nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Thorsten Brakel

Thorsten Brakel (21. toukokuuta 1862 Pirkkala – 22. elokuuta 1943 Helsinki) oli suomalainen konsuli ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Brakel Thorsten Viitattu 5.5.2021.
Brakelin vanhemmat olivat everstiluutnantti Karl Gustaf Brakel ja Alexandrine Emelie Federley. Hän tuli ylioppilaaksi Helsingissä ja toimi tilanisännöitsijänä Pirkkalassa. Brakel oli myös Portugalin varakonsuli ja Espanjan konsuliagentti Tampereella. 
Brakel oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, ss. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, ss. 795-804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1862 syntyneet
Luokka:Vuonna 1943 kuolleet
Thure Möller

Thure William Möller (21. lokakuuta 1859 KokkolaAikalaiskirja 1934 s. 454 (Viitattu 2.12.2018) – 23. maaliskuuta 1937 HelsinkiYlioppilasmatrikkeli 1853–1899 (Viitattu 2.12.2018)) oli lääkäri ja anatomian tutkija, joka sai ylimääräisen professorin arvonimen.Kuka kukin oli (Viitattu 2.12.2018)75-vuotias. Professori Thure W. Möller. Helsingin Sanomat, 21.10.1934 s. 12. 
Thure William Möllerin vanhemmat olivat käräjänotaari Thure Möller ja Maria Emilia Drake ja puoliso vuodesta 1900 Wiwi Sofia Lojander (k. 1955). Möller tuli ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1876 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1883 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1893. Kirurgian ja lääketieteen tohtoriksi hän väitteli 1897. Möller toimi Helsingin yliopiston anatomian laitoksen assistenttina 1893–1900 ja dosenttina 1899–1900. Anatomian apulainen hän oli vuodesta 1900 vuoteen 1926, jolloin hän jäi eläkkeelle. Möller oli myös yliopiston voimistelulaitoksen opettaja 1902–1926 ja hoiti anatomian professuuria eri aikoina 1901–1909. Hän sai ylimääräisen professorin arvonimen vuonna 1914.
==Lähteet==
Luokka: Suomalaiset lääkärit
Luokka: Suomalaiset anatomit
Luokka: Suomalaiset professorin arvonimen saaneet
Luokka: Vuonna 1859 syntyneet
Luokka: Vuonna 1937 kuolleet
Tiede (lehti)

Tiede (vuoteen 1999 Tiede 2000) on suomalainen tieteen aikakauslehti, jota on julkaistu vuodesta 1980 lähtien. Lehteä julkaisee Tieteen tiedotus ry ja kustantaa Sanoman tytäryhtiö Sanoma Media Finland. Tieteen päätoimittaja on Jukka Ruukki. Vuodessa ilmestyy nykyisin 14 numeroa.
Lehti kertoo laaja-alaisesti tieteen saavutuksista, meneillään olevista tutkimuksista ja tulevaisuuden tavoitteista. Vakiopalstoja ovat uutisosion lisäksi muun muassa Omat Sanat, Tiede vastaa ja Kuva-arvoitus. Jokaisessa lehdessä on useampia pidempiä artikkeleita, jotka ovat yleensä asiantuntijoiden kirjoittamia. Lehdessä on myös oma lukijoiden kysymyspalsta. Vastaajat vaihtelevat kysymyksen mukaan, koska jokaiseen kysymykseen vastaa kyseisen aihepiirin asiantuntija. Vanhat kysymykset vastauksineen ovat nähtävillä lehden nettitietokannassa. 
Tiede-lehden verkkosivuilla on uutisia tiedemaailman tapahtumista ja blogeja. Sivuilla on myös vuoden 2000 jälkeen julkaistujen lehtien artikkeleita, uutisia ja lukijakysymyksiä. Sivuilla on myös keskustelupalsta. Palstalle rekisteröityminen ei vaadi lehden tilaamista.
== Kirjallisuutta ==
* 
== Aiheesta muualla ==
* Tiede-lehden kotisivu.
Luokka:Suomalaiset aikakauslehdet
Luokka:Sanoma Media Finland
Luokka:Media-alan tuotemerkit
Tiedekunta

Tiedekunta on yliopiston hallinnollinen yksikkö, joka kokoaa yhteen lähekkäisten tieteenalojen laitokset. Sitä johtavan professorin työnimike on dekaani.
Tiedekunnan ylin päätöksiä tekevä elin on yliopistosta riippuen nimeltään tiedekuntaneuvosto, osastoneuvosto tai tiedekunnan johtokunta. Se noudattaa ns. kolmikantamallia, jossa tietty osuus paikoista on varattu tiedekunnan professoreille, tietty osuus muille henkilökunnan jäsenille ja tietty osuus perustutkinto-opiskelijoille. Sen toiminnasta säädetään yliopistolain 22 §:ssä ja yliopistojen hallintojohtosäännössä.
Tiedekuntatasolla päätetään mm. uusien opiskelijoiden valintaperusteista, tutkintovaatimuksista sekä laitosten rahoitusosuuksista. Tiedekunta päättää myös väitöskirjojen hyväksymisestä.
Luokka: Yliopisto
Tiedon hankkimisen menetelmät

Tiedon hankkimisen menetelmiä tai käsitysten muodostamisen menetelmiä voidaan erotella useita erilaisia. 
Charles S. Peirce erotti 1877 ilmestyneessä artikkelissaan neljä erilaista tiedonhankintatapaa tai tapaa käsitysten muodostamisessa. Näitä ovat jääräpäisyyden menetelmä, arvovallan menetelmä, a priori -menetelmä ja tieteellinen menetelmä. 
1) itsepäisyyden menetelmässä pidetään itsepintaisesti kiinni omista käsityksistä piittaamatta arvostelusta
2) auktoriteetin menetelmässä pitäydytään johonkin auktoriteettiin ja toistellaan sitä, mitä jokin arvovaltainen taho on sanonut
3) intuitiivisessa menetelmässä uskotaan, että järjen avulla voidaan nähdä välittömästi ja selkeästi totuuksia ilman havainnon tai todistelun apua
4) varsinaisen tieteellisen menetelmän tunnusmerkkejä ovat puolueettomuus, julkisuus ja itsensä korjaavuus. 
Tieteellinen menetelmä, jossa tietoa tavoitellaan epädogmaattisesti, arvostelevasti ja julkisesti koeteltavin havainnoin, on sen kannattajien mielestä tehokkain ja järkiperäisin käsitysten muodostamisen menetelmä. Peirce korosti itseäänkorjaavan tieteellisen menetelmän ylivertaisuutta ”itsepäisyyden”, ”arvovallan” ja ”apriorisen” käsitysten muodostamisen menetelmään nähden.Samaa aihetta käsittelee 
Tiedon hankkimisen menetelmiä tutkii filosofiassa tieto-oppi. Tieto-oppi eli tietoteoria liittyy niihin tapoihin, joilla hyväksyttyjä käsityksiä oikeutetaan ja perustellaan.Koskinen 2003 W. V. O. Quinen käsitteistön mukaan kyse on ”totuuden etsimisen tekniikasta” (Quine 1998, s. 665). 
== Katso myös ==
* Koeteltavuuden periaate
== Lähteet ==
Luokka:Tietoteoria
Tiedon taloustiede

Tiedon taloustiede tarkastelee tiedon merkitystä yhteiskunnallisissa järjestelmissä, niin menneen toiminnan tuotoksena kuin tulevan määrittäjänäkinLeppälä (2012) viittaa Bouldingiin (1966). .
==Kirjallisuutta==
* Boulding, K. 1966, The Economics of Knowledge and the Knowledge of Economics. American Economic Review 56, 1–13.
* Foray, D. 2004. The Economics of Knowledge. The MIT Press, Cambridge, Massachusetts.
* Hayek, F. 1945. The Use of Knowledge in Society. American Economic Review 35(4), 519-530.
* Leppälä, S. 2012. Tiedon taloustieteellinen analyysi. Kansantaloudellinen aikakauskirja 108(2), 223-225.
* 
* Shapiro, C. & Varian, H. 1999. Information Rules: A Strategic Guide to the Network Economy. Harvard Business School Press, Boston, Massachusetts.
== Lähteet ==
Luokka:Informaatio
Luokka:Taloustiede
Tiedonsaantivapaus

Tiedonsaantivapaus viittaa sananvapauden turvaamiseen internetissä ja tietotekniikassa yleensä. Tiedonsaantivapauteen liittyy myös sensuuri informaatioteknologian yhteydessä, esimerkiksi mahdollisuus rajoittaa pääsyä internetin verkkosivuille.
Tiedonsaantivapaus on sananvapauden laajennos. Tiedonsaantivapaus on kansainvälisessä oikeuskäytännössä tunnustettu ihmisoikeus, jonka nykyään katsotaan kattavan kaikki ilmaisukanavat. Tiedonsaantivapaus kattaa paitsi viestin sisällön, myös käytettävän median. Tiedonsaantivapaus voi myös viitata yksityisyydensuojaan internetissä. Kuten sananvapaus, myös yksityisyydensuoja on perusihmisoikeus ja tiedonsaantivapaus on laajennos tästä oikeudesta. 
==Aiheesta muualla==
*Tietopyyntö
luokka:Ihmisoikeudet
Tiedostamaton

Tiedostamaton (tai tiedostumaton tai alitajuinen) on käsite, joka yksinkertaisesti ja väljästi ajateltuna näyttäisi suoraviivaisesti selittävän mielen piirteitä, joista emme ole suoraan tietoisia tai joita emme suoraan havaitse. Syvempi tutkiminen paljastaa kuitenkin, että asia on erittäin monimutkainen tietoisuuden kehittymisen eli emergenssin osalta.
Niin monta ideaa ja teoriaa on esitetty aikojen saatossa ja niin paljon eri selitykset tiedostamattomasta ajattelusta poikkeavat toisistaan, että voi helposti tukea behavioristien päätöstä, että tutkitaan vain erilaisia tapoja, joita ärsyke–vaste-parit tuottavat eikä spekuloida tiedostumattomilla ja tietoisilla mielentiloilla. Vielä nykyäänkin psykologiassa vallitsee perustavanlaatuinen erimielisyys siitä, minkälainen tiedostumaton mieli voisi olla tai onko sellaista ylipäätään olemassa. Akateemisen psykologian ulkopuolella (ns. pop-psykologian piirissä) tiedostumattomalla mielellä ajatellaan olevan useita ominaisuuksia aina animalistisesta ja infantiilista (lapsenomaisesta) superälykkääseen ja mystiseen.
Mieli voidaan jakaa tietoiseen ja tiedostamattomaan niin että tietoinen mieli ohjaa keskittyvää toimintaa ja tiedostumaton mieli on taustalla pyöriviä automaattisia prosesseja. Esimerkiksi Mihály Csíkszentmihályi kuvaa flow-teoriassaan syvällistä oppimista nelivaiheiseksi prosessiksi. Olemme ensin tiedostamattomasti epäpäteviä, sitten tiedostamme epäpätevyytemme, oppiessamme asian tulemme tiedostavasti päteväksi, kunnes toistuvien onnistumisten kautta tulemme tiedostamattomasti päteviksi. 
Esimerkkinä voi käyttää vaikkapa auton ajamista. Taitava kuljettaja ajaa kuin transsissa, usein tiedostamatta ajavansa. Ajon päätyttyä tietoinen mieli voi havahtua huomaamaan kuljettajan saavuttaneen määränpäähänsä. Juuri ajamista opetteleva henkilö taas on tuskallisen tietoinen ajamisen jokaisesta motorisesta alitehtävästä.
Myös useiden biologisten prosessien, kuten hengityksen, tasapainon säilyttämisen ja ruoansulatuksen, voidaan katsoa toimivan alitajunnan ohjaamana. Alitajunnan rooli on kiistanalainen, sillä mm. biologia kutsuu näitä toimintoja autonomisen hermoston toiminnoiksi.
==Lähteet==
* 
* 
== Katso myös ==
* alitajunta
* tietoisuus
* hypnoosi
* transsi
Luokka:Neuropsykologia
Luokka:Mielenfilosofia
Luokka:Tietoisuustutkimus
Tiedotus- ja suhdetoiminta

Tiedotus- ja suhdetoiminta (PR, public relations) on yksi markkinointiviestinnän muoto, jolla pyritään kehittämään yhteistyötä yrityksen ja sen sidosryhmien välillä. Tiedotus- ja suhdetoiminta voidaan jakaa ulkoiseen tiedottamiseen ja sisäiseen tiedottamiseen. Ulkoisessa tiedottamisessa hoidetaan suhteita yrityksen ulkopuolisiin sidosryhmiin.
Sisäisellä suhdetoiminnalla panostetaan yrityksen sisäisiin sidosryhmiin ja sen tavoitteena voi olla myönteisen yrityskuvan luominen, henkilöiden sitouttaminen yritykseen, ilmapiirin parantaminen yrityksessä jne.
== Lähteet ==
*Joensuun yliopisto
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tieteellinen tieto

Tieteellinen tieto on perusteltua ja järjestelmällistä tietoa. Tieteellinen tieto eroaa tässä suhteessa arkikäsityksistä. 
Tieteelliselle tiedolle tai tieteellisille tietoteorioille on asetettu ehtoja, joiden täyttyminen vasta oikeuttaa tiedon pitämiseen tieteellisenä. Tieteenfilosofi Oiva Ketonen on esittänyt kolme tällaista ehtoa: 
# Tieteellisen tiedon on oltava perusteltua ja perustelun tulee olla julkista, jolloin kuka tahansa vastaavan koulutuksen saanut voi sen ymmärtää. 
# Tieteellisessä tiedossa keskitytään olennaisiin asioihin epäolennaisten sijaan. 
# Tieteelliselle tiedolle on ominaista tiedon korjautuvuus. Tämän mukaan tieteellinen tieto on aina alustavaa tietoa. Tieteellinen tieto ei esittäydy lopullisen totuuden vaatimuksin.
Väitöskirjan tulee sisältää uutta tieteellistä tietoa.
== Katso myös ==
* Tiedon hankkimisen menetelmät
* Tieteellinen ajattelu
== Lähteet ==
== Kirjallisuutta ==
* 
Luokka:Tieteenfilosofia
Luokka:Tietoteoria
Tietojenkäsittely

Tietojenkäsittely ( tai information processing) on tiedon keräämistä, muokkaamista, varastoimista ja jakamista. Tietojenkäsittely voi olla manuaalista tai automaattista; edellisessä tapauksessa tietoa käsitellään käsin tai yksinkertaisilla välineillä, kun taas jälkimmäisessä tapauksessa tietojenkäsittelystä on olemassa selkeät säännöt, joita välineet osaavat itsestään noudattaa. 
Automaattiseen tietojenkäsittelyyn käytetyt välineet muodostavat ATK-järjestelmän. Atk-järjestelmään kuuluvat toisaalta laitteisto (hardware), eli laitteet, jotka tietoa käsittelevät ja toisaalta ohjelmisto (software), joka ohjaa laitteiston toimintaa käyttäjien antamien käskyjen mukaisesti. Lisäksi ATK-järjestelmään lasketaan joskus mukaan myös mahdolliset laitteiden ja ohjelmistojen toiminnasta vastaavat käyttäjät.
==Opetus Suomessa==
Suomessa tietojenkäsittelyn tutkintoon (tradenomi (AMK)) johtavaa koulutusta tarjotaan seuraavissa ammattikorkeakouluissa. 
*Haaga-Helia ammattikorkeakoulu (Helsinki)
*Hämeen ammattikorkeakoulu (Hämeenlinna) 
*Jyväskylän ammattikorkeakoulu
*Lahden ammattikorkeakoulu
*Lapin ammattikorkeakoulu
*Laurea-ammattikorkeakoulu
*Mikkelin ammattikorkeakoulu 
*Karelia-ammattikorkeakoulu (Joensuu)
*Kajaanin ammattikorkeakoulu 
*Satakunnan ammattikorkeakoulu 
*Tampereen ammattikorkeakoulu 
*Turun ammattikorkeakoulu 
*Oulun ammattikorkeakoulu 
*Vaasan ammattikorkeakoulu 
*Ammattikorkeakoulu Novia 
==Katso myös==
* Tietojenkäsittelytiede
* Tietotekniikka
* Tietojärjestelmä
Luokka:Tietotekniikka
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Tietojärjestelmä

Tietojärjestelmä on ihmisistä, tietojenkäsittelylaitteista, tiedonsiirtolaitteista ja ohjelmistoista koostuva järjestelmä, jonka tarkoituksena on tietojen käsittelyn avulla tehostaa tai helpottaa jotain toimintaa tai tehdä se ylipäätään mahdolliseksi. Käsitteenä tietojärjestelmä on siis laajempi ja monitahoisempi ilmiö kuin tietokoneohjelma tai -ohjelmisto, joiden synonyyminä sitä usein käytetään.
Esimerkiksi kirjaston lainausjärjestelmä on tietojärjestelmä, joka koostuu kirjaston virkailijoista, asiakkaista, erilaisista lomakkeista, tietokoneista, tietokannasta, tietokoneohjelmista jne. Asiakas voi vaikkapa täyttää kaukolainapyynnön paperilomakkeelle ja virkailija syöttää siitä tarpeelliset tiedot koneelle. Tietokoneohjelma toimittaa kaukolainapyynnön sellaiseen kirjastoon, jossa kirja on saatavissa ja ilmoittaa siitä kyseisen kirjaston virkailijalle, joka hakee halutun kirjan hyllystä ja postittaa sen asiakkaan omaan kirjastoon. Saapuneesta kaukolainasta lähtee ilmoitus asiakkaalle esimerkiksi sähköpostitse tai postikortilla ja asiakas voi noutaa tilaamansa kirjan omasta kirjastostaan.
Tietojärjestelmän rakentaminen on osa systeemityötä. Sen rakenteen kuvaa sen arkkitehtuuri.
==Katso myös==
* Tietojärjestelmätiede
* Tietojenkäsittely
* Tietojenkäsittelytiede
* Tietotekniikka
*
Tietokannan hallintajärjestelmä

Tietokantajärjestelmä (DBMS, ) on ohjelmisto, jolla voi käsitellä, hallita, hakea ja tallentaa tietokantaan säilöttyä tietoa. Tietokannan tietomalli voi käyttää esimerkiksi relaatiomallia, oliomallia, hierarkista mallia tai verkkomallia, ja sisältää elektronista dataa loogisesti jäsenneltynä. Tietokantajärjestelmistä käytetään lyhenteitä kuten RDBMS ja OODBMS tai ORDBMS.
Sulautettu tietokanta on teknologia, jossa tietokannan hallintajärjestelmä rakennetaan sovellusohjelmaan eikä erillisenä työkaluna: tämä myös piilottaa tietokannan loppukäyttäjältä.
Muistitietokanta on pääasiassa tietokoneen muistia tallennukseen käyttävä tietokanta, jota käytetään kun vasteaika on kriittinen.
== Etuja ==
* Toiston kontrollointi
* Käyttöoikeuksien jakaminen
* Erilaisten käyttöliittymien mahdollistaminen 
* Tietokannan eheyssääntöjen valvominen (katso ACID)
* Tietokannassa olevien tietojen suhteiden esittäminen
=== Hierarkisen mallin tietokantajärjestelmiä ===
* Information Management System
=== Verkkomallin tietokantajärjestelmiä ===
* Integrated Data Store
=== Relaatiotietokantajärjestelmiä ===
*DB2
*MySQL
*Oracle
*PostgreSQL
*SQL Server
*System R
=== Oliotietokantajärjestelmiä ===
*Db4o
== Katso myös ==
*Kolmitasoarkkitehtuuri
* ACID
* NoSQL
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
*
Tietokantasovellus

Tietokantasovellus () on tietokannan hallintaan tarkoitettu sovellusohjelma. Tietokantasovelluksia on hyvin monenlaisiin tarpeisiin, pienistä käyttäjän apuohjelmista, kuten osoitekirjasta, valtaviin suuryrityksen laajuisiin järjestelmiin esimerkiksi taloushallinnon tarpeisiin. 
Termillä "tietokantasovellus" yleensä viitataan ohjelmistoon, joka tarjoaa käyttöliittymän tietokantaan. Ohjelmistoa joka tosiasiassa hoitaa tiedon varastoinnin kutsutaan yleensä tietokannan hallintajärjestelmäksi (TKHJ, eng. database management system, DBMS) tai jos se on sulautettu ohjelmistoon tietokantamoottoriksi (database engine).
Esimerkkejä tietokantasovelluksista ovat muun muassa Microsoft Access, dBASE, FileMaker ja (jollakin asteella) HyperCard.
== Katso myös ==
* Tietokannan hallintajärjestelmä
Luokka:Ohjelmistot
Tietokonepila

Tietokonepila on pila, joka liittyy tietokoneohjelmistoihin tai itse tietokonelaitteistoon. Näistä joidenkin tarkoituksena on nöyryyttää tai olla koomisia.
== Albino Blacksheep ==
Albino Blacksheep (albinoblacksheep.com) on tunnettu Flash-sivusto, joka sisältää kaikkea tietokonepilaa.
== Katso myös ==
* Šokkisivusto
Luokka:Musta huumori
Luokka:Internet-huumori
Luokka:Kepposet
Tietoliikenneanalyysi

Tietoliikenneanalyysi on prosessi, jolla tarkastellaan siepattuja viestejä. Sen tavoitteena on tehdä johtopäätöksiä viestinnässä esiintyvistä ilmiöistä. Sitä voi tehdä jopa silloin kun viestit ovat salattuja ja murtamattomia. Yleisesti, mitä suurempaa viestimäärää tarkastellaan sitä enemmän voidaan päätellä liikenteestä. Tietoliikenteen analysointia voidaan harjoittaa sotilastiedustelussa, vastavakoilussa tai elämäntapa seurannassa ja on yksi huolenaihe kyberturvallisuudessa.
Tietoliikenneanalyysia voi helpottaa siihen tarkoitetut tietokoneohjelmistot. Kehittyneisiin tietoliikenneanalyysimenetelmiin saattaa sisältyä useita sosiaalisen verkostoanalyysin muotoa.
==Katso myös==
* ECHELON
* Signaalitiedustelu
* Sosiaalinen verkosto
* Teletunnistetietojen säilyttäminen
Luokka:Tiedustelu
Luokka:Salakirjoitustekniikka
Luokka:Tietoliikenne
Luokka:Tietoturva
Tietoliikenneverkko

Tietoliikenneverkko on laitteista ja niiden välisistä viestiyhteyksistä koostuva verkko, jota käytetään informaation välittämiseen. 
Tietoliikenneverkkoja ovat esimerkiksi:
* tietokoneverkot, kuten Internet
* perinteiset puhelinverkot sekä matkapuhelinverkot
* kaukokirjoitinverkot
* ilmailussa käytettävä ACARS-verkko
== Katso myös ==
* Tietoliikenne
Luokka:Dataliikenne
Luokka:Tietoliikenne
Tietomurto

Tietomurrolla tarkoitetaan oikeudetonta murtautumista tietojärjestelmään. Tietomurto. Kielitoimiston sanakirja. Viitattu 3.12.2021. Tietomurroissa voidaan hyödyntää teknologian haavoittuvuuksia tai käyttäjän toimia. Tietomurrot voivat kohdistua muun muassa yrityksiin tai yksityishenkilöihin.Data Breach. Kaspersky. Viitattu 3.12.2021.
== Tietomurto rikoslaissa ==
Tietomurto on Suomen rikoslain 38 luvun 8 §:n mukaan rangaistava teko. 
Tietomurrosta tuomitaan se, joka käyttämällä hänelle kuulumatonta käyttäjätunnusta taikka turvajärjestelyn muuten murtamalla oikeudettomasti tunkeutuu tietojärjestelmään, jossa sähköisesti tai muulla vastaavalla teknisellä keinolla käsitellään, varastoidaan tai siirretään tietoja, taikka sellaisen järjestelmän erikseen suojattuun osaan. Tietomurrosta tuomitaan myös se, joka tietojärjestelmään tai sen osaan tunkeutumatta teknisen erikoislaitteen avulla tai muuten teknisin keinoin turvajärjestelyn ohittaen, tietojärjestelmän haavoittuvuutta hyväksi käyttäen tai muuten ilmeisen vilpillisin keinoin oikeudettomasti ottaa selon tietojärjestelmässä olevasta tiedosta. Tietomurrosta tuomitaan sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi. Syyteoikeus tietomurrosta vanhentuu viidessä vuodessa. Tietomurrosta tuomitun maksettavaksi määrätään usein lisäksi huomattava vahingonkorvaus. Jo tietomurron yritys on rangaistava teko.
Jos tietomurto tehdään osana järjestäytyneen rikollisryhmän toimintaa tai erityisen suunnitelmallisesti ja tietomurto on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä, rikoksentekijä on tuomittava törkeästä tietomurrosta sakkoon tai vankeuteen enintään kolmeksi vuodeksi.	
== Katso myös ==
*Identiteettivarkaus
== Lähteet ==
*Suomen rikoslain 38 luku 8 §
=== Viitteet ===
 
Luokka:Tietotekniikkarikollisuus
Luokka:Rikokset
Tietoresurssit

Tietoresurssit ovat aineettomia organisatoorisia resursseja, jotka luokitellaan henkilöstöresursseihin, rakenneresursseihin ja suhderesursseihin.
Henkilöstöresursseilla tarkoitetaan sisäisiä sidosryhmiä, kuten esimiestä ja työntekijää, ja heidän ominaisuuksiaan, eli tietoa, kykyjä, taitoja, kokemuksia ja innovatiivisuutta. Niistä on tulossa kriittisiä resursseja organisoinnille, etenkin koska ne edistävät kykyä reagoida ja sopeutua muuttuvaan ympäristöön. 
Rakenneresurssit koostuvat kaikista niistä asioista, jotka jäävät organisaatioon, kun työntekijät ovat poistuneet rakennuksesta ja ovat jollain tavalla organisaation omistuksessa tai hallinnassa. Rakenneresursseihin sisältyy henkinen omaisuus ja infrastruktuuriresurssit. Immateriaalioikeudet ovat yrityksen omistuksessa ja lain suojaamia, ja niihin sisältyy patentteja, tavaramerkkejä ja tekijänoikeuksia. Infrastruktuuriset resurssit koostuvat organisaation ominaispiirteistä, kuten menetelmistä ja menettelytavoista, ja yksilöille tarjottavista organisointikonteksteista strategisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Siksi rakenteellisiin resursseihin kuuluvat muun muassa kulttuuri, prosessit, rutiinit sekä tieto- ja verkottumisjärjestelmät. 
Suhderesursseihin kuuluvat organisaation tuotemerkki ja imago markkinoilla sekä suhteet ulkoisiin sidosryhmiin (kuten hallitus, asiakkaat), yhteistyökumppanit ja jälleenmyyjät, toimittajat, asukkaat jne.). Organisaatiot eivät aina omista joitakin näistä resursseista, vaan ne ovat merkittäviä ja hallintaa vaativia suhteita. 
Tietoresurssien luokittelua näihin kolmeen osaan kutsutaan henkiseksi pääomaksi ja se on kehys tietoresurssien ja niihin liittyvien elementtien ymmärtämiseen. Tästä seuraa, että tietoresurssien ja henkisen pääoman käsitteet käsittävät kaikenlaiset aineettomat organisaation lähteet, jotka voivat olla joko muodollisesti omistettuja, käytettyjä tai epävirallisesti käyttöön otettuja ja mobilisoituja.
== Katso myös ==
* Tiedon taloustiede
* Tietojohtaminen
== Lähteet ==
Luokka:Organisaatiot
Tietotekniikan pääosasto

Tietotekniikan pääosasto (DG-DIGIT) on Euroopan komission pääosasto, joka vastaa digitaalisista palveluista, jotka tukevat muita komission pääosastoja ja EU:n toimielimiä niiden päivittäisessä työssä ja auttavat jäsenvaltioiden julkishallintoja yhteistyön tehostamisessa.
Pääosaston poliittisena johtajana toimii Von der Leyenin komission budjetista ja hallinnosta vastaava komissaari Johannes Hahn. Pääosaston pääjohtajana toimii ruotsalainen Gertrud Ingestad ja varapääjohtajana portugalilainen Mario Campolargo.
== Lähteet ==
Luokka:Euroopan komission pääosastot
Tietotekniikkarikollisuus

Tietotekniikkarikollisuus eli tietokonerikollisuus on rikollisuuden laji, johon liittyy tietokoneen tai tietoliikenneverkkojen käyttö.
Britannian hallituksen laskelmien mukaan tietokonerikollisuus aiheuttaa maalle vuosittain 32,4 miljardin euron vahingot. Tästä summasta aineettoman omaisuuden varkaudet muodostavat 11 miljardia ja teollisuusvakoilu yhdeksän miljardia euroa. Muu osuus koostuu muun muassa internetpetoksista, identiteettivarkauksista, kiristämisestä ja talousrikoksista.
Yksi tietotekniikkarikoksien laji ovat tietokonevirukset. Lisäksi tapahtuu pankki- ja luottokorttitietoihin liittyviä huijauksia. Suomessa pankkikortit edellyttävät erillistä, tietoverkon ulkopuolella lähetettävää avainlukutunnuskortin avainlukua. Näin pankkikorttitietoihin liittyvää ongelmaa ei koeta Suomessa yhtä laajaksi kuin niissä maissa, joissa vastaavaa käytäntöä ei ole. Yhdysvalloissa esimerkiksi kauppaketju TJX:ltä joutui vääriin käsiin 45 600 000 luotto- tai maksukortin numeroa.
==Kirjallisuutta==
* 
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
*