17.1.2014 (Vain tilaajille)
Presidentti Tarja Halonen myönsi Virpa Puistolle sosiaalineuvoksen arvonimen. Puisto kuoli vaikean sairauden murtamana 66 vuoden iässä.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* 
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Varsinais-Suomen vaalipiiri
Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot
Luokka:Turun kaupunginvaltuutetut
Luokka:Suomalaiset sairaanhoitajat
Luokka:Vuonna 1946 syntyneet
Luokka:Vuonna 2013 kuolleet
Virtuaalinen lähipoliisiryhmä

Virtuaalinen lähipoliisiryhmä tai lyhyemmin nettipoliisi on suomalainen poliisiryhmä, jonka päätehtävä on tehdä ennalta estävää Internetiin liittyvää poliisityötä. Virtuaalinen lähipoliisiryhmä tekee ennalta estävää työtä myös puhumalla kouluissa. Virtuaalisen lähipoliisiryhmän kotisivuilta löytyvät kaikki yhteystiedot ja tietoa nettiin liittyvästä rikollisuudesta. Virtuaalinen lähipoliisiryhmä on osa Helsingin poliisilaitosta.
Ryhmänjohtajana toimi ylikonstaapeli Marko "Fobba" Forss. Hän oli myös Suomen ensimmäinen nettipoliisi. Nettipoliisin kolmen hengen kokoonpanoon kuuluvat myös vanhempi konstaapeli Jutta Antikainen ja vanhempi konstaapeli Jarno Saarinen.
Virtuaalinen lähipoliisiryhmä ei poista sisältöä Internet-sivustoilta. Ainoa mahdollisuus poistaa sisältöä on pyytää sivuston ylläpitoa poistamaan sisältö. Virtuaaliselle lähipoliisiryhmälle ei myöskään kuulu opastaminen eri sivustojen ylläpitojen tavoittamisessa, vaan poliisin sijaan on kysyttävä palveluntarjoajalta tai joltain muulta taholta, miten saadaan yhteys sivuston ylläpitoon, jotta sisältö saadaan poistettua. Oikeus voi määrätä sivuston ylläpitäjän poistamaan sisältöä.
Vuonna 2017 poliisi rekrytoi 25 uutta nettipoliisia. Nettipoliisit sijoittuvat Suomen 11 poliisilaitokseen ja Helsinkiin perustettuun omaan 10 poliisin vihapuhetutkinnan erikoisryhmään. 
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Suomen nettipoliisin virallinen verkkosivu
Luokka:Suomen poliisitoimi
Virtuaalitalous

Virtuaalitalous (virtuaaliekonomia) on kaupankäyntiä virtuaalisilla hyödykkeillä keinomaailmassa, esimerkiksi verkkopelien hahmoilla ja varusteilla. 
Virtuaalimaailma Second Lifessa kuka tahansa voi ostaa ikioman saaren ja rakentaa sinne mieleisensä ympäristön. Kyseinen saari on yksityisomistuksessa oleva virtuaalinen "kiinteistö". Reaalitalouden tapaan virtuaalitaloudessa voi hyödyntää omistustaan vuokraamalla tai myymällä sitä.
Niin ikään yli 400,000 EVE Online tieteisfiktio-PC-pelin pelaajaa voivat käydä laajaa kauppaa keskenään peliajasta, virtuaalisista raaka-aineista, avaruusaluksista, niiden osista ja hahmojen vaatteista.The Washington Post: The economics of video games. Julkaistu: 28.10.2012 Viitattu: 2.5.2014 EVE Online peliä kehittävällä yhtiöllä on palkkalistoillaan myös virtuaalitaloutta tutkivia tutkijoita.Fast Company: MEET THE ALAN GREENSPAN OF VIRTUAL CURRENCY IN "EVE ONLINE" Julkaistu 6.1.2014 Viitattu: 2.5.2014
Yleensä kauppaa käydään oikealla rahalla, vaikkakin on olemassa myös virtuaaliraha Bitcoin. Virtuaalihyödykkeisiin käytettiin rahaa jo 2008 Itä-Aasiassa viisi miljardia dollaria vuodessa, Pohjois-Amerikassa miljardi ja Euroopassa noin 500 miljoonaa dollaria, mutta viime vuosina erityisesti Facebookin virtuaalitalous on entisestään kasvanut. Virtuaalikuluttamisessa pätevät pitkälti samat motiivit kuin elävän elämänkin kulutuksessa. Virtuaalihyödykkeet voivat toimia sosiaalisen statuksen ilmaisijoina.
== Lähteet ==
*
Virustorjunta

Virustorjunta käsittää sellaisia tietokoneohjelmia, joilla etsitään ja tuhotaan paikallisesta järjestelmästä tai etäpisteestä haitallisia prosesseja, niiden tarvitsemia tiedosto tai ajettaviin ohjelmatiedostoihin tarttunutta haittakoodia. Virustorjunnan tehtäviin kuuluu työaseman puhdistamisen lisäksi estää virustartunnan leviäminen muille koneille verkossa tai massamuistien kautta. Useimmat virustorjuntaohjelmat perustuvat tarkistelaskentaan.
Jotkut yritykset myyvät virustorjuntaa nimikkeellä tietoturvaohjelmisto. Tällöin mukana saattaa olla lisätoimintoja, kuten palomuuri ja urkintasivustojen tunnistus.
Käyttäjä voi itse vaikuttaa virusten leviämiseen omaksumalla oikeita työtapoja. UNIX-ympäristössä virusten toiminta hankaloituu, kun kirjautuu sisään pääkäyttäjän sijasta peruskäyttäjänä. Jotkut tietokonevirukset pystyvät kääntämään virustorjunnan pois päältä tai osaavat muulla tavoin häiritä toimintaa. Kiintolevyn sisältämistä työtiedostoista kannattaa pitää varmuuskopiot, sillä virukset voivat hetkessä tehdä niistä käyttökelvottomia.
Tunnettuja virustorjuntaohjelmistojen valmistajia ovat mm. F-Secure, Kaspersky Lab, Norman, Panda ja Symantec. Ilmaisia virustorjuntaohjelmistoja yksityiskäyttöön ovat mm. AntiVir, AVG Free, Avast!, Windows Defender, Total AV ja Bitdefender. Ilmaisohjelmista on myös kattavammat maksulliset versiot.
==Katso myös==
* Haittaohjelma
* Mainosohjelma (adware)
* Matkapuhelinvirus
* Ohjelmistosodankäynti
* Palomuuri
* Puskurin ylivuotovirhe
* Vakoiluohjelma (spyware)
V
V
Virvoitusjuomavero

Virvoitusjuomavero on Suomessa vuonna 1940 käyttöön otettu valtiolle suoritettava valmistevero, jota on kannettu ansiotarkoituksessa valmistetuista limonadeista ja muista hiilihapotetuista virvoitusjuomista.Laki virvoitusjuomaverosta, 311/1940 Verolliset juomalajit ovat vaihdelleet vuosien varrella. Veronalaisia tuotteita ovat olleet myös puolivalmisteet, joista on valmistettu juomia tarjoilupaikalla. Vuoden 1999 alusta lähtien alle 50 000 litraa vuodessa tuottavia valmistajia tai maahantuojia ei ole verotettu.
Lain noudattamista valvoivat aluksi leima- ja valmisteverokonttori sekä tulli- ja poliisiviranomaiset. Myöhemmin valvonta oli tulliviranomaisten ja poliisin asiana. Veron nimike muuttui 1994, kun säädettiin laki makeis- ja virvoitusjuomaverosta, joka tuli voimaan vuoden 1995 alussaLaki 1474/1994. Entiseen virvoitusjuomavero-nimikkeeseen palattiin vuonna 1998Laki 1092/1998.
Vuoden 2011 alusta lakia muutettiin sisältämään myös mm. pullotetut maustetut ja maustamattomat vedet, mehut, sokerittomat virvoitusjuomat ja sen tasoa nostettiin 7,5 senttiin litralta. Hallitus katsoo tällä kerättävän n. 135 miljoonaa euroa verotuloja vuodessa (aiemmin 35 miljoonaa euroa vuodessa).
Kaupan myymälätiloissa valmistetusta mehusta ja smoothiesta pitää maksaa virvoitusjuomaveroa, jos tuotettu määrä on yli 50 000 litraa kalenterivuodessa. Jos tuotettu juomamäärä on alle 50 000 litraa kalenterivuodessa, sekä yritys on oikeudellisesti ja taloudellisesti riippumaton muista saman toimialan valmistajista, virvoitusjuomaveroa ei tarvitse maksaa. Tällöin yrityksen täytyy tehdä pientuottajailmoitus Verohallinnolle.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Laki virvoitusjuomaverosta
Luokka:Verotus Suomessa
Luokka:Terveysperusteiset verot
Visa

Visa tai Wisa voi tarkoittaa seuraavia asioita:
*Visa, luottoyritys
*Visa, miehen etunimi
*visa, puun, usein koivun, perinnöllinen muunnos
*visa, tietokilpailu
*Citroën Visa, vuosina 1978–1988 valmistettu automalli
*Visa tai Wisa, sukunimenä:
**Sakari Visa (s. 1940), Suomen merivoimien komentaja 1990–1996
**Woldemar Wisa (1892–1955), suomalainen jääkärikapteeni.
Visa (luottoyritys)

Visa Inc. on yhdysvaltalainen monikansallinen luottoyhtiö. Yhtiön pääkonttori sijaitsee lähellä San Franciscoa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. 
== Visa-kortti ==
Visa-luottokortin edeltäjän, paperisen BankAmericard -nimisen kortin lanseerasi Yhdysvalloissa 1958 Bank of America. Se oli ensimmäinen yleisluottokortti, jossa oli luotto-ominaisuus. 1970-luvulla kortista tuli kansainvälinen useiden pankkien yhteinen tuote. Kortin nimeksi muutettiin Visa vuonna 1976.The History of Visa Credit Cards. Viitattu 10.9.2013Visa Inc.: History of Visa. Viitattu 11.9.2013
Debit-kortti eli pankkikortti julkaistiin ensi kertaa jo 1975. Se yleistyi 1990-luvulla ja on nykyisin tärkeä osa Visan toimintaa. Visan muita maksukorttituotteita ovat online-kortti Visa Electron ja sirullinen pankkikortti V PAY; prepaid-kortit, joita voi käyttää mm. ladattavina maksukortteina tai lahjakortteina; sekä verkossa käytettävät ns. virtuaaliset kortit, joihin ei liity lainkaan fyysistä korttia. Vuonna 2013 Visa-kortteja oli maailmassa yhteensä 2,1 miljardia.Visa Inc.: Global Presence. Viitattu 11.9.2013 Visa käy noin 24 miljoonassa myyntipisteessä.Helsingin Sanomat 19.2.2014: Pankit: MasterCard ja Visa yhtä hyviä, s. A 27
Suomessa ensimmäiset Visa-kortit laskettiin liikkeelle 1980-luvun alussa. Suomessa Visa-kortteja on perinteisesti myöntänyt Luottokunta jäsenpankkiensa kautta, mutta ajan saatossa ovat useat pankit (mm. Osuuspankit, Nordea, S-Pankki ja Danske Bank) ottaneet korttien myöntämisen vastuulleen.
Suomessa liikkeellelasketut Visat olivat pitkään ainoastaan maksuaikakortteja. 2000-luvulle siirryttäessä tuli markkinoille ensin maksuaikakorttiin liitettävä luotto-ominaisuus ja vuoden 2005 alusta lähtien myös varsinaiset Visa-luottokortit.
== Visa Europe ==
Euroopassa Visa toimii yhteistyökumppaninsa Visa Europen kautta. Visa Europe on jäsenorganisaatio, jonka omistajia ovat eurooppalaiset pankit ja rahoituslaitokset. Visa Europe on yksi Visa Inc. -yhtiön omistajista.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Visa Europe 
* Visa Europe 
* Visa Inc. 
Luokka:Luottoyhtiöt
Luokka:Maksukortit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Vista

Vista voi tarkoittaa seuraavia:
* Windows Vista, Microsoftin käyttöjärjestelmä
* Vistan kihlakunta, Jönköpingin läänissä Ruotsissa sijainnut kihlakunta
* Vista, kaupunki San Diegon piirikunnassa Kaliforniassa Yhdysvalloissa
* VISTA-teleskooppi, teleskooppi Chilessä
* Vista, Paimion keskustaajama ja kylä Paimiossa
Vista esiintyy lisäksi osana monessa paikannimessä.