nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Jukka L. Mäkelä

Jukka Mäkelä, oikealta nimeltään Lauri Juhani Mäkelä, (5. helmikuuta 1917 Oulu – 3. syyskuuta 1977 Espoo) oli suomalainen sotakirjailija, joka toimi sotien aikana tiedustelu-upseerina ja käytti näitä kokemuksia pohjana useissa kirjoissaan.
Mäkelän vanhemmat olivat sahanisännöitsijä Viktor Emil Mäkelä ja Anna Rauha Johanna Manner. Hän pääsi ylioppilaaksi 1938 Kuopion yhteiskoulusta.
==Teokset==
* Salaista palapeliä: tiedustelupalvelua ja tapahtumia talvisodan ja jatkosodan vaiheilta. WSOY 1964, 5. painos 1965, 6. painos 1988.
* Salaisen sodan saatosta. WSOY 1965.
* OsKu (Osasto Kuismanen) : tiedustelua ja kaukopartiointia välirauhan ja jatkosodan ajoilta. WSOY 1966, 4. painos 1982.
* Helsinki liekeissä : suurpommitukset helmikuussa 1944. WSOY 1967, 2. painos 1994.
* Lumi palaa. WSOY 1968.
* Marokon kauhu Aarne Edvard Juutilainen. WSOY 1969.
* Lumitiikeri. WSOY 1970.
* Taipaleenjoki. WSOY 1971. (runo-otteet Yrjö Jylhän teoksesta Kiirastuli)
* Kannas salamoi. WSOY 1972.
* Teräsvyöry Kannaksella. WSOY 1973, 4. painos 1974.
* Aunuksen savut. WSOY 1974.
* Teräsvyöry murtuu. WSOY 1975.
* Suomi taisteli : sotiemme suurlukemisto 1 ; valikoinut ja toim. Jukka L. Mäkelä ; kommentit laatinut Helge Seppälä. WSOY 1977.
* Suomi taisteli : sotiemme suurlukemisto 2 ; valikoinut ja toim. Jukka L. Mäkelä ; kommentit laatinut Helge Seppälä. WSOY 1978.
* Suomi taisteli : sotiemme suurlukemisto 3 ; valikoinut ja toim. Jukka L. Mäkelä ; kommentit laatinut Helge Seppälä. WSOY 1978.
* Suomi taisteli : sotiemme suurlukemisto 4 ; valikoineet Jukka L. Mäkelä, Helge Seppälä ; toim. ja kommentit laatinut Helge Seppälä. WSOY 1979.
== Lähteet ==
* Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia : Jukka L. Mäkelä
Luokka:Suomalaiset sotakirjailijat
Luokka:Vuonna 1917 syntyneet
Luokka:Vuonna 1977 kuolleet
Jukka Mäkelä

Jukka Mäkelä -nimisiä tunnettuja henkilöitä:
* Jukka L. Mäkelä (1917–1977), kirjailija
* Jukka Mäkelä (1949–2018), kuvataiteilija
* Jukka Mäkelä (s. 1949), Kangasalan entinen kunnanjohtaja
* Jukka Mäkelä (s. 1952), elokuvatuottaja
* Jukka Mäkelä (s. 1953), sosiologi
* Jukka Mäkelä (s. 1960), poliitikko ja Espoon kaupunginjohtaja
Jukka Mäkelä (Kangasalan kunnanjohtaja)

Jukka Samuli Mäkelä (s. 22. lokakuuta 1949 Jalasjärvi) on Kangasalan entinen kunnanjohtaja. Hän on koulutukseltaan hallintotieteiden maisteri ja oikeustieteen kandidaatti.Kuka kukin on 2003, s. 632–633. Helsinki 2002. ISBN 951-1-18086-X Hänelle on myönnetty kunnallisneuvoksen arvo.
Mäkelä toimi Pattijoen kunnanjohtajana 1987–1991 ja aloitti Kangasalan kunnanjohtajana vuonna 1991.http://shl.fi/2013/11/20/kunnallisneuvoksesta-tuli-oloneuvos/ Hän jäi tästä virasta eläkkeelle vuonna 2013. Hän on puolustanut kuntaliitoksia Kangasalan seudulla.http://yle.fi/uutiset/kangasalan_elakkeelle_jaava_kunnanjohtaja_uskoo_kunnan_itsenaisyyteen/6956786
== Lähteet ==
Luokka:Pattijoen kunnanjohtajat
Luokka:Kangasalan kunnan- ja kaupunginjohtajat
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Vuonna 1949 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Jukka Mäkelä (elokuvatuottaja)

Jukka Mäkelä (s. 8. helmikuuta 1952 Helsinki) on suomalainen elokuvatuottaja sekä yksi Finnkino Oy:n perustajista ja yhtiön ensimmäinen toimitusjohtaja. Hänelle myönnettiin elokuvaneuvoksen arvonimi 2002.
Mäkelä pääsi ylioppilaaksi 1973 ja suoritti ekonomin tutkinnon 1978. Hän toimi perheyhtiö Kinoston teatteritarkastajana 1974–1977, teatteripäällikkönä 1978–1982 ja toimitusjohtajana 1982–1986. Finnkino Oy:n toimitusjohtajana hän oli 1986–1995.
Mäkelä on toiminut lukuisissa elokuva-alan luottamustoimissa. Hän oli Filmikamari ry:n hallituksen puheenjohtajana vuosina 1987–1994 ja Suomen elokuvateatteriliiton hallituksen varapuheenjohtajana vuodet 1987–1988 ja puheenjohtajana 1989–1990. Suomen elokuvasäätiön hallituksen puheenjohtajana hän oli 1990–91 ja Suomen elokuva-arkiston johtokunnan jäsen 1994–95. Mäkelälle myönnettiin 1997 elämäntyö-Jussi-palkinto. Hänet on lyöty 1991 Ranskan valtion taiteiden ja kirjallisuuden kunniaritariksi.
Mäkelän muistelmateos, tietokirjailija ja kriitikko Kalle Kinnusen kirjoittama Valkokankaan valtakunta – elokuvamoguli Jukka Mäkelän tunnustukset (Teos) ilmestyi syyskuussa 2021. Kirjassa Mäkelä kertoo laajasti Finnkinon perustamisesta, perheyrityksen riitaisuudesta, suomalaisista elokuvantekijöistä kuten Spede Pasasesta ja Aki Kaurismäestä ja Edvin Laineesta ja omasta tuottajanurastaan sekä elämästä Töölössä ja alkoholismistaan.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset elokuvatuottajat
Luokka:Jussi-palkinnon saajat
Luokka:Vuonna 1952 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Jukka Mäkelä (kuvataiteilija)

Jukka Pekka Mäkelä (31. heinäkuuta 1949 Jyväskylä – 6. helmikuuta 2018 Fiskari, Raasepori) oli suomalainen kuvataiteilija.Kuka kukin on 2003, s. 632. Helsinki 2002. ISBN 951-1-18086-X Hän kuului suomalaisen postmodernismin ja uusekspressionismin kärkihahmoihin.
==Henkilöhistoria==
Mäkelä opiskeli Taideteollisessa oppilaitoksessa 1967–1968 ja Suomen Taideakatemian koulussa 1968–1972 Helsingissä. Hän toimi myös asiantuntijatehtävissä, kuten Wihurin rahaston taideostolautakunnassa.
==Taiteellinen tuotanto==
Mäkelä on tehnyt suurikokoisia hillityn värisiä ekspressionistisia akryylimaalauksia, jotka liikkuvat abstraktin ja luontovaikutelman rajamailla. Maalausten lähtökohtana ovat usein vesi, lumi ja peruskallio. Hän on työstänyt myös metalligrafiikkaa. Läpimurtonsa Mäkelä teki 1970-luvulla vähäeleisen konstruktivistisilla töillään, 1980-luvulla hän herätti laajaa huomiota rosoisilla, ekspressionistisilla töillään. 1990-luvulla taiteilijan ote keveni muuttuen herkäksi, graafisemmaksi ja "estetistisemmäksi".Kuusela, Altti: ”Ilmaisun maalausmaastossa: Jukka Mäkelän kolme vuosikymmentä ja kahdeksan vuodenaikaa”, Jukka Mäkelä: Merkki ja ele, s. 14, 24. Kiasma 1998. 2000-luvulla Mäkelän töissä alkoivat korostua värit, voimakkaampi viiva sekä maalipinnan päälle liimattu japaninpaperi.
Mäkelän teoksia oli esillä laajassa näyttelyssä Merkki ja ele – maalauksia kolmelta vuosikymmeneltä Kiasmassa 1999. Laaja katsaus Mäkelän uudempaan tuotantoon nähtiin Helsingin Taidehallissa Herkkyys ja voima -suurnäyttelyssä syksyllä 2015.Herkkyys ja voima -näyttely. 
Mäkelä sai Valtion taidepalkinnon 1977 ja 1981, ja Pro Finlandia -mitali hänelle myönnettiin 2007.Katri Helena ja Pirkko Saisio saivat Pro Finlandian Hän edusti Suomea Venetsian biennaalissa 1988. Taiteilijaeläke myönnettiin Mäkelälle 2013.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Jukka Mäkelä Valtion taidemuseon kokoelmissa.
* 
* Jukka Mäkelän muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Luokka:Suomalaiset taidemaalarit
Luokka:Suomalaiset taidegraafikot
Luokka:Pro Finlandia -palkitut
Luokka:Vuonna 1949 syntyneet
Luokka:Vuonna 2018 kuolleet
Jukka Mäkelä (sosiologi)

Jukka Heikki Antero Mäkelä (s. 1953) on tilastotieteen lehtori, sosiologi ja Lapin yliopiston vararehtori.Suomen valtiokalenteri – Finlands statskalender 2017, s. 318. Helsinki 2017. ISBN 978-952-14-3032-9 Mäkelä on kehittänyt erityisesti tutkimusmenetelmien opetusta ja toiminut menetelmätieteiden laitoksen johtajana. Hän on väitellyt yhteiskuntatieteiden tohtoriksi Lapin yliopistossa 1996. Mäkelä on toiminut tilasto- ja yhteiskuntatieteen opetustehtävissä Oulun yliopistossa vuodesta 1976 ja Lapin yliopistossa vuodesta 1984. Tilastotieteen lehtoriksi Lapin yliopiston yhteiskuntatieteiden tiedekuntaan hänet nimitettiin 1995. Mäkelä on sosiologian, erityisesti kvantitatiivisen metodologian dosentti Jyväskylän yliopistossa. Lapin yliopiston vararehtorina hän on toiminut vuodesta 2001 lähtien.
==Julkaisuja==
*
*Eskola, Jari – Mäkelä, Jukka – Suoranta, Juha (toim.): Keskustelua kasvatus- ja sosiaalitieteiden 1990-luvun metodologiasta. Lapin yliopiston kasvatustieteellisiä julkaisuja C 8. Rovaniemi 1995. (Arvostelu.)
*Menneisyyden nykyisyys: Kvalitatiivisen ja kvantitatiivisen tuolla puolen. Diss. 1996.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset sosiologit
Luokka:Vuonna 1953 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Jukka Mäkinen

Jukka Pekka Mäkinen (s. 20. huhtikuuta 1953) on suomalainen TV-ohjaaja. Mäkinen on ohjannut yhteensä 14 TV-sarjaa ja käsikirjoittanut 11. Mäkisen tunnetuin ohjaus lienee Maalaiskomedia-sarja.
== Filmografia ==
* Autopalatsi (1994)
* Tule takaisin Billy Boy (1996)
* Fakta homma (1996–1997)
* Vain muutaman huijarin tähden (1998)
* Kylmän kosketus (1999)
* Kekkosen kaveri (2000)
* Peräkamaripojat (2001)
* Vaimonsa mies (2001–2002)
* Mooseksen perintö (2002)
* Rio ja Tinto (2003)
* Hiljaista on (2003–2004)
* Lehmän vuosi (2006)
* Turvetta ja timantteja (2006)
* Pirunpelto (2009, 2011, 2012, 2013)
* Lottovoittaja (TV-elokuva) (2012)
* Pintaa syvemmältä (2015)
* Korpelan kujanjuoksu (2016–)
== Aiheesta muualla ==
* Kulttuurin moniottelija Jukka Mäkisen rakastettuja maalaiskomedioita heinäkuun Toivotut-paketissa 
Luokka:Suomalaiset elokuvaohjaajat
Luokka:Vuonna 1953 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Jukka Riikonen

Jukka Riikonen (s. 10. huhtikuuta 1947 Helsinki) on entinen Helsingin poliisipäällikkö.
Riikonen on oikeustieteen kandidaatti ja varatuomari. Hän on työskennellyt apulaisnimismiehenä ja nimismiehenä useilla paikkakunnilla, mm. kuusi vuotta Espoossa. Tämän jälkeen hän oli Etelä-Suomen läänin poliisijohtajana, kunnes hänet nimitettiin vuonna 2002 Helsingin poliisikomentajaksi. Hän on ollut myös sotilaslakimiehenä YK-joukoissa.
Riikonen kuvaa Helsingin poliisikomentajan tointa uransa vaativimmaksi mutta myös antoisimmaksi. Helsingin poliisin toimenkuvaan kuuluu muun muassa järjestyksenpito ja turvatoimista huolehtiminen valtiovierailujen aikana. Kansalaisten ykköstoiveena on poliisin jalkautuminen. Riikonenkin on sitä mieltä, että siinä saa enemmän tuntumaa poliisin työhön kuin istumalla ”maijassa”. Hän itse pitää yllä tätä tuntumaa hakeutumalla kerran kuukaudessa viikonloppuisin ajamaan ”maijaa” nuorempana konstaapelina.
 
Stadin slangi -yhdistys nimitti Riikosen vuoden 2006 Stadin Kundiksi.
Valtakunnansyyttäjä nosti toukokuussa 2018 Riikosta vastaan syytteen virkavelvollisuuden rikkomisesta. Hänen epäillään laiminlyöneen velvollisuutensa valvoa Helsingin poliisin tietolähdetoimintaa vuosina 2009–2013.
Helsingin käräjäoikeus hylkästi syytteet syyskuussa 2019. Helsingin hovioikeus antoi tuomionsa maaliskuussa 2021. Riikonen tuomittiin virkarikoksesta sakkoihin.
==Lähteet==
* Syntymäpäivähaastattelu Helsingin Sanomissa 10.4.2007 
=== Viitteet ===
Luokka:Suomalaiset poliisit
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Vuonna 1947 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Jukka Salmela (näyttelijä)

Jukka Salmela (1960 Muurame – 23. elokuuta 2014 Jyväskylä) oli suomalainen näyttelijä. Hän näytteli teatterissa ja televisiossa. Salmela tuli tunnetuksi televisiosarjasta Pirunpelto. Salmelan rooli Pirunpellossa oli sorayrittäjä Sulo K. Rastas. Hahmo oli mukana sarjassa sen alusta loppuun saakka.
Jukka Salmela näytteli televisiossa myös mm. sarjoissa Kylmän kosketus ja Hovimäki. Teatterikiinnityksiä hänellä oli mm. Tampereella Teatteri 2000:een ja Kokkolan kaupunginteatteriin. Keski-Suomessa Salmela näytteli mm. Ränssin Kievarin kesäteatterissa, J+J teatterissa, Aploodi- ja Himos-teatterissa. Äänekosken teatteriin hän ohjasi vuonna 2014 Onnenloukun. Hän kuoli elokuussa 2014 Jyväskylässä Keski-Suomen keskussairaalassa vaikeaan sairauteen.
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* Jukka Salmela Elonetissä
* Jukka Salmela Internet Movie Databasessa (IMDb.com (englanniksi)
Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:Vuonna 1960 syntyneet
Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Jukka Vihriälä

Jukka Pekka Vihriälä (s. 1. joulukuuta 1945 Vimpeli) on suomalainen poliitikko ja maanviljelijä sekä valtiopäiväneuvos. Hän oli keskustan kansanedustaja vuosina 1983–2007. Hänet nimettiin puolueen kunniajäseneksi kesäkuun 2016 puoluekokouksessa.
==Elämä==
Vihriälä valmistui agronomiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1971. Hän työskenteli vuodesta 1964 maanviljelijänä sukutilallaan Vimpelissä.
==Poliittinen ura==
Vihriälä oli Nurmon kunnanvaltuuston jäsen vuodesta 1981. Hänet valittiin ensimmäisen kerran eduskuntaan vuoden 1983 vaaleissa Vaasan läntisestä vaalipiiristä. Vihriälä toimi presidentin valitsijamiehenä vuoden 1988 vaalissa. Vuonna 2007 Vihriälää ei enää valittu.
== Vaalirahoituskohu ==
Vihriälä toimi pitkään Raha-automaattiyhdistyksen (RAY) hallituksen puheenjohtajana, mutta joutui eroamaan syksyllä 2009 vaalirahoitusepäselvyyksien vuoksi. Vihriälä oli saanut taulukaupan kautta 24 000 euroa vaalirahoitusta Nuorisosäätiöltä, joka sai avustuksia RAY:ltä. Lisäksi Vihriälän tukiyhdistys hankki vaalirahoitusta myymällä tauluja myös muille RAY:n tukemille yhdistyksille (Mannerheimin Lastensuojeluliitto, Näkövammaisten Keskusliitto, Vanhustyön keskusliitto, Suomen Meripelastusseura ja Nuorten Ystävät ry), joista kukin osti tauluja vähintään 950 eurolla.
Syyskuussa 2011 Vihriälä sai syytteet törkeästä lahjuksen ottamisesta ja virkavelvollisuuden rikkomisesta. Tammikuussa 2013 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Vihriälän 1,5 vuodeksi ehdolliseen vankeuteen törkeästä lahjuksen ottamisesta ja virkavelvollisuuden rikkomisesta. Vihriälä valitti tuomiosta ja lokakuussa 2013 Helsingin hovioikeus alensi tuomiota kahdeksan kuukauden ehdolliseksi vankeudeksi, koska ei pitänyt lahjusrikosta törkeänä. Lokakuussa 2014 tapaus siirtyi edelleen korkeimpaan oikeuteen. 
Kesäkuussa 2016 korkein oikeus tuomitsi Vihriälän vuoden ja kahden kuukauden pituiseen ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Tuomio tuli lopulta törkeästä lahjuksen ottamisesta ja virkavelvollisuuden rikkomisesta. Rangaistuksen mittaamiseen vaikutti alentavasti oikeudenkäynnin tavallista pidempi kesto.
==Yksityiselämä==
Vihriälä on naimisissa ja hänellä on neljä lasta. Vesa Vihriälä on Jukka Vihriälän veli.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Vaasan vaalipiiri
Luokka:Suomen Keskustan poliitikot
Luokka:Nurmon kunnanvaltuutetut
Luokka:Seinäjoen kaupunginvaltuutetut
Luokka:Talousrikolliset
Luokka:Valtiopäiväneuvokset
Luokka:Vuonna 1945 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Jukolan viesti 2019

Jukolan viesti 2019, eli Kangasala Jukola, oli 71:nen Jukolan viesti -tapahtuma. Se käytiin 15.–16. kesäkuuta 2019 Kangasalan Heponiemessä. Järjestävänä seurana toimi Kangasala SK. Edellisen kerran Kangasala oli isännöinyt Jukolan viestiä vuonna 1955. Miesten Jukolan viestin voitti Stora Tuna OK, jolle voitto oli ensimmäinen. Naisten 42:sen Venlojen viestin voitti niin ikään ensimmäisen voittonsa ansainnut Fredrikstad SK.
== Tulokset ==
=== Venlojen viesti ===
Naisten kilpailussa useat kärkijoukkueet, kuten Stora Tuna OK, kärsivät virheistä jo kilpailun alussa ja putosivat kärkitaistosta.
1. osuus: 5,8 km
2. osuus: 5,6 km
3. osuus: 7,2 km
4. osuus: 7,8 km
Joukkueita: 1723, joista hyväksytysti maaliintulleita: 1624
Sija	nro.	Joukkue 	Loppuaika
1 	22 	Fredrikstad SKMarianne Riddervold KahrsMarie OlaussenMarianne AndersenKamilla Olaussen	2.45.17
2 	19 	IFK GöteborgMiri Thrane ÖdumKirsi NurmiElin MånssonSara Hagström 	+ 3.40
3 	23 	Tampereen PyrintöLotta KarholaSimona AebersoldSaila KinniVenla Harju 	+ 4.00
4 	5 	Alfta ÖSA OK 	+ 6.31
5 	77 	Nydalens SK 	+ 6.36
6 	15 	Halden SK 	+ 6.55
7 	12 	SK Pohjantähti 	+ 8.21
8 	9 	IGTISA 	+ 8.24
9 	51 	OK Kåre 	+ 8.30
10 	41 	Lahden Suunnistajat -37 	+ 8.37
11 	3 	MS Parma 	+ 8.59
12 	7 	Koovee 	+ 9.29
13 	1 	Stora Tuna OK 	+ 9.31
14 	26 	Lynx 	+ 9.36
15 	44 	Pargas IF 	+ 9.51
=== Jukolan viesti ===
Miesten viestikilpailua leimasi tasainen kärki, joka vaihtui useasti yön aikana virheiden seurauksena. Yöosuuksien jälkeen voittokamppailussa oli yhä mukana kymmenkunta joukkuetta. Kilpailua johtivat vuorotellen mm. IFK Göteborg, Tampereen Pyrintö, Nydalens SK ja IL Tyrving. Stora Tuna OK pääsi kilpailun johtopaikalle ja karkuun vasta viimeisellä osuudella.
1. osuus: 10,7 km
2. osuus: 10,4 km
3. osuus: 13,1 km
4. osuus: 7,2 km
5. osuus: 7,7 km
6. osuus: 11,0 km
7. osuus: 12,8 km
Joukkueita: 1975, joista hyväksytysti maaliintulleita: 
Sija	nro.	Joukkue 	Loppuaika
1 	8 	Stora Tuna OKJesper SvenskHenrik JohannessonOlle KaleredJoakim SvenskViktor SvenskAnton SjökvistEmil Svensk 	7.14.39
2 	11 	IL TyrvingWojciech KowalskiBjörn EkebergTorgeir NörbechOlle BoströmHåkon Jarvis WestergårdAndreas KyburzMatthias Kyburz	+ 1.57
3 	14 	Tampereen PyrintöOtto SimosasSeveri KymäläinenElias KuukkaJohan RunessonMikko EerolaAleksi NiemiFlorian Howald 	+ 2.15
4 	13 	OK Linne 	+ 2.40
5 	2 	IFK Göteborg 	+ 4.49
6 	6 	Kalevan Rasti 	+ 8.40
7 	1 	Koovee 	+ 8.57
8 	3 	Paimion Rasti 	+ 12.08
9 	7 	Nydalens SK 	+ 14.04
10 	33 	Turun Metsänkävijät 	+ 16.12
11 	4 	Halden SK 	+ 18.56
12 	5 	Södertälje Nykvarn Orienter 	+ 22.28
13 	12 	NTNUI 	+ 22.32
14 	31 	Ikaalisten Nouseva-Voima 	+ 25.22
15 	10 	Hiidenkiertäjät 	+ 25.36
== Lähteet ==
*Venlojen viestin 2019 tulokset
*Jukolan viestin 2019 tulokset
Luokka:Jukolan viesti
Luokka:Kangasalan urheilu
Julkisoikeus

Julkisoikeus on oikeusjärjestyksen osa-alue, jonka tarkoituksena on säädellä julkisen vallan käyttöä ja erityisesti julkisen vallan ja yksityisen välistä suhdetta. Julkisoikeudella onkin tiivis sidos mm. valtiosääntöoikeuteen, jossa säädellään mm. perus- ja ihmisoikeuksista sekä hallinto-oikeuteen, jossa säädellään mm. julkista valtaa ja julkisen vallan käyttöä. Myös rikosoikeus on osa julkisoikeutta.
== Oikeudenalajaottelu ==
Oikeustiede perinteisesti jaetaan yksityisoikeuteen ja julkisoikeuteen. Yksityisoikeus sääntelee yksityisten välisiä suhteita, kun taas julkisoikeus sääntelee pääasiassa julkisen vallan sekä yksityisen välisiä suhteita.
Oikeudenalajaottelu ei nykyään ole kovin yksinkertaista, sillä moni oikeudenala sisältää elementtejä sekä yksityis- että julkisoikeudesta. Esimerkiksi prosessioikeudessa on elementtejä molemmista oikeudenaloista sekä ympäristöoikeudessa kohtaavat yksityisoikeudellinen vapaus käyttää omaisuuttaan haluamallaan tavalla ja julkinen luonnon suojelemisen intressi. Työ- ja virkamiesoikeudessa puolestaan kohtaavat sopimusvapaus ja julkisen vallan halu suojella (työ)sopimussuhteen heikompaa osapuolta. Eurooppaoikeus taas ei noudata lainkaan tätä perinteistä jaottelua julkis- ja yksityisoikeuteen.Husa, Jaakko & Teuvo Pohjolainen 2008: Julkisen vallan oikeudelliset perusteet: johdatus julkisoikeuteen. 2. painos. Talentum. s. 32-33
Julkisoikeuden osa-alueiksi tyypillisesti mielletään sellaisia oikeustieteen aloja, kuin rikos- ja prosessioikeus, hallinto-oikeus, valtiosääntöoikeus ja vero-oikeus. 
Hallinto-oikeus voidaan edelleen jakaa yleishallinto-oikeuteen ja erityishallinto-oikeuteen. Erityishallinto-oikeuden osa-alueita puolestaan ovat esimerkiksi kunnallisoikeus, virkamiesoikeus, finanssihallinto-oikeus, sosiaalioikeus, poliisioikeus ja ympäristöhallinto-oikeus.Ks. esimerkiksi Husa, Jaakko & Pohjolainen, Teuvo 2008: Julkisen vallan oikeudelliset perusteet: johdatus julkisoikeuteen. 2. painos. Talentum ja Tuori, Kaarlo 2000: Julkisoikeuden perusteet. Helsingin yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan julkaisut.
== Julkisoikeuden opetus ==
Oikeustieteitä ja siten myös julkisoikeutta opetetaan yliopistoissa. Julkisoikeus kuuluu tutkimusalana oikeustieteisiin, mutta sen nimiset oppiaineet kuuluvat tyypillisesti hallintotieteisiin. Julkisoikeuden tutkimusta harjoitetaan Suomessa paitsi oikeustieteellistä opetusta antavissa yliopistoissa, myös hallintotieteitä opettavissa yliopistoissa, nimittäin Tampereen, Vaasan, Lapin ja Itä-Suomen yliopistoissa. 
Julkisoikeuden alaa opiskelleita valmistuu siis yhtäältä oikeustieteen alalta oikeustieteiden maisteriksi ja toisaalta hallintotieteiden alalta hallintotieteiden maistereiksi. Lisäksi Åbo Akademissa on mahdollista suorittaa politices-alan eli kirjaimellisesti 'valtiotieteen' tutkintoja pääaineena julkisoikeus.
== Lähteet == 
== Kirjallisuutta ==
* 
* 
==Antsadata==
== Aiheesta muualla ==
* Helsingin yliopiston avoin yliopisto:perusasioita oikeustieteestä/julkisoikeus
* Vaasan yliopiston hallintotieteiden tiedekunta, julkisoikeuden oppiaine
* Tampereen yliopiston oikeustieteiden laitos
*
Julkivarmistus

Julkivarmistuksella tarkoitetaan toimia, joilla luodaan panttausoikeudelle tehokas sitovuus sivullisia kohtaan.
Nimensä mukaisesti julkivarmistuksella tavoitellaan toimia, jotka tuottavat julkisuutta. Julkisuudella halutaan varmistaa panttivelkojan velkojanaseman säilyminen parempana suhteessa muihin pantinantajan tuleviin velkojiin. Erityisesti julkivarmistuksella on merkitystä pakkotäytäntöönpanossa. 
Julkivarmistuskeinoja on kolme: traditio eli hallinnan siirto, denuntiaatio eli panttausilmoitus sekä kirjaaminen rekisteriin.
==Lähteet==
Luokka:Esineoikeus
Jumalan selitys

Jumalan selitys: 'jumala' kognitiivisena kategoriana on uskontotieteilijä Ilkka Pyysiäisen kirja, joka on ilmestynyt Otavan kustantamana 2009. 
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Veikko Anttonen: Jumala mielessä, housut jalassa. Tieteessä tapahtuu 2/1998.
* Martti Mäkisalo: Suomalainen uskontotieteilijä etsii jumaluskon syitä. Helsingin sanomat 24.12.1997.
Luokka:Kirjat uskontotieteestä
Luokka:Vuoden 1997 kirjat
Luokka:Suomalaiset tietokirjat
Jumaluuskompleksi

Jumaluuskompleksi on mielentila, jossa henkilö uskoo, että hänellä on yliluonnollisia voimia tai jumalallisia kykyjä. Tällainen henkilö usein uskoo olevansa yhteiskunnan sääntöjen yläpuolella ja ansaitsevansa erikoista huomiota. Leimallisia piirteitä ihmisissä, jotka potevat jumalakompleksia, ovat itsekeskeisyys, manipulatiivuus, välinpitämättömyys ja empatian puute. 
== Katso myös ==
* Narsistinen persoonallisuushäiriö
* Jerusalem-syndrooma
==Aiheesta muualla==
* McLemee.com - 'The Shrink with a God Complex' Ronald Hayman Newsday, (April 22, 2001) 
* News-Service.Stanford.edu - 'Did Caligula have a God complex? Stanford, Oxford archaeologists find evidence that depraved tyrant annexed sacred temple', John Sanford (September 10, 2003)
Luokka:Psykologia