nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Tuomas Pohjanpalo

Tuomas Pohjanpalo (vuoteen 1906 Friis, 3. maaliskuuta 1861 Kalajoki – 27. helmikuuta 1933 Kokkola) oli ensimmäinen suomalainen, jolle myönnettiin talousneuvoksen arvonimi, vuonna 1931. Hän perusti yhdessä veljensä Juhanin kanssa konepajan Weljekset Friis Oy, jonka johtajana hän toimi. Pohjanpalon puoliso oli 7. elokuuta 1884 alkaen Neena Merenoja (30. kesäkuuta 1860 Kalajoki – 6. tammikuuta 1943 Kokkola), jonka isä oli valtiopäivämies Jaakko Merenoja. Tuomas Pohjanpalo toimi myös Suomalaisen puolueen kansanedustajana vuosina 1907–1909 valittuna Vaasan läänin pohjoisesta vaalipiiristä.
== Aiheesta muualla ==
* Pohjanpalo-sukusivut 
* Henkilögalleria , Veikko Pohjonen, KirjastoVirma, 2006 (teksti julkaistu aiemmin teoksessa Keskipohjalaisia elämäkertoja: Kokkola, 1995) (viitattu 26.10.2008)
* 
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Suomalaisen puolueen poliitikot
Luokka:Kokkolan kaupunginvaltuutetut
Luokka:Vaasan läänin pohjoinen vaalipiiri
Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat
Luokka:Vuonna 1861 syntyneet
Luokka:Vuonna 1933 kuolleet
Tuomas Ragvaldinpoika

Tuomas Ragvaldinpoika (6. joulukuuta 1724 Tyrvää – 14. maaliskuuta 1804 Loimaa) oli suomalainen virsirunoilija ja arkkiveisujen tekijä. Hän oli aikansa merkittävin talonpoikais- ja arkkivirsirunoilija. Hän sepitti henkilö-, hää- ja hautajaisrunoja sekä kruunajais- ja matkatoivotusrunoja kuninkaallisille.
Tyrvään Laukulasta kotoisin olleen Tuomas Ragvaldinpojan vanhemmat olivat Lipun talon omistanut kuudennusmies Ragvald Hansinpoika ja Margareta Erkintytär. Tuomas Ragvaldinpoika kärsi synnynnäisestä huuli- ja kitalakihalkiosta ja tämä vamma teki hänen puheestaan honottavaa ja vaikeasti ymmärrettävää sekä myös turmeli hänen ulkonäköään. Hän rampautui myös nuorena kuumesairauden takia eikä kyennyt ruumiilliseen työhön.
Vuonna 1763 Tuomas Ragvaldinpoika lähti Turkuun jossa hänen huulihalkionsa leikattiin onnistuneesti. Tuomas laati tästä tapauksesta 50-säkeistöisen arkkiveisun Sen Wielä wirhellisen Ilo-Weisu. Tämä arkkiveisu oli ensimmäinen Suomessa julkaistu ei-hengellinen arkkiveisu. Tuomas Ragvaldinpoika keksi myös nimen arkkiveisu painetuille runoille ja virsille.
Tuomas Ragvaldinpoika joutui hankkimaan elantonsa kirjoittamalla ja hän julkaisikin elämänsä aikana 60 lehtistä jotka sisälsivät noin 150 virttä. Hän asui aluksi Turussa ja meni naimisiin 1765 Mynämäen Nihdeisen kylän Sunin talosta kotoisin olleen Maria Juhontyttären kanssa. Ensimmäisen vaimon kuoltua influenssaan 1776 Tuomas meni uusiin naimisiin 1777 turkulaisen piian Liisa Heikintyttären kanssa. Tästä avioliitosta hänellä oli kuusi lasta. Perhe muutti Turusta Loimaan Hirvikoskelle jossa Liisa Heikintytär kuoli keuhkotautiin vuonna 1788.
== Lähteet ==
* Tuomas Ragvaldinpoika - talollisen poika Tyrväältä 
* Arkkiveisu kauneusleikkauksesta. Web Archive (Vammala 2007).
* Juhan suku-uutiset blogi 1.10.2008: Tuomas Ragvaldinpoika Tyrväältä
* Pietilä, Esko: Kotiseutumme muistot. Tyrvään seudun Kotiseutuyhdistyksen julkaisuja LXXXI, 2002, Vammala. ISBN 951-9279-34-2.
* Raittila, Pekka: Tuomas Ragvaldinpoika, hengellinen arkkiviisurunoilija. Tyrvään seudun Museo- ja Kotiseutuyhdistyksen julkaisuja XXI, 1949, Vammala.
Luokka:Suomalaiset virsirunoilijat
Luokka:Vuonna 1724 syntyneet
Luokka:Vuonna 1804 kuolleet
Tuomaskuona

Tuomaskuona eli tuomasfosfaatti on teräksenvalmistuksen sivutuotteena saatavaa emäksistä ainetta, joka soveltuu erinomaisesti fosforilannoitteeksi. Suurin osa tuomaskuonasta on kalsiumfosfaattia. Nimensä tuomaskuona on saanut Thomas–Gilchrist-prosessista, jolla happamia malmilaatuja konvertoidaan teräkseksi.
==Katso myös==
*Percy Gilchrist
== Aiheesta muualla ==
* Tuomaskuonapullon kuva Finna
Luokka:Emäkset
Luokka:Lannoitteet
Tuomio

Tuomio on yleisen tuomioistuimen riita- tai rikosasian oikeudenkäynnin pääasiassa antama ratkaisu. Muut ratkaisut ovat päätöksiä (esimerkiksi hakemusasioissa, ratkaisut prosessiväitteisiin tai todistajien palkkiovaatimuksiin). Hallintotuomioistuinten ratkaisut ovat päätöksiä. Tuomion täytäntöönpanon ja pätevyyden edellytyksenä on lainvoimaisuus.
Tuomio voidaan julkistaa suullisesti heti jutun käsittelyn jälkeen tai kirjallisesti myöhemmin "kansliapäätöksenä". Asianosaisilla on oikeus saada tuomio lopulta kirjallisena tietoonsa. Yksipuolinen tuomio annetaan jos jutun toinen osapuoli on passiivinen, ei anna vastinetta määräajassa tai ei saavu oikeuden istuntoon.
Yleiskielessä, esimerkiksi joukkotiedotusvälineissä, tuomiolla usein tarkoitetaan rikosasiassa tuomittua rangaistusta. Tuomioistuimen tuomio voi kuitenkin olla syytteet ja vaatimukset hylkäävä, joten väärinkäsityksen vaara on ilmeinen.
== Sisältö ==
Tuomion pitää sisältää ratkaisu sekä sen laatineiden tuomioistuimen jäsenten nimet. Laadukas ratkaisu sisältää lopputuloksen kaikista esitetyistä vaatimuksista ja syytteistä. Rikosasian tuomio on joko syylliseksi tuomitseva tai syytteen hylkäävä. Riita-asiasta annettavaa tuomiota voidaan kutsua suoritus-, vahvistus-, kielto-, sietämis- tai muotoamistuomioksi asiatyypistä riippuen.
== Muutoksenhaku ==
Tuomioihin haetaan muutosta yleensä valittamalla ylempään oikeusasteeseen. Valitusaikana käräjäoikeuden tuomio ei ole lainvoimainen, eli sitä ei voida panna täytäntöön, mikäli tyytymättömyydestä on ilmoitettu. Hovioikeuden tuomio voidaan panna täytäntöön heti tuomion antamisen jälkeen. Korkein oikeus voi pyynnöstä tai oma-aloitteisesti kieltää toimeenpanon tai keskeyttää sen, jos hovioikeuden ratkaisuun on haettu muutosta.
Jos tuomiosta ei valiteta valitusaikana, se tulee lainvoimaiseksi ja voidaan panna täytäntöön.
Valitusajan jälkeen tuomioon voidaan vielä hakea korkeimmasta oikeudesta tuomion purkua mikäli oikeudenkäynnissä on menetelty virheellisesti, lakia on sovellettu väärin, oikeudenkäynnissä ei ole voitu esittää merkityksellistä seikkaa tai on esitetty perätön lausuma, väärennetty tai totuudenvastainen asiakirja. Yksipuoliselle tuomiolle voidaan hakea takaisinsaantia (uudelleen käsittelyyn ottamista yksipuolisen tuomion antaneessa tuomioistuimessa), mikäli on esittää seikka, jolla olisi ollut merkitystä asian ratkaisemiselle.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Käräjäoikeuden riita- ja hakemusasioiden kirjaamisjärjestelmän ohje (Finlex)
T
Tuotannontekijä

Tuotannontekijät ovat taloustieteessä hyödykkeiden eli tavaroiden ja palveluiden tuotannossa käytettävät resurssit. 
Perinteisesti tuotannontekijät jaetaan taloustieteessä kolmeen ryhmään: s. 305
* työvoima eli ihmisten tekemä työ – työvoimalle maksetaan korvaukseksi palkkaa.
* pääoma eli tuotantolaitteet – laajasti ottaen pääomasta maksetaan korvaukseksi korkoa.
* maa ja luonnonvarat – maan käytöstä maksetaan vuokraa (maankorko).
Maa ja luonnonvarat sisältyvät kuitenkin usein pääoman määritelmään eivätkä muodosta omaa erillistä ryhmäänsä.
Nykyaikaisessa analyysissa erotetaan usein pääomahyödykkeet muista pääoman muodoista kuten inhimillisestä pääomasta. Inhimillistä pääomaa kertyy koulutuksen tai harjoituksen tuloksena. Toisinaan tuotannontekijänä mainitaan myös yrittäjyys, jolloin tarkoitetaan tuotannon organisointia, riskinottoa sekä ideointia.Encyclopedia of Business and Finance
Yritysten tuotantoa kuvataan tuotantofunktion avulla, joka kertoo miten tuotannontekijöistä saadaan hyödykkeitä. Makrotaloudessa kokonaistuotantofunktio kuvaa koko kansantalouden toimintaa. 
==Lähteet==
Luokka:Tuotantotoiminta
Luokka:Taloustieteen käsitteet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tuotannontekijät

Tuotannontekijät ovat taloustieteessä hyödykkeiden eli tavaroiden ja palveluiden tuotannossa käytettävät resurssit. 
Perinteisesti tuotannontekijät jaetaan taloustieteessä kolmeen ryhmään: s. 305
* työvoima eli ihmisten tekemä työ – työvoimalle maksetaan korvaukseksi palkkaa.
* pääoma eli tuotantolaitteet – laajasti ottaen pääomasta maksetaan korvaukseksi korkoa.
* maa ja luonnonvarat – maan käytöstä maksetaan vuokraa (maankorko).
Maa ja luonnonvarat sisältyvät kuitenkin usein pääoman määritelmään eivätkä muodosta omaa erillistä ryhmäänsä.
Nykyaikaisessa analyysissa erotetaan usein pääomahyödykkeet muista pääoman muodoista kuten inhimillisestä pääomasta. Inhimillistä pääomaa kertyy koulutuksen tai harjoituksen tuloksena. Toisinaan tuotannontekijänä mainitaan myös yrittäjyys, jolloin tarkoitetaan tuotannon organisointia, riskinottoa sekä ideointia.Encyclopedia of Business and Finance
Yritysten tuotantoa kuvataan tuotantofunktion avulla, joka kertoo miten tuotannontekijöistä saadaan hyödykkeitä. Makrotaloudessa kokonaistuotantofunktio kuvaa koko kansantalouden toimintaa. 
==Lähteet==
Luokka:Tuotantotoiminta
Luokka:Taloustieteen käsitteet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tuote

Tuote voi olla mikä tahansa, joka on tarjottavissa markkinoille ja tyydyttää kysynnän tai tarpeen. Jalostuksessa tuotteita aletaan tekemään raaka-aineista ja niistä syntyy aineellisia hyödykeitä. Tuote voi olla myös aineeton palvelu tai tietotekninen hyödyke. Kaupan kohteina olevia aineellisia hyödykkeitä kutsutaan tavaroiksi.
Tuotteesta on asiakkaalle hyötyä vain, jos se täyttää tehtävänsä. Asiakkaan kannalta tuotteen varsinainen tehtävä on siis keskeinen. Tästä syystä tuotteen käsitteeseen on syytä ottaa mukaan kaikki ne olennaiset osatekijät, jotka vaikuttavat tehtävän suorittamiseen. Tavaratuotteen osalta näitä osatekijöitä ovat varsinaisen fyysisen osan lisäksi tuotenimi, pakkaus, varaosapalvelu, käyttöohjeet, takuu ja huoltojärjestelmä. 
Tuotetiedon hallintaa varten on kehitetty PDM-järjestelmiä. Tuotteella on myös määrätty elinkaari: määrittelyvaihe, suunnittelu, valmistus, huolto ja kunnossapito, ja poisto jätteeksi tai uudelleenkäyttöön. Tuotetiedon elinkaarihallintaan ja elikaarituotteiden, tarkoittaen useimmiten huoltopalvelujen, tarjontaan on kehitetty erityisiä PLM-järjestelmiä.
==Katso myös==
* Laatu
==Lähde==
Luokka:Markkinointi
Luokka:Suunnittelu ja innovaatio
Tuoteplakaatti

Tuoteplakaatti () oli Ruotsissa vuonna 1724 säädetty asetus, jonka mallina oli Englannin purjehdussääntö (). Tuoteplakaatin mukaan ulkomaalaiset laivat saivat tuoda Ruotsiin vain oman maansa tuotteita. Berättelser ur svenska historien (1885-1886).
Tuoteplakaatin avulla haluttiin suojella kotimaista tuotantoa merkantilismiksi kutsutun vallitsevan talousopin mukaisesti. Asetus oli ennen kaikkea tarkoitettu englantilaisia ja hollantilaisia kauppiaita vastaan, ja uudessa tilanteessa nämä suuntasivatkin kauppaansa entistä enemmän Venäjälle. Ruotsin oma merenkulku elpyi, vaikkakin hitaasti. Koska monien tuotteiden (viljan ja suolan) tarjonta väheni, niiden hinnat nousivat. Tuoteplakaatin hyöty koitui erityisesti suurten kaupunkien kuten Tukholman kauppiaiden hyväksi. Asetuksen noudattamisesta luovuttiin 1800-luvun alussa.
==Lähteet==
Luokka:Ruotsin taloushistoria
Luokka:Suomen taloushistoria
Tuottaja

Tuottaja on mikä tahansa tuotantotoimintaa tekevä taho, jolla on tietyissä tilanteissa jokin erityisen määritelty merkitys: 
* Julkisessa palvelutuotannossa puhuttaessa tilaaja-tuottajamallissa.
* Tuottaja taloustieteellisenä terminä
* Biologiassa tuottaja on autotrofi eli yhteyttämiskykyinen eliö.
* Maataloustuottaja
Tuottaja eri kulttuurialoilla: 
* Tuottaja musiikin äänityksessä
* Äänitetuottaja, musiikkituottaja
* Tuottaja elokuva-alalla
* Tuottaja teatterialalla
* Tuottaja televisiossa
* Tuottaja radiossa
* Tuottaja videopelialalla
== Kirjallisuutta ==
* 
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tupakat

Tupakat (Nicotiana) on koisokasveihin kuuluva kasvisuku. Monet tupakat sisältävät nikotiini-nimistä alkaloidia, minkä vuoksi virginiantupakkaa (Nicotiana tabacum) sekä palturitupakkaa (Nicotiana rustica) viljellään päihdekasveina. Koristekasvina viljellään etenkin koristetupakkaa (Nicotiana Sanderae-ryhmä) ja narsissitupakkaa (Nicotiana sylvestris), mutta myös konsulintupakkaa (Nicotiana langsdorffii). Kaiken kaikkiaan on olemassa 67 erilaista tupakkalajia.
== Lajeja ==
* Nicotiana acuminata
* Nicotiana alata – valkotupakka
* Nicotiana attenuata
* Nicotiana bigelovii
* Nicotiana clevelandii
* Nicotiana excelsior
* Nicotiana forgetiana
* Nicotiana glauca – pensastupakka
* Nicotiana glutinosa
* Nicotiana knightiana
* Nicotiana langsdorffii – konsulintupakka
* Nicotiana longiflora
* Nicotiana mutabilis
* Nicotiana obtusifolia
* Nicotiana paniculata - röyhytupakka
* Nicotiana plumbagifolia
* Nicotiana quadrivalvis
* Nicotiana repanda
* Nicotiana rustica – palturitupakka
* Nicotiana Sanderae-ryhmä (× sanderae) – koristetupakka
* Nicotiana suaveolens - tuoksutupakka
* Nicotiana sylvestris – narsissitupakka
* Nicotiana tabacum – virginiantupakka
* Nicotiana tomentosa
* Nicotiana trigonophylla
* Nicotiana wigandioides
== Lähteet ==
* (suomenkieliset nimet)
*ONKI-suomenkieliset nimet: Tupakat (Nicotiana)
== Aiheesta muualla ==
*Den virtuella floran: Nicotiana 
*ITIS: Nicotiana 
*United States Department of Agriculture (USDA): Nicotiana 
*Flora of China: Nicotiana 
Luokka:Tupakat
Tupakkavero

Tupakkavero on vero, jota peritään tupakkatuotteista. Valmistettu tupakka kuuluu Euroopan unionissa harmonoidun eli direktiiveillä yhdenmukaistetun valmisteverotuksen piiriin. 
Tupakkaveron nostamisen on tutkimuksessa havaittu vähentävän tupakointia. Tupakan hinnannousu 10 prosentilla vähentää savukkeiden kysyntää Länsi-Euroopassa 3–4 %.Tupakkaveron nostaminen vähentää tupakointiaYle 10.5.2012: Tupakkaveron korotus vähentää tupakointia
==Tupakkavero Suomessa==
Tupakkaveron tarkoitus on Suomessa kerryttää verovaroja ja edistää terveyttä mm. vähentämällä tupakointia. Verotus perustuu Lakiin tupakkaverosta.Valtiovarainministeriö: Tupakkaverotus
Verotettava tuote 	Veron määräTaloustaito 12/2014, s. 50
Savukkeet 	33,50 euroa/1000 kpl ja 52 % vähittäismyyntihinnasta, vähintään 177 euroa/1000 kpl
Sikarit ja pikkusikarit 	29 % vähittäismyyntihinnasta
Piippu- ja savuketupakka 	24,50 euroa/kg ja 48 % vähittäismyyntihinnasta
Savukkeiksi käärittävä hienoksi leikattu tupakka 	23,50 euroa/kg ja 52 % vähittäismyyntihinnasta, vähintään 107,50 euroa/kg
Savukepaperi ja muut tupakkaa sisältävät tuotteet	60 % vähittäismyyntihinnasta
=== Tupakkaveron tuotto Suomessa ===
*2019 tupakkaveron kokonaistuotto 929 miljoonaa euroa
*2015 talousarvio 863 000 000
*2014 talousarvio 743 000 000
*2013 tilinpäätös 847 761 075
*2012 tilinpäätös 752 167 771
*2011 tilinpäätös 739 016 278
Tupakkaveron tuotosta lähes 90 % kertyy savukkeiden verosta.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen kehittämispäällikön Miikka Vähäsen tutkimuksen mukaan tupakoinnin välittömät kustannukset, kuten terveydenhuollon menot, sairauspäivärahat ja tupakan aiheuttamat tulipalot, olivat vuonna 2012 noin 617 miljoonaa euroa. Välillisten menojen kuten tupakan aiheuttamien kuolemien ja sairaspoissaolojen sekä tupakkataukojen aiheuttamat tuotannon menetykset Vähänen arvioi olevan noin 840–930 miljoonaa euroa.https://www.thl.fi/fi/-/tupakoinnin-hintalappu-yhteiskunnalle-1-5-miljardia-euroa
== Katso myös ==
* Suomen tupakkalaki
== Lähteet ==
* Valtion talousarvioesitykset
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
* Laki tupakkaverosta
Luokka:Verot
Luokka:Terveysperusteiset verot
Tupuri

Tupuri on Salon kaupunginosa, joka käsittää Tupurinmäen alueen. Tupurissa on noin 4 000 asukasta, mutta asukasluku kasvaa alueen laajentuessa. Alue rajoittuu Tupurinahteeseen, Anjalan kaupunginosaan kulkien puistojen keskellä ja Greulantien kautta peltojen kautta takaisin TupurinahteeseenSalon kaupungin kartta, johon on merkitty kaupunginosien rajat ja numerot; lisäksi erillinen luettelo kaupunginosien nimistä.. Tupurissa sijaitsee myös radiomasto, jonka kautta lähetetään paikallisradiot Auran Aallot Salo 93,5 ja Helmiradio Salo 88,2.
==Palvelut==
Tupurissa sijaitsee koulu, jossa on yli 400 oppilasta, kaksi päiväkotia, ABC-kylmäasema ja S-market. Tupurissa on myös laaja pururata, jossa on talvella latu. Tupurissa on monia puistoja.
==Historiaa==
Tupuriin alettiin rakentaa asuntoja vuonna 1989. Tupurissa sijaitsee pääasiassa omakotitaloja, joita alueella on runsaasti. Tupurin alaosassa sijaitsee kuitenkin kaksi kerrostaloa ja ylhäällä paljon rivitaloja. Tupurilaiset talot ovat melko uusia ja alue on kasvamassa, vaikkakin kasvua rajoittaa hieman moottoritien ja kaupungin ulkoilualueiden läheisyys.
==Lähteet==
Luokka:Salon kaupunginosat
Turkin presidentinvaalit 2023

Turkin vuoden 2023 presidentinvaalien ensimmäinen kierros pidettiin 14. toukokuuta samanaikaisesti parlamenttivaalien kanssa ja toinen kierros 28. toukokuuta. Presidentinvaalit voitti istuva presidentti Recep Tayyip Erdoğan.Riemuitsevat Erdoğanin kannattajat täyttivät Ankaran kadut
== Tausta ==
Recep Tayyip Erdoğan on toiminut presidenttinä vuodesta 2014 lähtien. Virkakausiensa aikana hän on muuttanut lähinnä seremoniallisen presidentin roolin vahvaksi instituutioksi muun muassa lakkauttamalla pääministerin viran, jossa Erdoğan oli aiemmin toiminut. Suurimmat muutokset presidentin valtaoikeuksiin tehtiin vuonna 2017 järjestetyn kansanäänestyksen tuloksena, jonka Erdoğan voitti juuri ja juuri.
Viimeisimmät presidentinvaalit maassa pidettiin vuonna 2018, jolloin Erdoğan voitti saatuaan 52,5 prosenttia annetuista äänistä. Vaaleja kuitenkin kritisoitiin siitä, että maan media on taivutettu vallassa olevan AKP-puolueen tahtoon, minkä seurauksena äänestäjillä ei katsottu olevan mahdollisuutta tehdä harkittua päätöstä.
Vaalit oli alun perin tarkoitus pitää kesäkuussa, mutta Erdoğan ilmoitti aikaistavansa niitä kuukaudella. Presidentinvaalien ensimmäinen kierros pidettiin 14. toukokuuta, ja koska kukaan ehdokkaista ei saanut yli puolta äänistä, toinen kierros järjestettiin 28. toukokuuta.
Politiikantutkijat pitivät mahdollisena, ettei Erdoğan hyväksy vaalien tulosta, mikäli hän ei voittaisi vaaleja.
== Ehdokasasettelu ==
Presidentinvaalit järjestetään viiden vuoden välein. Turkin perustuslain mukaan presidentiksi voidaan valita 40 vuotta täyttänyt Turkin kansalainen, joka on suorittanut korkeakoulututkinnon ja joka on vaalikelpoinen parlamenttivaaleissa.
Ehdokkaiksi ilmoittautuneet:
Nimi 	Puolue 	Lähde
Recep Tayyip Erdoğan	AKP 	
Kemal Kılıçdaroğlu 	CHP 	
Muharrem İnce 	Memleket	
Sinan Oğan 	sit. 	
İnce ilmoitti vain kolme päivää ennen vaalipäivää lopettavansa kampanjoinnin ja vetäytyvänsä kisasta.
== Mielipidemittaukset ==
== Tulokset ==
Enismmäisellä kierroksella istuva presidentti Erdoğan sai eniten ääniä, muttei kuitenkaan vaadittavaa yli 50 %. Hän eteni toiselle kierrokselle yhdessä Kemal Kılıçdaroğlun kanssa.
Ehdokas 	I kierros 	I kierros 	II kierros 	II kierros
Ehdokas 	Ääniä 	Osuus äänistä (%)	Ääniä 	Osuus äänistä (%)
Recep Tayyip Erdoğan 	26 860 102	49,24 	27 725 131 	52,16
Kemal Kılıçdaroğlu 	23 873 749	45,07 	25 432 951 	47,84
Sinan Oğan 	2 796 613 	5,28 	karsiutuivat	karsiutuivat
Muharrem İnce 	216 470 	0,41 	karsiutuivat	karsiutuivat
Hyväksyttyjä ääniä 	52 993 683	52 993 683 	53 158 082 	53 158 082
Tyhjiä/ hylättyjä ääniä 	1 020 749 	1 020 749 	 	
Ääniä yhteensä 	53 972 934	53 972 934 	53 841 229 	53 841 229
Rekistereöityneitä äänestäjiä	60 721 745	60 721 745 	 	
Lähteet: 	Lähteet: 	Lähteet: 	Lähteet: 	Lähteet:
== Katso myös == 
*Turkin parlamenttivaalit 2023
== Lähteet ==
Luokka:Vuoden 2023 vaalit
presidentinvaalit_2023
Luokka:Turkin presidentinvaalit
Turun ortodoksinen seurakunta

Turun ortodoksinen seurakunta on ortodoksinen seurakunta, joka kattaa Varsinais-Suomen, Ahvenanmaan sekä Etelä-Satakunnan alueen. Sen pääkirkko on Turussa sijaitseva Pyhän Marttyyrikeisarinna Aleksandran kirkko eli Turun ortodoksinen kirkko, jonka on suunnitellut Carl Ludvig Engel. Seurakunnalla on myös pyhälle Nikolaokselle pyhitetty rukoushuone Raumalla ja pyhän Ristin rukoushuone Salossa. Seurakunnan kirkkoherrana toimii isä Ion Durac.
Seurakunnalla on eniten jumalanpalveluksia Turussa, mutta niitä vietetään säännöllisesti myös Salossa ja Raumalla sijaitsevissa rukoushuoneissa. Lisäksi palveluksia toimitetaan silloin tällöin myös Maarianhaminassa, Loimaalla, Eurassa ja Harjavallassa, joissa toimitaan vuokratiloissa. Turussa, Raumalla, Salossa ja Loimaalla on säännöllistä tiistaiseura -piirien toimintaa, minkä lisäksi Turussa kokoontuu useita muitakin piirejä.
== Kirkot ja tšasounat ==
* Pyhän Marttyyrikeisarinna Aleksandran kirkko Turku
* Salon pyhän Ristin tšasouna, Salo
* Rauman Pyhän Nikolaoksen rukoushuone, Rauma
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* Seurakunnan kotisivut
Luokka:Suomen ortodoksiset seurakunnat
Ortodoksinen seurakunta
Luokka:Helsingin ortodoksinen hiippakunta
Turun tuomiokirkon Mustakirja

Turun tuomiokirkon Mustakirja (Registrum ecclesiae Aboensis) on Suomen keskiajan historian tärkein lähdeteos. Se on kopiokirja, johon on koottu jäljennöksiä lähinnä Turun tuomiokirkkoon ja sen omistamiin tiloihin liittyvistä asiakirjoista. Asiakirjat ovat vuosilta 1229–1515, ja niitä on 727 kappaletta.
Mustankirjan on arveltu syntyneen Maunu Särkilahden tuomiorovastikaudellaan vuonna 1474 aloittaman kansliauudistuksen seurauksena. Kopiointityö palveli ensi sijassa käytännön tarpeita, mutta sen tarkoituksena oli kuitenkin myös historiankirjoituksen edistäminen.
Mustankirjan alussa on paavi Benedictus XII:n vuonna 1340 kirjoittama kirje, jossa hän julistaa pannaan joukon sääksmäkeläisiä talonpoikia, jotka olivat kieltäytyneet maksamasta ylimääräisiä oravannahkoja verona.
Mustakirja julkaistiin Reinhold Hausenin toimittamana vuonna 1890. Siitä on otettu uusintapainos vuonna 1996. Mustankirjan sisältö on myös Suomen keskiaikaisten asiakirjojen tietokannassa Diplomatarium Fennicum.
== Julkaistuja laitoksia ==
* 
* 
==Katso myös==
* Codex Aboensis
* Graduale Aboense
* Manuale Aboense
* Missale Aboense
* Palmsköldin katkelma
* Aitolahden koodeksi
* Westhin koodeksi
== Lähteet ==
* Helsingin yliopiston kirkkohistorian laitos: Suomen kirkkohistorian tärkeimmät painetut lähdesarjat
* Turun arkkihiippakunta: Maunu III Särkilahti
* Luomanen, Petri (toim.): Osa "Kirkkohistoria" teoksessa Teologia – johdatus tutkimukseen. Edita, Helsinki, 2001. ISBN 951-37-3456-0.
== Kirjallisuutta ==
* Gardberg C. J.; Heininen Simo; Welin P. O.: Kansallispyhäkkö. Turun tuomiokirkko 1300–2000. Helsinki 2000.
Luokka:Kirjat Suomen historiasta
Luokka:Suomen keskiaika
Luokka:Turun historia
Luokka:Turun tuomiokirkko
Luokka:1890-luvun kirjat
Luokka:Suomalaiset historian tietokirjat
Turvakielto

Turvakielto on väestötietojärjestelmästä ja Digi- ja väestötietoviraston varmennepalveluista annetun lain (661/2009) 4 luvun 36 §:n mukainen tietojenluovutuskielto, joka koskee henkilön asuinpaikkaa, kotikuntaa ja osoitteita. Henkilön muita tietoja turvakielto sen sijaan ei koske. 
Turvakieltoa voi hakea kirjallisesti Digi- ja väestötietovirastolta, jos henkilö voi olettaa perustellusti oman tai perheensä turvallisuuden olevan vaarassa. Turvakielto on ensimmäisellä kerralla voimassa enintään viisi vuotta ja sitä voidaan sen jälkeen jatkaa kaksi vuotta kerrallaan. Eniten turvakieltoa ovat hakeneet poliisit ja parisuhteesta eronneet naiset. Huhtikuussa 2008 turvakiellon piirissä oli noin 7 200 henkilöä.
Turvakieltoa ei saa automaattisesti, kuten esimerkiksi osoitepalvelukiellon, vaan turvakielto myönnetään vain, kun hakijalla on esittää perustellut syyt pelätä oman tai perheensä turvallisuuden olevan hakijan ammatin tai esimerkiksi hakijaan aikaisemmin kohdistuneen rikoksen vuoksi vakavassa vaarassa.
Tietojenluovutuskiellon saa ulotettua myös Traficomin tietoihin, jolloin ajoneuvon omistajan/haltijan nimi/osoitetietoja ei luovuteta.
Tieto turvakiellosta annetaan myös niille viranomaisille, jotka virkatehtävää hoitaakseen saavat turvakiellon suojaamia tietoja. Heillä on virkatehtävää hoitaessaan erityinen velvollisuus huolehtia, etteivät turvakiellon suojaamat tiedot pääse ulkopuolisten käsiin. Monet viranomaiset, kuten Kela ja Verohallinto, ovat keskittäneet turvakieltoasiakkaiden palvelun valittuihin puhelinkeskuksiin. 
Turvakiellon voi saattaa koko perhettä koskevaksi, tosin se täytyy turvakieltohakemuksessa erikseen pyytää.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Turvakielto DVV:n sivuilla
* Rikosuhripäivystyksen tietosivu yhteystietojen luovutuskielloista
Luokka:Suomen laki