nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Alhaisi

Alhaisi on Salon kaupunginosa. Alue rajoittuu Perniöntiehen, Kirjolankatuun ja rantarataanSalon kaupungin kartta, johon on merkitty kaupunginosien rajat ja numerot; lisäksi erillinen lista kaupunginosien nimistä..
==Palvelut==
Alueella sijaitsevat Tyksin Salon sairaala, Salon pääterveysasema, Salon kaupan ja terveyden ammattioppilaitos, Alhaisten koulu ja Hakastaron koulu.
==Lähteet==
Luokka:Salon kaupunginosat
Alikapteeni

Alikapteeni () oli vuodesta 1798 käytössä ollut Venäjän keisarillisessa armeijassa luutnantin ja kapteenin arvojen väliin sijoittunut sotilasarvo, jota Saksassa on vastannut lähinnä yliluutnantti, ja myöhemmin puna-armeijassa vanhemman luutnantin arvo. Arvo oli rankijärjestelmässä sijalla kymmenen, vuodesta 1884 sijalla yhdeksän. Ratsuväessä käytettiin vastaavasti aliratsumestarin arvoa. Ratsumestari yleensä tarkoitti kapteenin arvoista sotilasarvoa.
Nimitystä alikapteeni on käytetty Suomen suuriruhtinaskunnan armeijassa arvon alkuperäisenä käännöksenä sekä Venäjän keisarikunnan armeijassa palvelleiden sotilasarvon suomenkielisenä käännöksenä. Suomen arvojärjestyksissä vuosilta 1860–1897 arvo oli nimellä taapikapteeni tai taapiratsumestari.
Venäjän kielessä alikapteenin arvo oli suoraan käännettynä esikuntakapteeni, joka tulee saksan kielen sanasta Stab, joka tarkoittaa esikuntaa, ja eräänlaista esikuntapäällikköä, joka huolehtii esimiehensä poissa ollessa tavanomaisista asioista.
== Lähteet ==
Luokka:Sotilasarvot
Alitajunta

Alitajunta ja piilotajunta ovat kansanomaisessa psykologisessa tekstissä käytettyjä nimityksiä mielen tiedostomattomasta osasta, jonka sisältöä ei voida saada varsinaiseen tietoisuuteen eli tajuntaan. Alitajunnasta puhuessa voidaan tarkoittaa joko kognitiivista alitajuntaa tai dynaamista alitajuntaa. Dynaaminen alitajunta (oikeammin dynaaminen tiedostumaton) liitetään psykoanalyyttiseen tai psykodynaamiseen näkemykseen ihmisestä, kun taas kognitiivinen alitajunta liittyy kognitiiviseen psykologiaan eli näkemykseen ihmisestä informaatiota käsittelevänä olentona. Nykypsykologiassa vallitsee yhteisymmärrys siitä, että osa ihmisen psyykkisistä prosesseista tapahtuu automaattisesti ja tiedostamatta. Eri näkemykset eroavat kuitenkin siinä, miten monimutkaisia tai tarkoitushakuisia tiedostumattomat prosessit ovat.
Psykoanalyyttisessa tutkimuksessa ei käytetä sanaa ”alitajunta” (saks. Unterbewusstsein). Sigmund Freud torjui sen artikkelissaan ”Das Unbewußte” (1915). Suomen kielessä suositeltavin käännösratkaisu on tiedostumaton, mutta myös sanoja ”tiedostamaton” ja ”piilotajunta” näkee jopa Freud-suomennoksissa käytettävän, vaikka niitä ei voi pitää asianmukaisina.
Käsitettä tiedostumaton käytti myös Carl Jung, joka esitti, että henkilökohtaisen piilotajunnan lisäksi on olemassa myös kollektiivinen tiedostumaton. Tämä ilmenee hänen mukaansa kaikille kulttuureille yhteisissä myyteissä, saduissa ja unissa, sekä tietyissä arkkityyppisissä hahmoissa, joita kulttuureissa muunnellaan yhä uusissa hahmoissa halki vuosituhansien.
== Katso myös ==
* Intuitio
* Kollektiivinen alitajunta
* Kollektiivinen tietoisuus
* Psykoanalyysi
* Tiedostamaton
== Kirjallisuutta ==
* Freud, Sigmund: Tiedostumaton (Das Unbewußte, 1915). Teoksessa 
* 
*Talvitie, Vesa 2006: The Freudian unconscious in the context of the cognitive orientation. [Diss.] Helsingin yliopiston psykologian laitos, Helsinki. ISBN 952-92-0495-7 PDF
Luokka:Tietoisuustutkimus
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Aliupseeriliitto

Aliupseeriliitto ry () on ammattijärjestö, joka kuuluu Julkisten ja hyvinvointialojen liittoon (JHL ry). Liitto edustaa puolustusvoimien palveluksessa olevia henkilöitä kuten aliupseereja, lentokonemekaanikkoja ja sopimussotilaita. Aliupseeriliitossa on yhteensä 20 jäsenyhdistystä ja noin 3 500 jäsentä.
Aliupseeriliiton valvoo jäsenistönsä etuja esim. palkkaukseen ja palkkausjärjestelmään, korvauksiin ja työaikaan liittyviä tilanteita sekä tarpeita. Aliupseeriliiton puheenjohtajana on toiminut maaliskuusta 2018 lähtien Jyrki Surkka.
== Historia ==
SAK:laisen ammattiyhdistyksen nimi on vaihtunut vuosien saatossa. Yhdistys tunnettiin muun muassa Puolustuslaitoksen värvättyjen liittona 1960-luvulla.
* Sotilasammattiliitto SoAL ry 2000–2007
* Sotilasammattiliitto ry 1991–2000
* Puolustusvoimain värvättyjen liitto r.y. 1974–1991
* Puolustuslaitoksen värvättyjen liitto r.y. 1966–1974
== Lähteet ==
Luokka:SAK:n jäsenjärjestöt
Alkio (joukko-oppi)

Alkio (myös elementti tai jäsen) on joukko-opissa joukon sisältämä objekti.
== Joukko-oppi ja alkiot ==
Joukossa A = {1, 2, 3, 4} on neljä alkiota: 1, 2, 3 ja 4. Näiden muodostamat ryhmät, esimerkiksi {1, 2} ja {3}, ovat A:n osajoukkoja. 
Joukon alkiot voivat olla mitä tahansa olioita. Esimerkiksi joukossa C = {Kasper, Jesper, Joonatan} on kolme alkiota: Kasper, Jesper ja Joonatan. Joukon alkiot voivat olla myös joukkoja. Esimerkiksi joukon B = {1, 2, {3, 4} } alkiot eivät ole 1, 2, 3 ja 4, vaan joukossa on kolme alkiota: luvut 1 ja 2 sekä joukko {3, 4}.
== Merkitseminen ==
Relaatiota "kuuluu joukkoon" merkitään merkillä ∈. Esimerkiksi x ∈ A tarkoittaa, että x on joukon A alkio. Voidaan myös sanoa, että "x on joukossa A" tai "A sisältää x:n". Jos x ei kuulu joukkoon A, se merkitään x ∉ A. 
Tyhjä joukko on joukko, jossa ei ole yhtään alkiota. Tyhjää joukkoa merkitään \varnothing:lla tai \{\}:lla.
== Joukkojen mahtavuus ==
Joukon alkioiden lukumäärää kutsutaan mahtavuudeksi. Esimerkiksi edellä määritellyn joukon A mahtavuus on 4, joukkojen B ja C taas 3. Joukon mahtavuus voi olla myös ääretön. Tällainen joukko on esimerkiksi luonnollisten lukujen joukko.
== Esimerkkejä ==
Yllä olevien joukkojen mukaisesti:
* 2 ∈ A
* {3, 4} ∈ B
* {3, 4} on joukon B alkio
* 3 ∉ B
* Joukon D = {2, 4, 6, 8, 10, 12} mahtavuus on 6.
* Joukon P = {2, 3, 5, 7, 11, 13, ...} (alkuluvut) mahtavuus on ääretön.
==Kirjallisuutta==
* 
* 
* 
Luokka:Joukko-oppi
Alkoholihepatiitti

Alkoholihepatiitti (ICD-10: K70.1http://apps.who.int/classifications/apps/icd/icd10online/?gk70.htm+k701) on alkoholin liikakäytön aiheuttama hepatiitti eli maksatulehdushttp://www.tohtori.fi/?page=4069997&search=alkoholihepatiitti. Vaikka alkoholihepatiitti ei olekaan vielä kirroosiin asti edennyt peruuttamaton maksavaurio, on kyseessä alkoholimaksasairauden toinen aste rasvamaksan jälkeenhttp://cc.oulu.fi/~sisawww/esit/050113.htm. Oireita ovat mm. kipu oikeassa kylkikaaressahttp://yliopistolainen.helsinki.fi/yol98_2/yoltoht.htm, ihon ja/tai silmien valkuaisen keltaisuus, askiitti (nesteen kertyminen vatsakalvon onteloon), väsymys ja hepaattinen enkefalopatia (maksan vajaatoiminnasta johtuva aivojen toimintahäiriö). Lievät tapaukset parantuvat itsestään alkoholin käytön lopettamisella, mutta vakavat tapaukset saattavat johtaa kuolemaan. Vakavia tapauksia voidaan hoitaa glukokortikoideilla.
Kuolleisuus alkoholihepatiittiin sairastuneilla on 30 päivän aikana 15 %.Acute alcoholic hepatitis
Suurkuluttajista arvioidusti 10–35 %:lle kehittyy alkoholihepatiitti.Alcohol and the liver
==Lähteet==
Luokka:Alkoholismi
Luokka:Maksan sairaudet
Alkohologia

Alkohologia on oppi alkoholista ja sen vaikutuksista.Pieni tietosanakirja Helsingin yliopistossa järjestettiin alkohologian kursseja, jonka suorittanut voimistelunopettaja sai antaa raittiusopetusta kouluissa terveysopin yhteydessä. Voimistelunopettajien koulutuksessa alkohologia tuli pakolliseksi vuonna 1911 annetulla määräyksellä.s. 7, 10, 12–13 SVT: IX. Alamainen kertomus lukuvosina 1908–1911 Nykyisin alkohologia kuuluu yliopistossa oikeuslääketieteen erikoistumisohjelmaan.Erikoislääkärikoulutusopas 2015–2017
Sosiaalialkohologia on kuulunut sosiaalihuoltajan tutkintoon yhtenä oppiaineena.Thony Valli, pro gradu, s. 94, Tampereen yliopisto 2015
Leo Harmaja oli Helsingin yliopiston voimistelulaitoksen sosiaalialkohologian opettaja 1919–1947.Kuka kukin oli, Wikisource
==Lähteet==
Luokka:Alkoholi
Luokka:Sosiologia
Alli Saarentaus-Salo

Alli Elisabet Saarentaus-Salo, sukunimi vuoteen 1929 Holmstedt (20. helmikuuta 1907 Helsinki – 10. maaliskuuta 1994) oli suomalainen kansakoulunopettaja, kirjastonhoitaja ja nuortenkirjailija.
Saarentaus-Salo valmistui kansakoulunopettajaksi Hämeenlinnan opettajaseminaarista 1928. Hän oli opettajana Janakkalassa 1929–1930, Luumäellä 1930–1931 ja Askolassa 1931–1967. Hän oli lisäksi sivutoimisena kirjastonhoitajana Askolassa 1952–1967.
== Teoksia ==
* Inkeri postiharjoittelijana. Kirjapaja, Helsinki 1945, 2. painos 1948
* Anjan kesätempaus. Valistus, Helsinki 1946, 2. painos 1951
* Muotiliike Pirkka : aikuisten romaani. Karisto 1948
* Hyvän kodin siunaus. Kotikasvatusyhdistys, Helsinki 1949
* Anja ja Kimmonhovin tytöt. Valistus, Helsinki 1949, 2. painos 1951
* Urpulan pikku rouva : aikuisten romaani. Karisto 1951
* Tiina itte : tyttöromaani. Otava 1955, 2. painos 1961
* Tiina itte yllättää. Otava 1958
== Lähteet ==
* 
* Kirjasampo.fi : Alli Saarentaus-Salo
* Kysy.fi : Helsingin kaupuginkirjasto
Luokka:Suomalaiset opettajat
Luokka:Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat
Luokka:Vuonna 1907 syntyneet
Luokka:Vuonna 1994 kuolleet
Alpakkarekisteri

Alpakoiden ja laamojen kasvattajat ovat monissa maissa järjestäytyneet. Kasvatustyötä helpottamaan on luotu eläinrekistereitä. Monet rekistereistä ovat kansallisia mutta on myös kansainvälisiä rekistereitä. Tunnetuin on amerikkalainen AOBA-rekisteri. Euroopassa toimii LAREU-rekisteri. Suomen alpakkayhdistyksellä on oma eläinrekisterinsä, jossa on suurin osa Suomen alpakoista ja laamoista. Rekisteri on ensimmäinen Pohjoismaissa. Alpakkakasvattajat ry:llä on oma DNA testiin perustuva alpakkarekisteri joka varmistaa alpakan polveutumisen.
Alpakka- ja laamarekisterien tarkoituksena on auttaa jalostusvalinnoissa, koska eläinten sukulinjoja voidaan seurata. Monista muista eläinlajeista poiketen kamelideja myydään usein aikuisina maasta toiseen ja lisäksi Keski-Euroopassa näyttelytoiminta on vilkasta. Eläinten tunnistustiedot ovat tärkeitä molemmissa yhteyksissä. Tunnistaminen on myös välttämätöntä kun eläimiä rokotetaan tarttuvien tautien varalta. Viimeksi tällaisen uhan aiheutti lampaiden sinikielitauti (bluetongue), joka tarttuu muiden märehtijöiden lisäksi myös kamelideihin (alpakoihin ja laamoihin). 
LAREU-järjestöllä on erityinen kamelipassi, joka kolmikielinen asiakirja, johon merkitään polveutumistiedot, rokotukset ja mahdolliset tutkimukset tarttuvien tautien varalta. Kamelidipassia käytetään asiakirjana eläimiä kuljetettaessa ja myytäessä. Passi on LAREU-järjestön myöntämä mutta siitä tulee virallinen asiakirja kun viranomainen tekee siihen merkintöjä. 
Kamelidit merkitään ja tunnistetaan yleensä ihonalaisen mikrosirun avulla. Siru on samanlainen kuin lemmikkieläimillä ja hevosilla. Mikrosiru laitetaan neulanpistolla yleensä kaulan tyveen, vasemman lavan eteen. Joissakin maissa siru pistetään vasemman korvan taakse tai hännään tyveen. Kuten muillakin eläinlajeilla mikrosirut voivat liikkua tai lakata toimimasta.
==Aiheesta muualla==
* AOBA-rekisteri
* LAREU-rekisteri
* Suomen alpakkayhdistys
* Alpakkakasvattajat ry
Luokka:Rekisterit
Luokka:Kotieläintalous
Luokka:Kamelit
Alpo Räisänen

Alpo Räisänen (25. helmikuuta 1935, Suomussalmi – 2. maaliskuuta 2011, Joensuu) oli suomalainen kielitieteilijä. Hän oli yksi vuonna 1969 perustetun Joensuun korkeakoulun ensimmäisistä opettajista. Hän toimi Joensuun yliopistossa suomen kielen apulaisprofessorina ja vuodesta 1975 professorinaAcademia Scientarum Fennica. Vuosikirja 2011. PDF. vuoteen 1998, jolloin jäi eläkkeelle. 
Räisänen valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1962, lisensiaatiksi vuonna 1968 ja väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1972. Hän tutki ja kuvaili erityisesti Kainuun murteita sekä suomen kielen etymologiaa ja sananmuodostusta.
== Teoksia ==
*Kainuun murteiden äännehistoria. 1, Vokaalisto (1972)
*Suomussalmen murretta (1978)
*Kainuun murteiden ja nimistön opas
*Suomussalmen murrekirja (1986)
*Sotkamon murretta (1987)
*Suomen kielen u-johtimiset verbit (1988)
*Oulujärven ympäristön murrekirja (2001)
*Nimet mieltä kiehtovat: etymologista nimistöntutkimusta (2003)
*Kainuun kieltä ja paikannimiä (2007).
== Lähteet ==
Luokka:Joensuun yliopiston professorit
Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka:Vuonna 1935 syntyneet
Luokka:Vuonna 2011 kuolleet
Altainseipi

Altainseipi (Oreoleuciscus potanini) on särkikalojen heimoon kuuluva makeanveden pohjakala. Lajin kuvasi ensimmäisenä Karl Fjodorowitsch Kessler vuonna 1879.
== Ulkonäkö ja koko ==
Altainseipi on suurikokoinen kalalaji, sen yleinen pituus on noin 60–80 senttimetriä. Lajille on ominaista pitkä, noin 40 vuoden ikä. Sukukypsyyden se saavuttaa 8–9 vuoden iässä. Altainseipi painaa yleensä noin kymmenisen kiloa.
== Levinneisyys ja elinympäristö ==
Altainseipiä tavataan Aasiasta. Lajin elinympäristöä ovat järvet ja joet.
== Lähteet ==
Luokka:Särjet
Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto

Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto (DG-REGIO) on Euroopan komission pääosasto, joka laatii ja toteuttaa komission toimintapolitiikkaa aluekehityksen tehtäväalueella. Pääosaston toiminnan tavoitteena on kehittää Euroopan unionia siten, että talouden ja ihmisten elämänlaatua voidaan parantaa pysyvästi asuinpaikasta riippumatta.
Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastolla työskentelee noin 700 virkamiestä. Virkakunnan tehtävänä on tuottaa asiantuntemusta erityisesti kasvua ja työpaikkoja tuottavien investointien luomiseen ja kohdentamiseen. Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto pyrkii tuottamaan alueellista tietoa komission päätöksentekoa varten. Pääosasto arvioi tarpeita, rahoittaa investointeja ja arvioi tuloksia Euroopan unionin näkökulmasta pitkällä aikavälillä yhdessä jäsenvaltioiden, alueiden ja sidosryhmien kanssa.
== Hallinto ja johto ==
Pääosaston poliittisena johtajana toimii Von der Leyenin komission koheesio- ja uudistusasioista vastaava komissaari Elisa Ferreira. Pääosaston pääjohtajana toimii luxemburgilainen Marc Lemaître ja varapääjohtajana latvialainen Normunds Popens.
Pääosasto jakautuu seitsemään alaosastoon, jotka jakautuvat pääjohtajan ja varapääjohtajan johdettaviksi.
Pääjohtajan alaisuudessa toimivat seuraavat kolme alaosastoa:
# Budjetti, viestintä ja yleishallinto
# Politiikka 
# Tilintarkastus
Varapääjohtajan alaisuudessa toimivat seuraavat neljä alaosastoa
# Euroopan aluellinen yhteistyö, Makroalueet ja Interreg
# Hallintovalmiuksen kehittäminen 
# Viimeistely ja pääprojektit
# Älykäs ja kestävä kasvu
== Instrumentit ja rahastot ==
* Euroopan aluekehitysrahasto
* Rakennerahasto
* Laajentumista valmistelevan rakenteellisen tuen väline
* Euroopan solidaarisuusrahasto
== Katso myös ==
* Euroopan sosiaalirahasto
== Lähteet ==
Luokka:Euroopan komission pääosastot
Aluehallinto

Aluehallinto tarkoittaa hallinnossa tasoa, joka on valtion tai osavaltion keskushallintoa alempi ja yleensä sille alisteinen. Tällainen taso voi olla esimerkiksi lääni, maakunta, provinssi tai alue. Kunnat puolestaan luetaan yleensä kuuluviksi paikallishallintoon. Käytännöt aluehallinnon tasojen ja niiden nimeämisen suhteen vaihtelevat suuresti eri valtioiden välillä, ja usein jopa valtion sisällä. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa on useita erilaisia paikallishallinnon muotoja. Erityisesti Englannissa järjestelmä on monimutkainen.
Nykyaikaisissa vahvan keskushallinnon valtioissa aluehallinnon rooli päätöksenteossa valtion tasolla on usein selvästi pienempi kuin keskushallinnolla. Nimensä mukaisesti aluehallinnon yksiköt hoitavat paikallisia asioita. Niillä on joko jonkinlainen oikeus kerätä veroja tai niiden toiminta rahoitetaan keskushallinnon keräämillä veroilla. Yleensä kyseessä on näiden yhdistelmä. Veroja keräävillä aluehallinnon yksiköillä on usein demokraattisesti valittu edustus. Aluehallinnon tavallisimpia tehtäviä ovat muiden muassa koulutuksen ja terveydenhuollon järjestäminen, infrastruktuurin rakentaminen ja kunnossapito sekä kaavoitus. Tällaiset tehtävät kuuluvat yleensä hierarkian alimmalle eli kuntatasolle.
==Eri maissa käytettäviä aluehallinnon yksikköjä==
* osavaltio, tasavalta (Kanadassa provinssi) - liittovaltion autonominen osa jossa on oma parlamenttinsa ja lainsäädäntönsä, mukaan lukien perustuslaki.
* itsehallintoalue, alueellinen yksikkö, jolla on oma parlamentti.
* territorio - anglosaksisissa maissa (Yhdysvallat, Kanada) liittovaltiotason yksikkö, jolla ei kuitenkaan ole omaa parlamenttia tai lainsäädäntöä. Ranskassa territorioita ovat merentakaiset departementit. Myös Australialla on territorioita.
* maakunta, provinssi - jakaa maan osiin yhtenäisvaltiossa. Tyypillisesti jonkinlainen historiallinen jako. Johdossa yleensä nimitetty kuvernööri.
* voivodikunta - maakunnan nimi Puolassa.
* alue (oblast) entisen Neuvostoliiton maiden maakuntatasoinen hallintoyksikkö, jolla on tiettyä itsehallintoa. Suurimmilla kaupungeilla on oblastin asema. Sille rinnakkaisia ovat kansallisten vähemmistöjen tasavallat, joilla on suurempi itsehallinto.
* alue (région) - Ranskan ensimmäisen tason jako (13+5), joka jakautuu edelleen departementteihin.
* lääni - ruotsalaisperäinen maakuntatason hallintoyksikkö, jonka tehtävänä on valvoa kuntien toimia. Johdossa on nimitetty maaherra. Läänejä on Ruotsissa ja Norjassa, aiemmin myös Suomessa (2009 asti).
* departementti - Ranskassa ja joissain Latinalaisen Amerikan maissa maakuntatason yksikkö. Ranskan 101 departementtia jaetaan 343 arrondissementtiin. Etelä-Amerikassa departementilla on yleensä presidentin nimittämä kuvernööri (Kolumbiassa myös valtuusto) ja se jakautuu kuntiin (Boliviassa provinsseihin).
* kantoni - Sveitsissä osavaltio, muissa maissa maakuntatason yksikkö.
Muita aluehallinnon yksiköitä ovat muiden muassa kreivikunnat (Englannissa, Walesissa ja Irlannissa) ja piirikunnat (Yhdysvalloissa).
=== Suomi ===
==Katso myös==
* Paikallishallinto
* NUTS, LAU - Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmä
* Suomen NUTS-aluejako
Luokka:Hallinnolliset alueet
Aluehallinto Suomessa

Aluehallinto Suomessa käsittää valtion yleensä läänikokoa olevan piirihallinnon, kun taas paikallishallinto käsittää kunnallishallinnon. 1990-luvulla Suomessa kuitenkin suurläänien sekä työ- ja elinkeinokeskusten perustamisen jälkeen valtionhallinnon piirijako on tullut entistä lääninhallintoa hienojakoisemmaksi, kun taas kunnallishallinto on kasvanut lääniä pienempään maakuntakokoon seutukaavaliitoista maakuntaliittoihin sekä keskussairaala- ja palo- ja pelastustoimen maakuntakokoisiin piireihin.http://www.avi.fi/web/avi/toiminta-ja-tehtavat?p_p_id=122_INSTANCE_aluevalinta&p_p_lifecycle=0&p_p_state=normal&p_p_mode=view&p_r_p_564233524_resetCur=true&p_r_p_564233524_categoryId=#.UmjlwhDXA1Ehttp://www.ely-keskus.fi/web/ely/aluekehittaminen#.Umjl9RDXA1Ehttps://www.vm.fi/vm/fi/13_hallinnon_kehittaminen/02_hallintorakenteen_kehittaminen/01_aluehallinto/index.jsphttp://www.suomi.fi/suomifi/suomi/valtio_ja_kunnat/aluehallinto/index.html
== Katso myös ==
* Aluehallinto
* Aluehallintovirasto
== Lähteet ==
Luokka:Valtion aluehallinto
Luokka:Kunnallishallinto
Aluehallintovirasto

AluehallintovirastoLait ja asetukset aluehallintovirastoista ja elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksista Valtiovarainministeriö (lyh. avi, , lyh. rfv) hoitaa Suomen lainsäädännön toimeenpano-, ohjaus- ja valvontatehtäviä. Jokaisella aluehallintovirastolla on tietty toimialue, joka käsittää yhden tai useamman maakunnan. Sen vastuualueita ovat peruspalvelut, oikeusturva ja luvat; työsuojelu; ympäristöluvat; pelastustoimi ja varautuminen sekä opetus- ja kulttuuritoimi. Aluehallintovirastoja on seitsemän, joista yhdeksi rinnastetaan myös Ahvenanmaan valtionvirasto.
Aluehallintovirastot perustettiin 1.1.2010 elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten kanssa. Ne korvasivat aikaisemmat lääninhallitukset.
Aluehallintovirastotoimialueen muodostavat maakunnat 	Pää-toimipaikka	Muutoimipaikka 	
Etelä-Suomen aluehallintovirastoEtelä-Karjala, Kanta-Häme, Kymenlaakso, Päijät-Häme, Uusimaa 	Hämeenlinna 	Helsinki, Kouvola 	
Itä-Suomen aluehallintovirastoEtelä-Savo, Pohjois-Karjala, Pohjois-Savo 	Mikkeli 	Kuopio, Joensuu 	
Lapin aluehallintovirastoLappi 	Rovaniemi 	Rovaniemi 	
Lounais-Suomen aluehallintovirastoSatakunta, Varsinais-Suomi 	Turku 	Maarianhamina (työsuojelu)	
Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastoEtelä-Pohjanmaa, Keski-Pohjanmaa, Keski-Suomi, Pirkanmaa, Pohjanmaa	Vaasa 	Tampere, Jyväskylä 	
Pohjois-Suomen aluehallintovirastoKainuu, Pohjois-Pohjanmaa 	Oulu 	Oulu 	
Ahvenanmaan valtionvirastoAhvenanmaa 	Maarianhamina 	Maarianhamina 	
== Arvostelu ==
Hallituksen asetus aluehallintovirastoista sai osakseen arvostelua muun muassa siksi, että aluehallintovirastojen nimet ovat epäjohdonmukaisia ja vievät harhaan. Julkisuudessa ihmeteltiin myös sitä, ettei uudistusta tehtäessä ollut haettu asiantuntija-apua esimerkiksi nimistönhuoltajilta ja -tutkijoilta eikä heidän apuaan otettu huomioon, kun sitä tarjottiin.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Aluehallintoviraston kotisivut.
* Keski-Pohjanmaan etelän suunta sai sinetin Radio Keski-Pohjanmaa, Yle Suomi
Luokka:Aluehallintovirastot
Aluerakentaminen

Aluerakentaminen tarkoittaa jonkin alueen rakentamista niin, että kokonaisuus on toteutettu suunnitelmallisesti.Härkönen 2015, s. 14 
==Aluerakentaminen Suomessa==
Ensimmäisiä aluerakentamiskohteita Suomessa olivat Helsingin Puu-Käpylä 1920-luvulla ja Olympiakylä 1930-luvulla, sekä myöhemmin Espoon Tapiola 1950-luvulla. 1960- ja 1970-luvuilla aluerakentaminen perustui kuntien ja rakennusliikkeiden tekemiin aluerakentamissopimuksiin, joiden mukaan rakennusliike hankki ja kaavoitti maan sekä rakensi sille uudet asunnot huolehtien myös niiden markkinoinnista.Hankonen 1994, s. 19 Suomessa aluerakentaminen liitetäänkin lähiöiden syntyyn. Jo Heikki von Hertzen esitti pamfletissaan Koti vaiko kasarmi lapsillemme (1946) alueittain rakentaminen välttämättömänä edellytyksenä paremmalla asuinympäristölle, rationalisoinnin ja standardisoinnin ohella.Hurme 1991, s. 177
2000-luvulla aluerakentamissopimuksia muistuttava käytäntö on kumppanuussopimus, jossa kaupunki, maanomistaja ja urakoitsija kaavoittavat maan yhdessä. Kumppanuussopimuksilla ei anneta kaavoittajalle yhtä suuria vapauksia kuin 1960- ja 1970-luvuilla. Myös pientaloalueita on rakennettu kumppanuussopimuksilla, kuten Espoon Friisilän ja Vantaan Ylästön pientaloalueet. 
==Lähteet==
*
*
*
===Viitteet===
==Antsadata-kohde==
A