nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Kidukset

Kidukset (lat. branchia}}) ovat vedessä elävien eläinten hengityselimet. Ne ovat tavallisesti runsasverisuonisia ihon tai limakalvon poimuja, joiden ohuiden seinämien kautta tapahtuu kaasunvaihto veren ja ympäröivän veden välillä. 
Alkeellisimmat kidukset ovat rihmamaisia, mutta koska mahdollisimman laaja hengityspinta on edullisin, ovat useimmat kidukset kehittyneet lehti-, sulka-, kampa- tai tupsumaisiksi. Toisinaan ne sijaitsevat peitteettöminä ruumiin pinnalla (monilla nivelmadoilla, äyriäisillä ja sammakontoukilla), toisinaan taas vaipan (monet nilviäiset) tai kiduskansien (kalat) peitossa. Eräillä hyönteistoukilla (suden- ja päivänkorennot) on ns. ilmaputkikidukset, jotka ovat lehtimäiset tai tupsumaiset, runsaasti hienoja ilmaputkia sisältävät iholisäkkeet.
Hengityksen lisäksi kidukset toimivat osmoottisen paineen säätelyssä erittämällä suoloja. Ne osallistuvat myös elimistön pH:n säätelyyn ja typpipitoisten kuona-aineiden eritykseen. Kiduksissa on kemoreseptoreita, jotka mittaavat veren hiilidioksidi- ja happipitoisuutta sekä mekanoreseptoreita, jotka mittaavat kiduksiin kohdistuvaa mekaanista ärsytystä. Näiden reseptorien avulla säädellään hengitystä.
==Lähteet==
* Pieni tietosanakirja: Kidukset
Luokka:Hengityselimistö
Luokka:Kalojen anatomia
Kielioppi

Kielioppi on kielen järjestelmää kuvaileva sääntöjen joukko, joka voidaan kerätä kielen säännönmukaisuuksien pohjalta. Jokaisella kielellä on oma kielioppinsa. Keskeiset osa-alueet ovat kielen äänteistöä koskeva äänneoppi eli fonologia, sanojen taivutusta koskeva muoto-oppi eli morfologia ja lauseiden rakentumista koskeva lauseoppi eli syntaksi. Perinteinen kielioppi ei ota kantaa semantiikkaan eli sanojen merkityksiin, vaan ainoastaan niiden keskinäisiin suhteisiin. Kielioppia tutkii kielitiede.
Kieliopin kuvaus voi olla deskriptiivinen, jolloin se pyrkii neutraalisti kuvaamaan kieltä sellaisena kuin sitä yleisesti käytetään, tai normatiivinen, jolloin se pyrkii ohjailemaan ja neuvomaan, mikä on hyvää kieltä. Normatiivisen kieliopin piiriin kuuluvat kielenhuolto ja oikeinkirjoitus.
Kieliopin kuvauksen historia alkaa antiikin filosofien kielen rakenteeseen liittyvistä pohdiskeluista. Platon katsoi, että sana on idean aineellinen muoto. Noam Chomskyn mukaan kieliopin pitää ensinnäkin kuvailla kielen rakennetta, eli sen pitää eristää kielitieteen "perusyksiköt", ja varsinkin erotella ja luonnehtia lausumat, jotka tietolähteen mukaan käsitetään "kieliopillisiksi" tai "mahdollisiksi". Toiseksi kieliopin pitää täyttää kieliopin luomisessa asetetut vaatimukset, tai jos sellaisia ei ole, olla yksinkertainen ja kompakti.
Suomen kielioppia ja sanojen merkityksiä tutkii muun muassa Kotimaisten kielten keskus (Kotus), joka on valtion kielitieteellinen tutkimuslaitos. Kotuksessa toimiva Kielitoimisto on erikoistunut kielenhuoltoon.
== Katso myös ==
* Suomen kieli
* Kieliopintarkistin
* Kielitiede
* Konstituenttianalyysi
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Ison suomen kieliopin verkkoversio – deskriptiivinen kielioppi
* Kirjoittajan ABC-kortti – kattava sivusto kielen- ja tekstinhuollosta
* Yleiskieli ja sen huoltaminen
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kielitoimisto

Kielitoimisto on yleisessä käytössä oleva nimitys Kotimaisten kielten keskuksen kielenhuolto-osastolle, jonka tehtävänä on huolehtia suomen kielen huollosta. Osasto palvelee yleisöä kielenhuoltoon liittyvissä asioissa ja vastaa suomen kieleen ja suomenkielisiin nimiin liittyviin kysymyksiin. Se tarjoaa muun muassa puhelinneuvontaa, tekstinhuoltoa ja koulutusta. Kielenhuolto-osaston johtajana toimii Salli Kankaanpää. Tätä ennen johtajana oli Pirjo Hiidenmaa.
Kotimaisten kielten keskuksella on lakiin perustuva velvollisuus kehittää ja huoltaa kotimaisia kieliä ilmaisuvälineinä, ja kielenhuolto-osasto vastaa tästä tehtävästä suomen kielen osalta. Kielitoimisto toimii kielenhuoltoviranomaisena, joka ohjaa ja kehittää suomen yleiskieltä.
==Historiaa==
Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran yhteydessä oli toiminut jo vuodesta 1903 kolmimiehinen kielitieteellinen valiokunta. Vuonna 1927 sitä laajennettiin Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kielivaliokunnaksi, ja sen oli määrä ohjata kaikkia suomalaisia oikeakielisyysasioissa. Vuonna 1945 valiokunnan yhteyteen perustettiin kielitoimisto, ja vuonna 1949 kielivaliokunta eli tuolloin kielilautakunta siirrettiin valtion ja Suomen Akatemian alaisuuteen. SKS:n Nykysuomen laitos siirtyi Suomen Akatemian suojiin vuonna 1960 ja kielitoimisto 10 vuotta myöhemmin. Vuonna 1976 perustettiin opetusministeriön alaisuuteen Kotimaisten kielten tutkimuskeskus (Kotus), johon Nykysuomen laitos siirrettiin Suomen Akatemiasta.Räikkälä, Anneli 1995: Menneiltä vuosilta. — Kielikello 1 (27. vsk.), s. 4–5. Keskuksen nimi lyheni vuonna 2012 Kotimaisten kielten keskukseksi.
== Julkaisuja ==
* 
* 
* 
* 
* 
== Lähteet ==
K
Kihlakunnanneuvos

Kihlakunnanneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1946 neljälle kruununvoudille. Vuosien 1918–2013 aikana kihlakunnanneuvoksen arvonimi on myönnetty 37 henkilölle.  
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Kihlakunnanoikeus

Kihlakunnanoikeus oli Suomessa vuoteen 1993 asti alioikeuden nimitys maaseudulla, niin sanottujen vanhojen kaupunkien ulkopuolella, sekä Ruotsissa vuoteen 1971 asti ennen 1910-lukua perustettujen kaupunkien ulkopuolella. Kihlakunnanoikeuden kansliaa kutsuttiin tuomiokunnaksi, sen päällikkönä oli kihlakunnantuomari. 1970-luvulta alkaen kihlakunnanoikeuksiin perustettiin myös käräjätuomarien virkoja. Kihlakunnanoikeuksissa suoritettiin tuomioistuinharjoittelu, eli niin sanottu käräjien istuminen. Harjoittelijan, hovioikeuden auskultantin, virkanimike oli notaari. Notaarista käytettiin vielä 1960-luvun alussa vanhakantaista nimikettä memorialisti, mutta nimikkeestä luovuttiin; eniten siihen törmää aikakautta käsittelevässä kirjallisuudessa, eritoten Mauri Sariolan oikeudenkäyntiromaaneissa.
Noin vuoden kestäneen harjoittelun jälkeen hovioikeus myönsi auskultantille varatuomarin arvonimen.
1970-luvun alkuun asti kihlakunnantuomareilla oli oikeus sportteleihin. He siis perivät itselleen palkkion pöytäkirjoista, lainhuudoista ja kiinnityspäätöksistä. Kihlakunnantuomarin virat olivatkin hyvin tuottoisia ja virkoihin nimitettiinkin usein jopa korkeimman oikeuden jäseniä. Sporttelituloilla maksettiin henkilökunnan palkat ja toimitilojen vuokrat.
Kihlakunnanoikeudessa päätökset tehtiin kokoonpanossa johon kuului puheenjohtajana kihlakunnantuomari, käräjätuomari tai auskultantti sekä vähintään viisijäseninen kunnanvaltuustojen valitsema lautakunta. Lautakunnan jäseniä kutsuttiin lautamiehiksi. Lautamiehelle voitiin myöntää pitkäaikaisen palvelun perusteella herastuomarin arvonimi.
Vuonna 1993 alioikeusuudistuksen myötä kihlakunnanoikeuksista tuli käräjäoikeuksia.
== Katso myös ==
* Kihlakunnankatselmus
* Kihlakunta
* Käräjät
* Käräjäkunta
Luokka:Suomen entiset tuomioistuimet
Kihlakunnansyyttäjä

Kihlakunnansyyttäjä oli yleisen syyttäjän virkanimike Suomessa vuoteen 2019 saakka. 
Aiemmin, ennen vuotta 1993, syyttäjinä toimivat kaupunginviskaalit raastuvanoikeuksissa ja nimismiehet ja apulaisnimismiehet kihlakunnanoikeuksissa. Vuoden 2019 lokakuusta alkaen syyttäjän virkanimike on aluesyyttäjä.
Valtakunnansyyttäjänvirastossa on valtionsyyttäjiä.
Luokka:Oikeuslaitos
Luokka:Oikeusalan ammatit
Kiikalan kirkko

thumb|right|Kiikalan kirkko, sankarihaudat:Kunnia Herralle Taivaan ja maan tämäkin hauta kertovi kirkkauttaan. Vaikka ihminen ei kyllä tajuta voi sitä siunausta minkä kärsimys toi.
Kiikalan kirkko on Salon seurakunnan kirkko Kiikalassa Salossa. Kirkko on Kiikalan seurakunnan kolmas ja se on rakennettu vuonna 1859. Puurakenteinen kirkko on tyyliltään uusgoottilainen pitkäkirkko. Kolminivelinen kellotapuli on vuodelta 1800. Nykyisen kirkon valmistuessa vuonna 1859 kellot siirrettiin siitä kirkon länsitorniin.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*
Luokka:Kiikala
Luokka:Salon kirkkorakennukset
Luokka:Suomen puiset pitkäkirkot
Luokka:Suomen 1850-luvulla rakennetut kirkot
Kiikalan lentokenttä

Kiikalan lentokeskus on Salossa sijaitseva lentokenttä. Se sijaitsee Kiikalannummella Kiikalan Lasikylässä noin 25 kilometriä kaupungin keskustasta ja noin seitsemän kilometriä Kiikalan taajamasta itään. Lentokentällä on kaksi kiitotietä, joista pitempi on 930 metriä ja lyhyempi 600 metriä pitkä.
Kentällä harrastetaan pääsääntöisesti purjelentoa. Pääasiallinen hinaustapa on vintturi. Kenttää käyttää aktiivisesti myös Suomen puolustusvoimat, joka järjestää alueella taisteluharjoituksia. Pääsääntöisesti kentän aluetta käyttävät Kaartin jääkärirykmentti, Suomenlinnan Rannikkorykmentti ja Porkkalan Rannikkopataljoona.
Lentokentällä on myös Ilmatieteen laitoksen sääasema.
Alkujaan lentokenttä rakennettiin talvisodan aikana ruotsalaisin vapaaehtoisvoimin.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Kiikala-säätiö
* VFR Suomi/Finland – Kiikalan lentopaikka
* Lentopaikat.fi – Kiikalan lentopaikka
* Salon Seudun Ilmailukerho
Luokka:Suomen lentopaikat
Luokka:Suomen sodanaikaiset lentokentät
Luokka:Salon rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Salon liikenne
Lentokenttä
Kiikalan vaakuna

Kiikalan kunnanvaakuna on saanut aiheensa paikkakuntalaisten liikanimestä. Kiikalalaisia kutsuttiin leikillisesti ”Kiikalan naurisäijiksi”.
Vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar, ja se vahvistettiin käyttöön 4. tammikuuta 1960. Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä kultainen nauris”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2009 kun Kiikala liittyi Salon kaupunkiin.
== Lähteet ==
* 
Luokka:Suomen entisten kuntien vaakunat
Luokka:Kiikala
Kiilholma

Kiilholma on kylä Pomarkussa. Historialtaan se on yksinäistalo. 
==Luonto==
Kiilholman kylä sijaitsee Pomarkun Isojärven rannalla.
==Historia==
Kiiholman kylän ensimmäinen kruunutila perustettiin 1680-luvulla, mutta tila autioitui nälkävuosien 1695–1697 jälkeen liki 30 vuodeksi. Vuonna 1726 kylässä oli kruununtorpparina Mikko Eliaanpoika.Pomarkun kunnan asutushistoria Tilan nykyinen paritupatyyppinen päärakennus rakennettiin 1880-luvun vaihteessa. Päärakennuksen lisäksi pihapiiriä rajaavat suuri kivinavetta ja jugendtyylinen pienempi asuinrakennus. Kartanon aitat on rakennettu 1700- ja 1840-luvuilla. Ne muodostavat komean talonpoikaisen rakennusryhmän.Satakunnan museo
Kiilholmassa on ollut myös saha, jonka tuotteista suuri osa meni ulkomaanvientiin. Vanhasta Kiilholman eli Vajaniemen höyrysahasta on jäljellä enää luonnonkivestä muurattu konehuone, sillä puurakenteinen saha paloi 1920-luvun lopulla. Palo päätti sahan toiminnan ja konehuonerakennusta on käytetty myöhemmin kesäasuntona, tanssipaikkana ja taidenäyttelytilana.
Joskus myös Kiilholman kartanoksi nimitetyn Kiilholman tilan osti vuonna 1934 Juho Rossi. 2010-luvulla tila toimii toimii lypsykarjatilana ja harjoittaa maatilamatkailua. Tilan talouskeskuksen ja sahan omistajana 2010-luvulla on Juho Rossin tyttären pojantytär Sarianna Särkijärvi. 
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Kiilholman kartanon Facebook-sivut
Luokka:Pomarkku
Luokka:Satakunnan maakunnan kylät
Kiimingin suuralue

Kiimingin suuralue on Oulun kaupungin suuralue. Se muodostettiin 1. tammikuuta 2013, kun Kiimingin kunta lakkautettiin ja liitettiin osaksi Oulun kaupunkia. Suuralue muodostuu entisen Kiimingin kunnan alueesta pois lukien lounaisosa, josta muodostettiin Jäälin suuralue. Suuralueella asuu noin 8 000 ihmistä. Suuralue rajoittuu Jäälin, Kellon, Haukiputaan, Ylikiimingin, Sanginsuun ja Korvensuoran suuralueisiin.
==Kaupunginosat Kiimingin suuralueella==
* Alakylä
* Hannus
* Huttukylä
* Kiiminki
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
Luokka:Oulun suuralueet
Kiinalainen aikakausinimi

Kiinalainen aikakausinimi (perint.: 年號, yksink.: 年号, pinyin: nían hào) oli Kiinan keisarin asettama nimitys osalle hänen hallintokauttaan. Tätä nimeä käytetään viitattaessa johonkin vuoteen kiinalaista kalenteria käyttäen, sillä kiinalainen kalenteri toimii 60 vuoden jaksoissa eikä pelkkä vuoden numero siis riitä. Aikakausinimiä alettiin käyttää Han-dynastian aikana.
Keisarit saattoivat hallintokaudellaan käyttää yhtä tai useampaa aikakausinimeä. Aina kun aikakausinimi vaihtui, vuosien laskeminen aloitettiin uudelleen yhdestä. Niiden aikakausinimien osalta joita ovat käyttäneet useammat keisarit, täytyy myös keisarin tai dynastian nimi mainita vuotta määritettäessä. Kullakin aikakausinimellä on myös merkitys, ikään kuin motto, joka viittaa jollakin tavalla kyseiseen hallintokauteen.
Keisarit Tang-dynastiasta Ming-dynastiaan (Ming-dynastiaa lukuun ottamatta) on helpompaa tunnistaa heidän yksiselitteisistä temppelinimistään. Ming- ja Qing-dynastian keisarit tunnetaan aikakausinimillään, sillä he käyttivät vain yhtä aikakausinimeä hallintokautensa aikana.
Hieman erilaisella nimeämisperiaatteella aikakausinimiä on käytetty myös Japanissa, Koreassa ja Vietnamissa, Japanissa käytetään edelleen. 
== Katso myös ==
* Kiinalainen kalenteri
== Aiheesta muualla ==
* Vertailevia taulukoita kiinalaisista, japanilaisista ja korealaisista aikakausinimistä (japaniksi)
Luokka:Kiinan historia
Kiinankaali

Kiinankaali (salaattikiinankaali) (Brassica rapa Pekinensis-ryhmä, syn. Brassica pekinensis) on lehtivihanneksena käytettävä nauriin lajikeryhmä. Salaattikiinankaalille läheinen lajikeryhmä on pinaattikiinankaali (Brassica rapa Chinensis-ryhmä).
Kiinankaalin lehdissä on paksut mehevät lehtiruodit. Sitä käytetään raakana silppuna salaateissa ja keitettynä tai höyrytettynä useissa itämaisissa ruokalajeissa, muun muassa kevätkääryleiden täytteessä. Kiinankaalin suurimpia käyttäjiä maailmassa ovat korealaiset, joiden kansallisruoassa kimchissä kiinankaali on oleellinen ainesosa.Gastronomie 2/2005
Kiinankaalia alettiin viljellä Kiinassa 400-luvulla. Eurooppaan se on tuotu 1800-luvulla, Suomeen se rynnisti edullisena keskitalven salaattiaineena 1960-luvulla.Raholan syötävät sanat
Prosymidonia sisältävien fungisidien käytön kiinankaaliviljelmillä on todettu saavan aikaan mustia täpliä kaalinlehtiin.http://www.rirdc.gov.au/programs/AFO-Newsletter-76-Nov04.pdf
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Brassica pekinensis 
Luokka:Kaalit
Luokka:Viljeltävät ravintokasvit
Kiinnitys

Kiinnitys tarkoittaa tavallisesti kiinteään omaisuuteen kohdistuvaa, lainhuuto- ja kiinnitysrekisteriin tehtävää merkintää kiinteän omaisuuden käyttämiseksi velan tai muun saamisen vakuutena. Kiinteää omaisuutta (engl. immovable property, real property, immovables) ovat maa-alueet ja vuokraoikeus rakennuksineen, muu omaisuus on irtainta omaisuutta. 
Kiinnityksen kohteena voi olla joko kiinteä omaisuus, johon kiinnityksen hakijalla on lainhuuto tai vaihtoehtoisesti vuokraoikeus rakennuksineen. Tällöin maa-alueen omistaa esim. kaupunki, mutta vuokralainen hallitsee aluetta vuokrasopimuksen perusteella. Alueella sijaitsee usein myös vuokralaisen omistamia rakennuksia.
Ennen kiinnityksen hakemista kiinteistölle on haettava lainhuuto, jolla varmennetaan, että kiinnityksen hakija on todella kiinteistön omistaja. 
Kiinnitystä tarvitaan kiinteistön panttaamista varten, kun omaisuutta halutaan käyttää luoton vakuutena. Vain lainhuudon saanut omistaja voi pantata kiinteistön.
Kiinnitys ja siitä todistukseksi annettu panttikirja ovat voimassa pysyvästi, ellei kiinnitystä erikseen kuoleteta. Kiinteistön kiinnitykset rekisteröidään Maanmittauslaitoksessa, ja voimassa olevat kiinnitykset selviävät rasitustodistuksesta. 
==Lähteet== 
*Maanmittauslaitos: Kiinteistö lainan vakuutena
*Maanmittauslaitos: Vuokraoikeudet
==Aiheesta muualla==
*Maanmittauslaitos
*Lisätietoa vuokraoikeuksien kiinnityksistä Maanmittauslaitoksen sivuilla
Luokka:Rakentamisen normit ja määräykset
Luokka:Kiinteistöoikeus
Luokka:Esineoikeus
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kiinteistön kauppa

Kiinteistön kauppa on kiinteistöä koskeva kauppa. Suomessa kiinteistön kaupassa noudatetaan sopimusvapaudesta poiketen laissa vahvistettua muotomääräistä kauppatapaa. Kiinteistön kauppa ei ole pätevä, jos muotovaatimuksia ei ole noudatettu. Kiinteistön luovutustoimea, jossa vastikkeen pääosan muodostaa toinen kiinteistö, nimitetään kiinteistön vaihdoksi.
Joissain maissa miltei kaikki asunnot ovat määräosuuksia koko kiinteistöstä, myös kerros- ja rivitalohuoneistot. Näin on muun muassa Espanjassa ja Virossa.
==Kiinteistön kauppa Suomessa==
Kiinteistökauppa Suomessa perustuu useisiin lakeihin, joista keskeisin on maakaari. Kaupassa edellytetään kaupanvahvistajaa, joka valvoo kaupan muotovaatimuksia. Kiinteistönvälitysliikkeen toimipisteen johtajilta edellytetään keskuskauppakamarille suoritettu laillistetun kiinteistönvälittäjän tutkinto.
Asuntojen hallintaan oikeuttavien asunto-osakeyhtiöiden osakkeiden kaupan välittäminen ei ole kiinteistön kauppaa, vaikka myös sitä laillistetut kiinteistönvälittäjät ja kiinteistönvälitysliikkeet tekevät. Osakkeet ovat irtaimistoa.
===Muita lakeja===
Muita kiinteistön kauppaan liittyviä lakeja ovat ostajiin ja myyjiin liittyvät lait, joissa määritellään ostajia ja myyjiä sekä näiden toimivaltaisuutta. Tällaisia ovat esimerkiksi lait osakeyhtiöistä, kommandiittiyhtiöistä, avoimista yhtiöistä, säätiöistä, yhdistyksistä sekä holhouksenalaisista tai muuten vajaavaltaisista henkilöistä.
==Katso myös==
* Asuntoesittely
==Aiheesta muualla==
;Kiinteistön kauppa Suomessa
* 
Luokka:Kiinteistöoikeus
Kiinteistöneuvos

Kiinteistöneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1949. Vuosien 1918–2013 aikana kiinteistöneuvoksen arvonimi on myönnetty 145 henkilölle.  
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Kiinteistövero

Kiinteistövero on vuosittain maksettava, kiinteistön omistukseen perustuva vero. Vero voi perustua pelkkään maaomistukseen, rakennuksiin tai näiden yhdistelmään. Yleensä veron suuruus määräytyy kiinteistöomaisuuden markkina-arvon mukaan.
Kiinteistöjen verotus on ehkä parhaiten tunnettu ja tutkittu verotuksen muoto. Sitä on käytetty jo ainakin 3 000 vuotta.
Kiinteistöverotuksen suhteellinen merkitys maailmassa on pienentynyt 1900-luvulta lähtien, sen maksimituotto on saadun kokemuksen perusteella noin 12 % verokertymästä.http://www.fao.org/DOCREP/005/Y4313E/y4313e05.htm
Kiinteistöverotuksen etuja ovat mm. läpinäkyvyys, helppo ymmärrettävyys, pienet hallinnolliset kustannukset ja ennustettavuus. http://www.fao.org/DOCREP/005/Y4313E/y4313e05.htm
Kiinteistöveroa on kritisoitu mm. siitä, että se ei ota huomioon veronmaksajan maksukykyä. Kritiikin mukaan vero kohdistuu pääomaan eikä sen tuottoon. Veron ongelmaksi on esitetty myös se, että eri omaisuuslajeja verotetaan eri tavoin.MTK: Kiinteistöverotusta ei ole perusteltua laajentaa koskemaan metsää eikä maatalousmaata 18.2.2011Järvinen, Erno: Metsätalousmaan kiinteistövero ampuisi suomalaisia omaan jalkaan 15.9.2014
Nordean pääekonomisti Aki Kangasharjun mukaan Suomessa on euromaiden ja Pohjoismaiden korkeimmat asumiskulut. Tähän auttaisi, jos kiinteistövero määräytyisi maapohjan mukaan eikä nousisi, vaikka tontille rakentaisi kuinka paljon kerrosneliöitä tahansa. Tällöin rakentaminen halpenisi ja lisääntyisi ja siksi asumiskulut laskisivat.
==Luonnonsuojelualueen kiinteistövero==
Luonnonsuojelualueita ei ole Suomessa vapautettu kiinteistöverosta, vaikka niistä ei yleensä sitä ole peritty. Yksityiset saattavat joutua maksamaan kiinteistöveroa perustamastaan yksityisestä luonnonsuojelualueesta. Korkeimman hallinto-oikeuden vuonna 2014 tekemässä ennakkopäätöksessä yksityisen omistama, vapaa-ajan asunnon vieressä sijainnut luonnonsuojelualue tulkittiin puistoalueeksi, joka antaa lomarakennukselle suojaavan miljöön. Kun alueella ei ollut harjoitettu metsätaloutta, sille voitiin määrätä kiinteistövero.Heli Saavalainen, Suojelualue meni verolle. Oikeus tulkitsi ennakkotapauksessa yksityisen luonnonsuojelualueen kiinteistöverovelvolliseksi Helsingin Sanomat 25.1.2015 s.A9
==Katso myös==
*Kiinteistövero Suomessa
==Kirjallisuutta==
* 
==Lähteet==
Luokka:Verot
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kiiskilä

Kiiskilä voi tarkoittaa seuraavia:
==Kyliä==
* Kiiskilä, kylä Sievissä
* Kiiskilä, entinen kylä Viipurin maalaiskunnassa
* Kiiskilänkylä, kylä Limingassa.
==Suomalaisia henkilöitä==
* Jaakko Kiiskilä (s. 1976), Seinäjoen kaupunginjohtaja, pesäpalloilija
* Jani Kiiskilä (s. 1989), keihäänheittäjä
* Marja Tahvanainen (o.s. Kiiskilä, 1979–2018), Stella-yhtyeen laulaja
* Reijo Kiiskilä (1964–2002), painonnostaja.
Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Kiiskilä (Viipurin mlk)

Kiiskilä oli kylä Viipurin maalaiskunnassa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla aleella. Nykyisin Kiiskilän alue kuuluu Venäjän Leningradin alueen Viipurin piiriin, mutta alueella ei ole asutusta. Kiiskilä sijaitsi Viipurin maalaiskunnan länsiosassa Vahvialan vastaisella rajalla. Sen naapurikyliä olivat Viipurin maalaiskunnan alueella Vahvaniemi, Piispansaari, Porkansaari ja Ahokas. Kylässä sijaitsee Kiiskilän kartano.
== Asutus ==
Kiiskilä sijaitsi Viipurin maalaiskunnan länsirajalla Viipurinlahden rannalla. Kylän pohjoisosan kautta kulki valtatie 7. Vuonna 1937 Kiiskilässä oli 49 asukasta. Kiiskilän koulupiiriin kuuluvissa pikkukylissä oli asukkaita samana vuonna seuraavanlaisesti: Kärki 38, Lahti 23, Vahvaniemi 6 ja Mälkki 62 asukasta.Lakio 1982, s. 264–265. Kiiskilässä oli kansakoulu ja Viipurin Osuusliikkeen myymälä.Kuujo 1982, s. 333. Kylässä toimi nuorisoseuraKuujo 1982, s. 387. ja marttayhdistys (per. 1934).Lakio 1982, s. 295. Vuonna 1937 Kiiskilässä oli 622 ha metsää, 83 ha peltoa ja 25 ha niittyä.Lakio 1982, s. 269 ja 273.
== Kansakoulu ==
Kiiskilän kansakoulupiiri käsitti Kiiskilän lisäksi Ahokkaan, Haan, Kärjen, Lahden, Mälkin, Porkansaaren, Rasalahden ja Vahvaniemen kylät sekä osia Hapenensaaren kylästä.Kuujo 1982, s. 377. Vuonna 1939 Kiiskilän kansakoulussa oli 3 opettajaa ja 87 oppilasta.Kuujo 1982, s. 375.
== Historia ==
Talvisodan aikana Kiiskilän asukkaat evakuoitiin muualle Suomeen. Moskovan rauhassa Viipurin maalaiskunta Kiiskilä mukaan lukien siirtyi Neuvostoliitolle. Jatkosodassa luovutetut alueet valloitettiin takaisin vuonna 1941 ja kyläläiset pääsivät palaamaan koteihinsa. Uusi evakuointi oli kuitenkin edessä kesällä 1944.
== Lähteet ==
*
=== Viitteet ===
Luokka:Viipurin maalaiskunnan kylät
Kiitäjälinnut

Kiitäjälinnut eli kirskulinnutRariteettikomitea: Suomessa tavatut lintulajit BirdLife Suomi. Haettu 29.11.2010 (Apodiformes) on lintulahko. Sen tieteellinen nimi tarkoittaa ’ilman jalkoja’, sillä lintujen pienet ja vahvakyntiset jalat soveltuvat huonosti kävelemiseen. Lentäessään kiitäjälinnut pitävät jalkojaan lähellä ruumistaan, jolloin ne vaikuttavat lähes jalattomilta. Varsinkin kiitäjät viettävät lähes koko elämänsä ilmassa. Kolibrit puolestaan ovat ainoita lintuja, jotka pystyvät lentämään paikallaan tai jopa taaksepäin niiden kapeiden siipien lyödessä 15–80 kertaa sekunnissa.
Nykyiset kiitäjälinnut jakaantuvat kolmeen heimoon:BirdLife Suomen arkisto (2000): Lahkot, heimot ja niiden lajimäärät Luettu 6.4.2011 kiitäjiä on 67 lajia, puukiitäjiä eli töyhtökirskujia neljä ja kolibreja 325–340 lajia. Suomessa ainoana vakituisena lajina esiintyy tervapääsky (Apus apus). Suurharvinaisuuksina on lisäksi tavattu alppikiitäjä (Apus melba), vaaleakiitäjä (Apus pallidus), häätökiitäjä (Apus caffer) ja piikkipyrstökiitäjä (Hirundapus caudacutus).
== Lähteet ==
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kilometri

Kilometri (; lyhennettynä km) on pituusyksikkö metrijärjestelmässä. Se on tuhat metriä. Kilo on SI-järjestelmän etuliite, joka tarkoittaa tuhatkertaista. Kilometri on muun metrijärjestelmän ohella yksi maailman käytetyimmistä mittayksiköistä. 
== Suhde muihin mittayksiköihin ==
* ≈ 0,621 mailia
* ≈ 1 094 jaardia
* ≈ 3 281 jalkaa
* ≈ 0,540 meripeninkulmaa
==Lähteet==
Luokka:Pituusyksiköt