Partisiippi

Partisiippi eli laatutapa on verbin infiniittinen eli nominaalinen muoto, jolla on sekä verbin että adjektiivin ominaisuuksia. Suomen kielessä on kuusi partisiippimuotoa: kolme aktiivin ja kaksi passiivin partisiippia sekä yksi kieltopartisiippi. Partisiippeja käytetään muun muassa adjektiivien tavoin. Partisiipit taipuvat sijamuodoissa kuten muutkin nominit.
Monissa eurooppalaisissa kielissä perfekti on liittomuoto, jonka muodostavat apuverbi sekä pääverbin partisiippi. 
== Suomi ==
Aktiivin partisiipit:
# I partisiippi eli VA-partisiippi (laulava, tekevä). Monet aktiivin VA-partisiipit ovat leksikaalistuneet adjektiiveiksi, ja ne saavatkin adjektiivin tavoin esimerkiksi komparatiivi- eli astemääritteitäVISK § 630. Partisiipit erottaa kuitenkin adjektiiveista siten, että partisiipin voi korvata relatiivisivulauseella. Esimerkiksi Laulava lintu ~ Lintu, joka laulaa
# II partisiippi eli NUT-partisiippi (laulanut, tehnyt)
#MA-partisiippi eli agenttipartisiippi (laulama, tekemä)
Passiivin partisiipit:
#I partisiippi eli VA-partisiippi (laulettava, tehtävä)
#II partisiippi eli TU-partisiippi (laulettu, tehty)
Kieltopartisiippi (laulamaton, tekemätön)
 Laulaa-verbin partisiipit
Nimitys 	I partisiippi	I partisiippi 	II partisiippi	II partisiippi 	III partisiippi 	III partisiippi 	IV partisiippi	IV partisiippi 	V partisiippi	V partisiippi	VI partisiippi 	VI partisiippi
Tunnus 	VA 	VA 	NUT 	NUT 	MA (agenttipartisiippi)	MA (agenttipartisiippi)	VA (passiivi) 	VA (passiivi) 	TU (passiivi)	TU (passiivi)	Kieltopartisiippi 	Kieltopartisiippi
Sijat ja luvut	yks. 	mon. 	yks. 	mon. 	yks. 	mon. 	yks. 	mon. 	yks. 	mon. 	yks. 	mon.
Nominatiivi 	laulava 	laulavat 	laulanut 	laulaneet 	laulama 	laulamat 	laulettava 	laulettavat 	laulettu 	lauletut 	laulamaton 	laulamattomat
Genetiivi 	laulavan 	laulavien/ laulavain	laulaneen 	laulaneiden/ laulaneitten	laulaman 	laulamien/ laulamain 	laulettavan 	laulettavien/ laulettavain	lauletun 	laulettujen 	laulamattoman 	laulamattomien/ laulamattomain
Partitiivi 	laulavaa 	laulavia 	laulanutta 	laulaneita 	laulamaa 	laulamia 	laulettavaa 	laulettavia 	laulettua 	laulettuja 	laulamatonta 	laulamattomia
Translatiivi 	laulavaksi 	laulaviksi 	laulaneeksi 	laulaneiksi 	laulamaksi 	laulamiksi 	laulettavaksi 	laulettaviksi 	lauletuksi 	lauletuiksi 	laulamattomaksi 	laulamattomiksi
Essiivi 	laulavana 	laulavina 	laulaneena 	laulaneina 	laulamana 	laulamina 	laulettavana 	laulettavina 	laulettuna 	laulettuina 	laulamattomana 	laulamattomina
Inessiivi 	laulavassa 	laulavissa 	laulaneessa 	laulaneissa 	laulamassa 	laulamissa 	laulettavassa 	laulettavissa 	lauletussa 	lauletuissa 	laulamattomassa 	laulamattomissa
Elatiivi 	laulavasta 	laulavista 	laulaneesta 	laulaneista 	laulamasta 	laulamista 	laulettavasta 	laulettavista 	lauletusta 	lauletuista 	laulamattomasta 	laulamattomista
Illatiivi 	laulavaan 	laulaviin 	laulaneeseen 	laulaneisiin 	laulamaan 	laulamiin 	laulettavaan 	laulettaviin 	laulettuun 	laulettuihin 	laulamattomaan 	laulamattomiin
Adessiivi 	laulavalla 	laulavilla 	laulaneella 	laulaneilla 	laulamalla 	laulamilla 	laulettavalla 	laulettavilla 	lauletulla 	lauletuilla 	laulamattomalla 	laulamattomilla
Ablatiivi 	laulavalta 	laulavilta 	laulaneelta 	laulaneilta 	laulamalta 	laulamilta 	laulettavalta 	laulettavilta 	lauletulta 	lauletuilta 	laulamattomalta 	laulamattomilta
Allatiivi 	laulavalle 	laulaville 	laulaneelle 	laulaneille 	laulamalle 	laulamille 	laulettavalle 	laulettaville 	lauletulle 	lauletuille 	laulamattomalle 	laulamattomille
Abessiivi 	laulavatta 	laulavitta 	laulaneetta 	laulaneitta 	laulamatta 	laulamitta 	laulettavatta 	laulettavitta 	lauletutta 	lauletuitta 	laulamattomatta 1)	laulamattomitta
Komitatiivi 	laulavine 	laulavine 	laulaneine 	laulaneine 	laulamine 	laulamine 	laulettavine 	laulettavine 	laulettuine 	laulettuine 	laulamattomine 	laulamattomine
Instruktiivi 	laulavin 	laulavin 	laulanein 	laulanein 	laulamin 	laulamin 	laulettavin 	laulettavin 	lauletuin 	lauletuin 	laulamattomin 	laulamattomin
1) Koska abessiivi on puuttumista ilmaiseva sijamuoto, sen yhdistäminen kieltopartisiippiin sisältää kaksinkertaisen puuttumisen tai kiellon. Esimerkki käyttämisestä lauseyhteydessä: "Yksi pojista ei suostunut laulamaan kuoron harjoituksissa. Kuoro tulee tietysti paremmin toimeen laulamattomatta pojatta kuin pakottamalla hänet olemaan mukana."
== Englanti ==
Englannin kielessä on kaksi partisiippimuotoa. Preesensin partisiippi () muodostetaan verbin infinitiivimuodosta päätteellä -ing. Merkitykseltään se vastaa lähinnä suomen aktiivin ensimmäistä partisiippia, mutta sen avulla muodostetaan myös ns. pitkä preesens, jolla ilmaistaan parhaillaan meneillään olevaa toimintaa tai tapahtumaa (is going, is coming). 
Toinen, menneen ajan partisiippi () vastaa merkitykseltään lähinnä suomen passiivin toista partisiippia. Lisäksi sen avulla muodostetaan perfekti ja pluskvamperfekti, joissa apuverbinä käytetään have -verbiä ja pääverbi on partisiippimuodossa. Säännöllisten verbien partisiippi muodostetaan -ed -päätteellä ja on samankaltainen kuin imperfekti, mutta englannissa on myös paljon epäsäännöllisiä verbejä, joilla nämä muodot poikkeavat toisistaan, esimerkiksi Be (am/is/are-was/were-been), tai Have (have/has-had-had), joitakin joilla kaikki kolme muotoa on samat (esim. hit, cut ...) ja paljon muita. Joillakin taas vaihdetaan sanan keskellä olevaa vokaalia (Swim-swam-swum, drink-drank-drunk ...).
== Ranska ==
Ranskan kielessä on kaksi partisiippia, partisiipin preesens ja partisiipin perfekti. Jälkimmäistä käytetään niin sanotuissa yhdistetyissä aikamuodoissa, kuten passé composéssa. Partisiipin preesensin avulla muodostetaan gerundi: en marchant, "kävellessään".
* marcher -> marchant, 'kävelevä'
* vendre -> vendu, 'myyty'
* un insecte volant, 'lentävä hyönteinen'
* la table cassée, 'rikkoutunut/rikkinäinen pöytä'
== Espanja ==
Espanjassa katsotaan nykykieliopeissa olevan vain partisiipin perfekti (participio pasado tai participio pasivo), jota käytetään adjektiivin tavoin tai yhdistetyissä aikamuodoissa. Partisiipin preesens katsotaan hävinneeksi, ja useat sen avulla muodostetut sanat luetaan nomineihin (amante, 'rakastava' tai 'rakastaja', viviente, 'elävä' tai 'eläväinen').
== Saksa ==
Saksan kielessä partisiippeja käytetään yleensä aktiivin perfektissä ja pluskvamperfektissä apuverbien "haben" tai "sein" kanssa (esim. "er hat gemacht" hän on tehnyt/teki). Passiivissa ollessaan partisiippi saa apuverbiksi "sein"-verbin (esim. "es ist gemacht" se on tehty). Partisiippi muodostetaan säännöllisissä verbeissä lisäämällä verbin vartaloon alkuun ge- ja loppuun -t (esim. "machen"-verbin partisiippi on "gemacht"), epäsäännöllisillä verbeillä on omat sääntönsä. Saksan kielelle ominaista on, että perfektin tai pluskvamperfektin partisiippi sijoittuu lauseessa viimeiseksi (esim. "Hans hat ein Auto gekauft" Hans on ostanut/osti auton).
== Pohjoissaame ==
Pohjoissaamessa on kaksi partisiippia. Preesenspartisiippi (preseanssa partisihppa) kuvaa jatkuvaa tekemistä, mutta sillä muodostetaan varsin yleisesti myös tekijännimiä. Preesenspartisiipin tunnus on parillistavuisilla sanoilla -i tai -u ja paritontavuisilla sekä supistumavartaloisilla sanoilla -ddji. Sanan konsonanttikeskus on vahvimmassa asteessa.Klaus Peter Nickel & Pekka Sammallahti: Nordsamisk grammatik. Dávvi Girji AS. Karasjok 2011. ISBN 978-82-7374-201-8 Esimerkkejä:
* Viehkki mánná "juokseva lapsi", jámadeaddji guolli "kuollut kala" (jatkuva tekeminen)
* Oahppaheaddji "opettaja", lávlu "laulaja" (tekijännimi)
Perfektin partisiippia (perfeavtta partisihppa) käytetään perfektin, pluskvamperfektin sekä kielteisen imperfektin muodostamiseen. Se esiintyy myös mennyttä tekemistä kuvaavana attribuuttina sekä rakenteissa, joissa kuvataan tekijän toimintaa edeltänyttä toimintaa. Esimerkkejä:
* Áddja lea boahtan "Isoisä on tullut"
* Son lea oahppan olmmoš "Hän on oppinut ihminen"
* Olbmot muitaledje du vuolgán "Ihmiset kertoivat sinun lähteneen".
== Katso myös ==
* Infinitiivi
== Lähteet ==
Luokka:Kielioppi
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit