nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Takuu

Takuu tarkoittaa taetta tai vakuutta jostakin, jonkin asian takaamista. Joku voi esimerkiksi mennä takuuseen toisen puolesta eli vastata toisen sitoumuksista.
== Takuu oikeustieteessä ==
Takuu on sitoumus, jolla takuun antaja sitoutuu vastaamaan jostain velvoitteesta, joko omasta puolestaan tai toisen henkilön puolesta. Takuu on vapaamuotoinen sopimus, josta ei erikseen säädetä lailla, vaan sitä koskevat yleiset sopimus- ja velvoiteoikeudelliset periaatteet sekä takuusitoumuksessa sovitut ehdot. Takuu on erotettava takauksesta, josta säädetään erikseen takauslaissa.
=== Takuu kaupankäynnissä ===
Tyypillinen kaupassa esiintyvä takuu on hyödykkeiden myynnissä myyjän tarjoama vapaaehtoinen kuluttajansuojaa laajentava lupaus. Tyypillisessä tilanteessa taataan esimerkiksi kodinkoneen toimivan moitteetta tietyn ajan.
Oikeuskäytännössä takuun katsotaan kääntävän todistustaakan asiakkaan vastuusta myyjälle, jos myyty tuote vahingoittuu takuun aikana. Takuulla ei voi rajoittaa kuluttajan lakisääteisiä oikeuksia.
Takuu eroaa tuotevakuutuksesta siten, että takuu on esinettä ostettaessa maksuton eikä aiheuta käytettäessä kuluja.
Useimmat takuut eivät koske asiakkaan laiminlyönneistä tai force majeure -tilanteesta syntyneitä vahinkoja.
===Kuluttajatakuusta muualla===
*Viat ja viivästykset (Kilpailu- ja kuluttajavirasto)
== Katso myös ==
* Vakuus
Luokka:Velvoiteoikeus
Tallipäivystäjä

Tallipäivystäjä oli höyryveturien aikakaudella veturitalleilla öisin toimiva rautatiealan ammattilainen tai sellaiseksi koulutettava. 
Tallipäivystäjän tehtävät olivat moninaisia; hän toimi mm. tallien yövartijana eli valvoi, etteivät asiattomat päässeet talleihin, lisäsi tarpeen vaatiessa polttoainetta lämpiminä pidettäviin tai ylöslämmitettäviin vetureihin, hoiti tallikokonaisuuteen kuuluvaa ns. tallikattilaa, josta saatiin mm. lämmityshöyryä sekä hoiti kaikenlaiset muut juoksevat työt.
Tallipäivystäjinä käytettiin yleensä lämmittäjä- tai konepajaoppilaita. 
Nykyisin tallipäivystäjät ovat veturinkuljettajan pätevyyden omaavia vuoroesimiehiä.
==Lähteet==
* Mikko Ivalo: Höyryveturit ja niiden hoito
Luokka:Rautatiealan ammatit
Talonpoika

Talonpoika on hallinnoimaansa (omistamaansa tai vuokraamaansa) maata viljelevä ja siitä pääasiallisen toimeentulonsa saava maanviljelijä.MOT Kielitoimiston sanakirja 2004Yhteiskuntatieteilijä, professori Teodor Shaninin mukaan talonpoika on pääasiassa perheen työvoimalla lähinnä omaa kulutustaan varten viljelevä maanviljelijä, joka on yhteiskunnallisesti alistetussa asemassa. Shanin 1971, s. 14-17. 
Ruotsin ja Suomen sääty-yhteiskunnasta puhuttaessa talonpoika-termillä tarkoitetaan maantilansa omistavaa maanviljelijää, talollista, joka vastasi tilalle asetetuista veroista ja muista velvoitteista. Talolliset muodostivat talonpoikaissäädyn. Kruununtalonpoika taas ei omistanut viljelemäänsä maata, vaan tilan omisti valtio. 
Alun perin ”talonpoika” () merkitsi kiinteästi asuvaa miestä vastakohtana liikkuvaa elämää viettävälle erämiehelle. Käsite muuttui tarkoittamaan maatilaa asuvaa ja viljelevää isäntää, kun erätalous väistyi. Viimeistään 1600-luvulle tultaessa talonpojalla tarkoitettiin talollista.Halmesvirta et al. 1999 s. 119. Myöhemmin sääty-yhteiskunnan purkautuessa termi sai nykyisen laajemman merkityksen: maata viljelevä väestö, talonpoikaisväestö.
== Katso myös ==
* Maatila
* Sääty
== Lähteet ==
* .
*
* 
=== Viitteet ===
Luokka:Maatalouden historia
Talotekniikka

Talotekniikka on yhteisnimitys kiinteistön ja siihen liittyvien tilojen teknisten palveluiden, järjestelmien ja laitteiden kokonaisuudelle. Talotekniikka kattaa myös kiinteistön energiankäytön tehokkuuden ja ympäristövaikutukset, sekä tilojen viihtyisyyteen ja käyttömukavuuteen liittyvät tekijät.
Talotekniikka tuottaa kiinteistöissä ja tiloissa tapahtuville toiminnoille hallitut olosuhteet. Näitä ovat muun muassa ilman, veden, lämmön, energian, valon ja tiedon välittäminen, sekä turvallisuus- ja liikkumispalvelut. Keskeisen osan tästä tekniikasta muodostavat LVI-tekniikka (lämmitys-, vesijohto- ja ilmanvaihtotekniikka) ja sähkötekniikka. Talotekniikkaan luetaan myös jäähdytys-, kulunvalvonta-, tele- ja data- sekä palontorjuntajärjestelmät. Rakennuksen teknisiin järjestelmiin liittyvää ohjausautomaatiota kutsutaan rakennusautomaatioksi. 
==Osa-alueet==
Talotekniikkaan sisältyy monia teknisiä järjestelmiä:
* lämmitysjärjestelmä eli lämmön tuotanto, jakelu ja siirto
* vesijohtojärjestelmä, joka huolehtii talousvedestä
* viemärijärjestelmä, joka kokoaa ja siirtää jätevedet, sadevedet ja maaperän kuivatusvedet
* ilmastointijärjestelmä huolehtii sisäilman puhdistamisesta, lämmittämisestä, jäähdyttämisestä, kostuttamisesta ja ilman liikkeistä
* ilmanvaihtojärjestelmä huolehtii sisäilman vaihtamisesta rakennuksissa joissa ei ole ilmastointia
* kylmätekninen järjestelmä siirtää lämpöä jäähdytettävästä kohteesta muualle
* höyryjärjestelmä tuottaa ja jakelee kuumaa höyryä
* kaasujärjestelmä jakelee ja voi tuottaakin paineilmaa, sairaalakaasuja (hengitysilmaa, happea, ilokaasua, hiilidioksidia ym.), maakaasua, nestekaasua, inertiakaasuja, teollisuuskaasuja (kuten asetyleeni ja happi ym.) ja laboratoriokaasuja
* uima-allaslaitteet
* putkistojen ja laitteiden lämpöeristys
* palontorjuntajärjestelmä pyrkii havaitsemaan ja sammuttamaan tulipalon; siihen voi sisältyä
** palopostit
** sprinklerilaitteisto
** vesisumulaitteisto
** vesivalelulaitteisto esimerkiksi öljysäiliöiden jäähdytykseen
** vaahtosammutuslaitteisto
** kaasusammutuslaitteisto
** savunpoistojärjestelmä
** paloilmaisimet, jotka reagoivat savuun tai lämpöön
* sähkö- ja tietoliikennejärjestelmä, johon sisältyy
**valaistusjärjestelmä 
** sähkölämmitys
** sähkönjakeluverkko
** viestintäjärjestelmät kuten puhelin-, ovipuhelin ja antenniverkko sekä äänentoisto- ja videojärjestelmät
** tietoverkko
** turvallisuusjärjestelmä, johon voi sisältyä lukitus-, kulunvalvonta-, rikosilmoitus- ja videovalvontajärjestelmiä ym.
* rakennusautomaatiojärjestelmä huolehtii rakennuksen tilasta mittaamalla, säätämällä, hälyttämällä, tietoja keräämällä ym. tavoilla
* varavoimajärjestelmä tarjoaa sähköä laitteille, jos yhteys valtakunnan verkkoon katkeaa
* hissit, liukuportaat ja liukukäytävät
==Kirjallisuutta==
* Talotekniikka RYL 2002. Talotekniikan ja rakentamisen yleiset laatuvaatimukset 2002, kaksi osaa, ISBN 951-682-707-1
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Suomen LVI-liitto, SuLVI ry 
*LVI-ala.fi
*www.talotekniikkaliitto.fi
*www.talotekniikka-lehti.fi
*CUBE - Talotekniikan teknologiaohjelma 2002-2006
*Suomen Rakentamismääräyskokoelma
*
Talouden ja rahoituksen pääosasto

Talouden ja rahoituksen pääosasto (DG-ECFIN) on Euroopan komission pääosasto, joka vastaa Euroopan unionin toimintapolitiikasta talouskasvuun, työllisyyteen, julkiseen talouteen ja rahoitusvakauteen liittyvissä asioissa.
Pääosaston poliittisena johtajana toimii Von der Leyenin komission talouskomissaari Paolo Gentiloni. Pääosaston pääjohtajana toimii italialainen Marco Buti ja varapääjohtajina saksalainen Kerstin Jorna ja irlantilainen Declan Costello.
== Lähteet ==
Luokka:Euroopan komission pääosastot
Talousjärjestelmä

Talousjärjestelmä on mekanismi, joka käsittelee tuotteiden ja palveluiden tuotantoa, jakamista ja kulutusta jossakin yhteiskunnassa. Talousjärjestelmä muodostuu ihmisistä, organisaatioista ja niiden suhteista. Se pyrkii ratkaisemaan taloustieteessä käsiteltäviä ongelmia, kuten niukkojen resurssien allokoinnin.
Talousjärjestelmät ovat usein kiinteä osa poliittista järjestelmää tai ideologiaa, ja joissain tapauksissa näitä on vaikea erottaa toisistaan.
==Talousjärjestelmiä==
Erilaisia talousjärjestelmiä aakkosjärjestyksessä:
* Anarkismi
* Anarkokommunismi
* Autarkia
* Buddhalainen talous
* Distributismi
* Feodalismi
* Islamilainen talous
* Liberalismi
* Libertarismi
* Kapitalismi
* Komentotalous
* Kommunismi
* Korporatismi
* Markkinatalous
* Osallisuustalous
* Sekatalous
* Sosialismi
* Supertähtitalous
* Vihreä talous
* Virtuaalitalous
== Katso myös ==
* Kansantalous
* Taloudellinen toiminta
Luokka:Systeemit
*
Talousneuvos

Talousneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Ensimmäisen kerran talousneuvoksen arvonimi myönnettiin vuonna 1931 tehtailija Tuomas Pohjanpalolle. Vuosien 1918–2013 aikana talousneuvoksen arvonimi on myönnetty 1 788 henkilölle  , ja se on tasavallan presidentin myöntämistä arvonimistä yleisin.
Talousneuvoksiksi Suomessa on nimitetty pääasiassa alueellisia talousvaikuttajia, pienten- tai keskisuurten yritysten yrittäjä-omistajia.
== Katso myös ==
* Kauppaneuvos 
* Teollisuusneuvos
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Talouselämän vaikuttajat -verkkojulkaisu. 1998–. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Taloustirehtööri

Taloustirehtööri () on nykyisin Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 10. ryhmään. 
Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Taloustirehtöörin arvonimi on myönnetty itsenäisessä Suomessa vuosien 1919–2013 aikana 518 henkilölle.  
== Arvonimen historia ==
Taloustirehtöörin arvo oli käytössä jo Suomen suuriruhtinaskunnassa, sillä taloustirehtööri kuului keisari ja suuriruhtinas Nikolai II:n vahvistamassa vuoden 1897 Suomen Suuriruhtinaanmaan arvojärjestyksessä neljänteentoista luokkaan.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Taloustutkimus

Taloustutkimus Oy on vuonna 1971 perustettu suomalainen markkinatutkimusyritys, jolla on liiketoimintaa Suomessa, Baltian maissa ja Venäjällä. Suomessa Taloustutkimus toimii Helsingissä, Turussa, Tampereella ja Oulussa. Markkinatutkimusliiton tilastojen mukaan Taloustutkimus Oy on Suomen toiseksi suurin markkinatutkimusyritys ja alan suurin suomalaisomisteinen yritys. 
Suomessa Taloustutkimus työllistää vakituisesti noin 70 henkilöä ja lisäksi osa-aikaisesti noin 300 tutkimushaastattelijaa eri paikkakunnilla. Taloustutkimus on ollut 1. kesäkuuta 2010 alkaen GIA/WIN (Gallup International Association et Worldwide Independent Network of Market Research) -verkoston jäsenenä.
Taloustutkimuksen tutkimustuotteet ja -palvelut voidaan jakaa karkeasti kolmeen luokkaan: räätälöityihin tutkimuksiin, tutkimuskonsepteihin sekä valmiisiin tutkimuksiin. Tutkimusten teemoja ovat muun muassa asiakassuhde, mediat ja mainonta, yritys- tai tuotekuva, puolueiden kannatusarviot, yhteiskunnalliset tutkimukset sekä arvo- ja asennetutkimukset. 
Juha Aalto oli Taloustutkimuksen toimitusjohtajana vuosina 1997–2016, minkä jälkeen hänen seuraajanaan aloitti Jari Pajunen. Yhtiön omistaa sen perustaja, kokoomuksen kansanedustaja Eero Lehti.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla == 
*Taloustutkimus Oy 
* (Taloustutkimuksen Ylelle tekemät puoluekannatusarviot vuodesta 1994)
== Antsadata-kohde ==
Luokka:Markkinatutkimusyhtiöt
Luokka:Suomalaiset yritykset
Tamilakam

(tamiliksi தமிழகம்) on tamilinkielinen sana, joka tarkoittaa tamilien maata tai tamilien kotia. Termillä on erilaisia merkityksiä:
*Vanhassa tamilissa termi viittasi koko muinaiseen tamilvaltioon, erotuksena valtion sisällä olleista useista kuningaskunnista.
*Modernissa tamilissa sanaa käytetään yleensä toisena nimenä Intian Tamil Nadun osavaltiolle.
*Akateemisessa kielenkäytössä sanaa käytetään joskus viittaamaan Tamil Nadun, Keralan ja Sri Lankan tamilialueiden muodostamaan kulttuuriseen kokonaisuuteen.
Luokka:Tamil Nadu
Luokka:Kerala
Luokka:Sri Lanka
Tammisaaren kirkko

Tammisaaren kirkko () on harmaakivistä rakennettu kirkkorakennus Tammisaaressa Raaseporissa. Se rakentaminen aloitteentekijä oli Gustaf Adolf Leijonhufvud, suunnittelijasta ei ole tietoaKulttuuriympäristö, Museovirasto. Kirkkoa rakennettiin vuodesta 1651 1670-luvulle asti. Nykyisen ulkoasunsa kirkko sai Charles Bassin suunnitelmien mukaan toteutussa korjauksessa vuosina 1839–1842 vuoden 1821 tulipalon takia. Kirkon tyylisuunta on uusklassismia ja siinä on 560 istumapaikkaa.
Urut olivat Kangasalan urkutehtaan ensimmäiset. Ne valmistettiin 1843 ja niissä on 24 äänikertaa. Ruotsalainen Grönlunds Orgelbyggeri entisöi urut 1992. Alttaritauluna on 1797 maalattu "Ristiltäotto".
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*
Luokka:Tammisaari
Luokka:Suomen kivikirkot
Luokka:Raaseporin kirkkorakennukset
Luokka:Uusklassinen arkkitehtuuri
Luokka:Suomen pitäjänkirkot
Tampereen Palloilijat

Tampereen Palloilijat (TaPa) on vuonna 1921 perustettu tamperelainen urheiluseura. Kaudella 2015 TaPan miesten edustusjoukkue pelasi jalkapalloa Tampereen piirin Vitosessa. Jalkapallossa joukkue voitti SM-pronssia vuonna 1962. TaPan A-nuoret voitti nuorten SM:n 1957.
Jääkiekossa TaPa voitti Suomen mestaruuden vuonna 1931. Se oli ensimmäinen Tampereelle saatu jääkiekon Suomen mestaruus. Kaudella 1928 TaPa oli kolmas, mutta silloin ei virallisesti jaettu mitalia. TaPa pelasi Suomen historian ensimmäisessä seurojen välisessä jääkiekko-ottelussa, kun se kohtasi 15. tammikuuta 1928 paikallisvastustaja Pyrinnön.
==Jalkapallo==
TaPa (Tampereen Palloilijat) oli pelannut jalkapalloa neljä kautta pääsarjatasolla. Vuonna 1968 se pelasi Suomensarjassa. TPallo (Tampellan Pallo) pelasi Maakuntasarjassa, jonka lohkossa se jäi toiseksi eikä noussut ylemmäksi. TaPa ja TPallo yhdistyivät kaudeksi 1969 TaPa:ksi (Tampellan Palloilijat), Seura sai Tampereen Palloilijoiden Suomen sarjan sarjapaikan. Tampereen Palloilijat -niminen seura poistui jalkapallon sarjatoiminnasta joksikin aikaa. Tampellan Pallo oli puolestaan Tampellan Terän ja Tampereen Kalevan Pallo-Poikien fuusio edellisvuodelta. Tampellan Palloilijat ja TPV tekivät puolestaan syksyllä 1971 yhteistoimintasopimuksen. Tampellan Palloilijat pelasi Mestaruussarjassa vuosina 1972 ja 1973.Vuoden 1974 SM-sarjasta pudonneet TaPa ja Tampereen Ilves-Kissat fuusioituivat Tampereen Ilvekseen, jolloin Ilves otti jalkapallon jälleen täysipainoiseksi lajikseen. Ilves-Kissat ja TaPa jatkoivat myöhemmin toimintaansa alasarjoissa, ja Ilves-Kissat nousi kauden 2010 päätteeksi Miesten Kakkoseen. 
A-maajoukkueessa ovat tapalaisista pelanneet Matti Mäkelä, Rauno Kestilä, Pertti Mäkipää, Olli Rajala, Rauli Virtanen, Ralf Sjöberg, Reijo Kanerva, Matti Kannas ja Matti Pitko.
== Futsal ==
Futsalissa Tampereen Palloilijoiden miesten edustusjoukkue pelasi talvet 2015–2016 ja 2016–2017 futsal-nelosessa. Kevään 2017 päätteeksi TaPan miesten edustusjoukkue nousi futsal-kolmoseen, jossa se pelasi kauden 2017-2018.
Seuran A-juniorit osallistuivat kausina 2015-2016 ja 2016-2017 futsalin U-21 SM-sarjaan.
==Jääkiekko==
Tampereen Palloilijat on jääkiekon pääsarjan maratontaulukossa 34:s. Jääkiekossa TaPa on pelannut pääsarjatasolla viisi kautta.
===Suomen mestaruus 1931===
* 1. kierros Tampereen Pyrintö - TaPa 4-5
* Välierä Turun Riento - TaPa 2-3 ja.
* Finaali TaPa - HJK 2-1
====Mestarijoukkue====
Abel Rantanen, Kai Sandsund, Tauno Silke, Risto Tiitola, Valter Tuomi, Reino Vaaja ja Kosti Virtanen. Päävalmentaja oli Niilo Tammisalo.
==Lähteet==
* 
* 
* 
===Viitteet===
T
Tampereen yliopiston informaatioteknologian ja viestinnän tiedekunta

Informaatioteknologian ja viestinnän tiedekunta (lyhenne ITC) on yksi Tampereen yliopiston seitsemästä tiedekunnasta. Tiedekunta aloitti toimintansa vuoden 2019 alusta, kun aikaisemmat Tampereen yliopisto ja Tampereen teknillinen yliopisto yhdistyivät uudeksi Tampereen yliopistoksi. Tiedekuntaan sulautuivat vanhan Tampereen yliopiston luonnontieteiden ja viestintätieteiden tiedekunnat sekä Tampereen teknillisen yliopiston tieto- ja sähkötekniikan tiedekunta.
== Tutkinto-ohjelmat ja oppiaineet ==
Informaatioteknologian ja viestinnän tiedekuntaan kuuluvat seuraavat tutkinto-ohjelmat. Sulkuihin on merkitty kunkin opintosuunnan ainejärjestö.
* Informaatiotutkimuksen ja mediatutkimuksen tutkinto-ohjelma (UDK)
* Journalistiikan ja viestinnän tutkinto-ohjelma (Vostok)
* Kielten tutkinto-ohjelma (Lexica) ja käännöstiede (Transla)
** Englannin opintosuunta
** Pohjoismaisten kielten opintosuunta
** Saksan opintosuunta
** Venäjän opintosuunta
** Suomen kielen opintosuunta (Kopula)
* Matematiikan ja tilastotieteen tutkinto-ohjelma (Luuppi)
* Sähkötekniikan tutkinto-ohjelma (Sähkökilta)
* Teatterityön tutkinto-ohjelma (Näty)
* Tietojenkäsittelytieteiden tutkinto-ohjelma (Luuppi)
* Tietotekniikan tutkinto-ohjelma (TiTe)
Kielten tutkinto-ohjelmiin sisältyy monikielisen viestinnän ja käännöstieteen maisteriohjelma.
== Tutkimusalueet ==
Tiedekuntaan kuuluvat seuraavat tutkimusyksiköt:
* Tietotekniikan yksikkö
** Ohjelmistotekniikka
** Signaalinkäsittely
** Tietokonetekniikka
** Tietoturva
**Ihmisen ja teknologian vuorovaikutus
** Datatiede
** Koneoppiminen
** Tekoäly
** Datapohjaisuus
* Sähkötekniikan yksikkö
** Elektroniikka ja sulautetut järjestelmät
** Langaton tietoliikenne ja tietoliikenneverkot
** Optoelektroniikan tutkimuskeskus
** Radiopaikannus ja radiosensorointi
** Sähköenergiatekniikka ja Smart Grids
** Tehoelektroniikka ja sähkömekaniikka
* Viestintätieteiden yksikkö
** Journalismin, viestinnän ja median tutkimuskeskus COMET
** Informaatiotutkimuksen ja interaktiivisen median tutkimuskeskus TRIM
** Tutkivan teatterityön keskus T7
* Kielten yksikkö
** Kielen variaatio ja muutos
** Vuorovaikutus ja diskurssit 
** Yksi- ja monikieliset käytänteet, media ja demokratia 
** Tilallisuus ja kulttuuriset representaatiot 
** Kokemuksellisuus, affektit ja asenteet
== Lähteet ==
I
Tampereen yliopiston teatterityön tutkinto-ohjelma

Tampereen yliopiston teatterityön tutkinto-ohjelma on Teatterikorkeakoulun ohella ylin teatterialan koulutuskeskus Suomessa. Vuoteen 1995 saakka sen nimi oli näyttelijäntyön koulutusohjelma, jonka lyhennettä Näty tutkinto-ohjelmasta edelleen käytetään. Näty sijaitsee Tampereen yliopiston keskustakampuksella informaatioteknologian ja viestinnän tiedekunnassa.
Tutkinto-ohjelma on viisivuotinen ja valmistaa näyttelijän ammattiin. Siitä voi valmistua teatterialan mukaisiin teatteritaiteen kandidaatin (180 op) ja maisterin (120 op) tutkintoihin. Ensimmäiset kolme vuotta kestävät kandidaattiopinnot ovat ilmiöpohjaisia ja niiden jälkeen kaksivuotisissa maisteriopinnoissa opiskelijat syventyvät valitsemaansa aihepiiriin näyttelijäntaiteen keinoin. 
Nätylle valitaan opiskelijoita joka toinen tai kolmas vuosi, joten tutkinto-ohjelmassa opiskelee aina kaksi vuosikurssia kerrallaan. Viimeisin opiskelijavalinta tehtiin keväällä 2021. 
Luokka:Teatterikoulut
Luokka:Teatteri Suomessa
Luokka:Tampereen yliopisto
Luokka:Tampereen yliopisto (1925–2018)
Tanja Leinonen

Tanja Kristiina Leinonen (ent. Lepikko, s. 10. huhtikuuta 1975 Rauma) on suomalainen korkeushyppääjä. Hän edustaa Jyväskylän Kenttäurheilijoita ja hänen valmentajinaan toimivat Aki Mäentakanen sekä Seppo Haavisto. Kalevan kisoista Leinonen on saavuttanut kolme hopeaa korkeushypystä; vuosina 1993, 1996 sekä 1997. Lisäksi hän on sisäratojen SM-kisoista voittanut korkeushypyn kultaa vuonna 1997 sekä hopeaa vuonna 1996. Nykyisin Leinonen kilpailee pääasiassa veteraanisarjoissa ja on myös näissä kilpailuissa menestynyt SM-mitalien arvoisesti. Vuonna 2012 hän voitti pronssia veteraanien MM-hallikisoissa. 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset korkeushyppääjät
Luokka:Vuonna 1975 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Tapani Mikola

Pertti Tapani Mikola (s. 17. kesäkuuta 1950 Karjala) on suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka on saanut viestintäneuvoksen arvonimen. Viitattu 19.6.2022.
Mikolan vanhemmat olivat Yrjö Alpertti Mikola ja Aila Kaarina Alikouhila. Hänen puolisonsa vuodesta 1973 on Annukka (Anu) Liisa Kaila. Mikola tuli ylioppilaaksi Mynämäen yhteiskoulusta 1969 ja valmistui insinööriksi Riihimäen teknillisestä oppilaitoksesta 1973. Hän suoritti myös ylioppilasmerkonomin tutkinnon Raision kauppaopiston iltakoulussa 1982. Mikola oli Posti- ja lennätinlaitoksen suunnitteluinsinööri 1973–1975 ja sitten Raision Puhelinosuuskunnan, vuodesta 1983 Varsinais-Suomen Puhelinosuuskunta, vuodesta 1990 Varsinais-Suomen Teleosuuskunta ja vuodesta 1993 Lännen Puhelin Oy, teknillinen johtaja ja toimitusjohtaja 1975–2007. Hänellä oli ammattiuransa aikana myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Viestintäneuvoksen arvonimen Mikola sai vuonna 2005. Hän on sotilasarvoltaan reservin luutnantti. 
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset insinöörit
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Vuonna 1950 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Tapaturma

Tapaturma on tapahtuma, jonka yhteydessä ihminen saa surmansa, loukkaantuu vakavasti tai saa lievemmän vamman. Tapaturmaan liittyy aina kaksi komponenttia, joista toinen on onnettomuustapahtuma ja toinen vamma. Vamman synonyyminä suomen kielessä käytetään sanaa henkilövahinko, erotuksena onnettomuuksissa syntyneille aineellisille vahingoille.
Suomessa tapaturmissa kuolee vuosittain noin 3000 ihmistä. Vuonna 2009 yli 15-vuotiaille suomalaisille sattui lähes 1 100 000 vamman aiheuttanutta tapaturmaa. Sukupuolten väliset erot ovat suuria sekä tapaturmakuolleisuudessa että lievemmissä tapaturmissa: miehet päätyvät tapaturmiin useammin kuin naiset. Tulot ja sosioekonomiset erot ovat myös merkittäviä taustatekijöitä: on havaittu, että Suomessa tapaturmat ovat yleisimpiä alempiin sosioekonomisiin ryhmiin kuuluvien keskuudessa. Tapaturmat ovat erityisen yleisiä niillä erityisryhmillä, joihin kuuluvilla ilmenee rajoitteita fyysisessä selviytymisessä tai harkinta- tai ymmärryskyvyssä. Merkittävä taustatekijä tapaturmissa on usein alkoholi. Joka kolmannessa kuolemaan johtaneessa tapaturmassa uhri on alkoholin vaikutuksen alaisena.
Erilaisissa ympäristöissä sattuvia tapaturmia ovat mm. kotitapaturma, liikuntatapaturma, muu vapaa-ajan tapaturma, liikennetapaturma ja työtapaturma. Tapaturmamekanismi voi olla esimerkiksi kaatuminen, liukastuminen, hukkuminen, palokuolema tai -vamma, tukehtuminen, paleltuminen tai myrkytys.
==Tapaturmien ehkäisy==
Tapaturmien välttämiseen pyritään erilaisilla tapaturmien ehkäisyn toimenpiteillä. Ollakseen tehokasta tapaturmien ehkäisy edellyttää usein samanaikaisia toimia. Toimintaympäristön turvallisuus voidaan ottaa huomioon rakennusten ja teiden suunnittelussa sekä turvavälineiden käytössä. Lakien, säädösten ja riittävän valvonnan avulla varmistetaan turvallisen ympäristön toteutuminen ja tuetaan ammattilaisten työtä tapaturmien ehkäisemiseksi. Samalla varmistetaan kansalaisten riittävä tapaturmiin liittyvä tietotaito ja asennekasvatus.
==Katso myös==
* Onnettomuus
* Kotitapaturma
* Liikenneonnettomuus
* Liikuntatapaturma
==Lähteet==
* 
* 
==Aiheesta muualla==
* 
* 
* 
*
T
Tapauskuolleisuus

Tapauskuolleisuus (, lyhennys CFR) kertoo tietyn sairauden aiheuttamien kuolemien määrän verrattuna kaikkiin todennettuihin sairauteen sairastuneisiin tiettynä ajanjaksona. Tapauskuolleisuus esitetään perinteisesti sairauden vakavuutta kuvaavana prosenttilukuna. 
Esimerkiksi elokuussa 2010 Kenian länsiosissa esiintyi koleraa, joka on Vibrio cholerae -bakteerin aiheuttama sairaus. Sairastuneita oli yhteensä 114, joista 10 menehtyi. Tämän koleratapauksen tapauskuolleisuus oli 10*100/114 = 8,8 %.
Käsitteiden tapauskuolleisuus ja kuolleisuus ero käy ilmi seuraavasta esimerkistä. Oletetaan että tarkastellaan 10 000 jäsenen populaatiota, josta 1 500 sairastuu erään kesän aikana ja heistä 300 menehtyy. Tällöin kuolleisuus on 300/10000=0,03 eli 3 %. Tapauskuolleisuus on puolestaan 300/1500= 0,20 eli 20 %. 
Tapauskuolleisuus voi olla hyvin erilainen eri aineistoissa. Sairastuneiden muut perussairaudet voivat riskitekijöinä nostaa esimerkiksi jonkin potilasryhmän kuolleisuutta. Siksi esimerkiksi iäkkäille, joista monella on usein yksi tai useampi pitkäaikainen perussairaus, vakavat hengitystieinfektiot aiheuttavat merkittävän menehtymisen lisäriskin. Esimerkiksi Kiinasta raportoitiin yli 80-vuotiaiden ikäryhmässä koronaviruksen aiheuttaman Covid-19 -taudin tapauskuolleisuuden olleen noin 15 prosenttia helmikuun lopulla 2020. Kuukautta myöhemmin Italian kansanterveyslaitoksen (ISS) mukaan Covid-19 -tautiin Italiassa alkuvuonna sairastuneiden aineistossa (73 780 ihmistä) oli paljon iäkkäitä, sillä 26. maaliskuuta 2020 mennessä laboratoriovarmennetun diagnoosin saaneiden sairastuneiden keski-ikä oli 62 vuotta. Tässä aineistossa vähintään 80-vuotiaiden tapauskuolleisuus oli jo 24 prosenttia tai yli (aineistossa oli 3 310 menehtynyttä tässä ikäluokassa).
==Lähteet==
Luokka:Kuolema
Luokka:Kansanterveys
Luokka:Väestötiede
Luokka:Epidemiologia