nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Kopiointi

Kopiointi on toimintaa, jossa tuotetaan alkuperäisestä kohteesta tai informaatiosta jäljennös eli kopio. Tähän on olemassa erilaisia menetelmiä ja teknologioita, joiden laatu ja jäljennystarkkuus vaihtelee.
Ennen kopiointiteknologian kehittymistä kaikki asiakirjat oli kopioitava käsin, millä vältettiin tiedon häviäminen paperin hajotessa. Nykyään digitaalisessa tietoyhteiskunnassa data voidaan kopioida hetkessä paikasta toiseen. Kopiointi on siten helpompaa ja nopeampaa, minkä ansiosta tietoa voidaan säilyttää ja levittää tehokkaammin.
==Katso myös==
* Valokopiointi
* Siirtokopiointi
* Copypaste
* Tekijänoikeus
* Kloonaaminen
Luokka:Tekijänoikeus
Koppisiemeniset

Koppisiemeniset (Angiospermae) ovat siemenkasveja (Spermatophyta) ja putkilokasveja (Tracheophyta), joiden siemeniä suojaa emilehden umpinainen tyviosa eli "koppi". Koppisiemeniset ovat varsinaisia kukkakasveja. Suurin osa siemenkasveista on koppisiemenisiä; ryhmään kuuluu 200–450 heimoa ja noin 240 000 lajiaCD-Facta 2005. Siemenkasvien toinen ryhmä on paljassiemeniset. Koppisiemeniset eriytyivät paljassiemenisistä omaksi kehityslinjakseen noin 245–202 miljoonaa vuotta sitten, ja ensimmäiset kukkivat kasvit kehittyivät noin 160 miljoonaa vuotta sitten.
Koppisiemeniset on perinteisesti jaettu kahteen luokkaan:
* Magnoliopsida – kaksisirkkaiset (aiemmin Dicotyledoneae)
* Liliopsida – yksisirkkaiset (aiemmin Monocotyledoneae)
Yksisirkkaiset ovat kaksisirkkaisista kehittynyt monofyleettinen ryhmä. Kaksisirkkaiset ovat siten parafyleettisiä, mikä tarkoittaa, että yhteisestä kantamuodosta huolimatta ne eivät sisällä kaikkia siitä kehittyneitä lajeja. Suurin osa kaksisirkkaisista kuuluu kuitenkin monofyleettiseen ryhmään Eudicotyledon, jota voidaan myös pitää omana luokkanaan Rosopsida. Loput kaksisirkkaisista muodostaisivat siten parafyleettisen ryhmän Palaeodicotyledon, jota voidaan jakaa edelleen pienempiin osiin.
Angiosperm Phylogeny Group on tutkinut koppisiemenisten polveutumista ja on julkaissut päivitetyn luokittelun aina muutamien vuosien välein. Tähän mennessä on julkaistu:
* APG I -luokittelu vuonna 1998
* APG II -luokittelu vuonna 2003
* APG III -luokittelu vuonna 2009
* APG IV -luokittelu vuonna 2016
== Huomautukset ==
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Angiosperm Phylogeny Website
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Koprofilia

Koprofilia ( 'uloste' + φιλία 'rakkaus') on parafilia eli sukupuolinen kohdehäiriö, joka kohdistuu ulosteisiin. Koprofiilit saavat seksuaalista nautintoa ulosteilla leikkimisestä. Koprofagia puolestaan tarkoittaa ulosteiden syömistä. Koprofiliaan liittyy usein ulosteiden sisällyttäminen normaaleihin seksuaalisiin toimintoihin, kuten ulosteiden hierominen itseen tai kumppaniin tai sen käyttö sukupuolielinten välittömässä läheisyydessä.
Koprofagia on vaarallinen harraste, koska siihen sisältyy esimerkiksi hepatiitin tartuntavaara. Myös oman ulosteensa syöminen voi olla haitallista, koska ulosteessa on paljon bakteereja.
== Syyt ==
Koprofilian syitä on vaikea määritellä sen parafilisen luonteen vuoksi. Ulosteiden yhdistäminen seksuaalisiin toimintoihin saattaa juontaa juurensa myös lapsuuteen, jossa on saatettu nähdä eläinten koprofagiaa tai jopa ihmisten koprofilisia piirteitä, kuten suurpiirteinen ulosteista puhuminen tai niillä leikittely. 
Syyt saattavat myös olla seurausta kyseessä oleville toiminnoille liika-altistumisesta, kuten koprofiilisen tai koprofagisen pornografian katselusta. Koprofiili on saattanut altistaa itsensä tällaiselle materiaalille joko vahingossa tai kiinnostuksesta. Tämä on saattanut johtaa koprofilian normalisoitumiseen henkilön mielessä aina siihen asti, kunnes kyseisistä toiminnoista tulee yksilölle seksuaalisen himon kohteita.
==Kirjallisuutta==
*Sandnabba, N. Kenneth – Santtila, Pekka – Nordling, Niklas: Sexual Behavior and Social Adaptation Among Sadomasochistically-Oriented Males. Journal of Sex Research, August 1999.
Luokka:Parafiliat
Luokka:Uloste
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Koriokarsinooma

Koriokarsinooma on trofoblastisairaus, istukan syöpä. Sairastuneella on taustalla tyypillisesti raskaus, keskenmeno tai rypäleraskaus. Kansainvälisesti sairautta tavataan yhden synnytyksen kohdalla 16 000:sta. Vain vähemmistö syövän saaneista naisista synnyttää normaalin tai elävän lapsen. Suurin sairastumisriski on yli 40-vuotiailla. Oireena on yleisimmin verinen vuoto kohdusta. Raskauteen liittyvä koriokarsinooma leviää hyvin usein keuhkoihin. Hengenahdistus tai keuhkonsisäisen verenvuodon aiheuttama etenevä veriyskä saattaa olla oireena keuhkometastaasista. Lisäksi syöpä saattaa levitä esimerkiksi maksaan tai aivoihin; näissä tapauksissa ennuste on huono. Ajoissa havaittuun koriokarsinoomaan solunsalpaajat kuitenkin tehoavat hyvin. Muita hoitomuotoja ovat leikkaus ja sädehoito.Terveysportti.fi: Aiemmin terveen naisen veriyskä raskauden loppuvaiheessa
== Muita koriokarsinoomia ==
Toisinaan koriokarsinooma saattaa saada alkunsa muualta kuin istukasta. Esimerkiksi munasarjan primaarisia koriokarsinoomia tavataan paitsi raskauteen liittyvinä, myös muissa yhteyksissäAtlas of Genetics and Cytogenetics in Oncology and Haematology: Ovary: Choriocarcinoma. Miehillä esiintyy kiveksen koriokarsinoomaa, johon sädehoito sekä kemoterapia tehoavat huonosti ja johon liittyy korkea kuolleisuus useimpien raporttien mukaan.Medscape: Testicular Choriocarcinoma Kaikista kivessyövistä koriokarsinoomia on yksi prosentti.Kivessyöpä – Therapia Fennica Kiveksen koriokarsinooma syntyy erilaistuneesta kasvainkudoksesta, jonka muodostavat sukusolujen esiasteet.Kaikki syövästä: Syöpäsanasto
Erittäin harvoissa tapauksissa koriokarsinooma voi saada alkunsa esimerkiksi keuhkoista.Science Links Japan: A Case of Primary Pulmonary Choriocarcinoma With Brain Metastasis Who Received Combined Modality Treatment.
== Lähteet ==
Luokka:Syöpätaudit
Luokka:Gynekologia
Korkeasti Pyhitetty

Korkeasti Pyhitetty, nimen edessä lyhennettynä KP, on metropoliitan ja arkkipiispan nimeen liitettävä kunnioittava nimitys ortodoksisessa kirkossa. Sitä käytetään mm. kirjeissä ja muussa puhuttelussa sekä virallisissa teksteissä.
== Katso myös ==
* Korkeasti Siunattu
== Aiheesta muualla ==
* Ortodoksi.net / KP/KS
Luokka:Ortodoksinen kirkko
Luokka:Arvonimet
Korona

Korona tai corona voi tarkoittaa seuraavia asioita:
==Korona==
* korona (peli), biljardin tapainen peli
* korona (aurinko), Auringon uloin kerros
* korona (suurjännitetekniikka), lievä purkaus korkeajännitteisessä piirissä
* Viikin Infokeskus Korona, Helsingissä sijaitseva rakennus, jossa sijaitsee mm. Viikin tiedekirjasto
* Korona, hypermarketteihin keskittynyt kauppaketju Valko-Venäjällä.
* Koronavirukset, ihmisillä ja eläimillä yleisiä taudinaiheuttajia, erityisesti:
** koronavirus SARS-CoV-2, joka vuonna 2020 aiheutti COVID-19-pandemian
* Korona radiata, hedelmöittymätöntä munasolua ympäröivä kerros
* Korona (Keittiökalusteet), kotimainen keittiövalmistaja Pohjois-Savossa Leppävirralla.
==Corona==
* corona, seppele antiikissa
* Corona, yhdysvaltalainen vakoilusatelliittisarja
* Corona, yhdysvaltalainen kaupunki
* Corona, italialainen eurodance-yhtye
* Corona, meksikolainen olut
* Corona Australis, Etelän kruunu, tähdistö
* Corona Borealis, Pohjan kruunu, tähdistö
* Corona Australidit, meteoriparvi
* Corona del Mar, asuinalue Newport Beachissä Kaliforniassa
* M/S Svea Corona, Silja Linen autolautta
* M/S Tor Corona, Macoma Shippingin ro-ro-rahtialus
* Toyota Corona, automalli
* Corona baari & biljardi, baari Helsingissä
* pyhä Corona, 100-luvulla elänyt kristitty marttyyri
* Corona, sukunimenä:
** Fernando Corona, Murcod (s. 1970), meksikolainen elektronisen musiikin artisti
** Jesús Manuel Corona (s. 1993), meksikolainen jalkapalloilija
** José de Jesús Corona (s. 1981), meksikolainen jalkapallomaalivahti
** Juan Corona (1934–2019), yhdysvaltalainen sarjamurhaaja
Koronapassi

Koronapassi on digitaalinen todistus, joka kertoo onko koronapassin omistaja saanut kaksi koronarokoteannosta, hiljattain sairastanut koronavirustaudin tai onko hänellä negatiivinen koronavirustestitulos.
==Koronapassi EU:ssa==
Euroopan unionin alueella on käytössä EU:n digitaalinen koronatodistus. Todistuksen myöntää jokaisen valtion omat viranomaiset. Kaikki EU-maat ovat liittyneet sen käyttöön, minkä lisäksi myös useat muut Euroopan maat ovat mukana palvelun käytössä.
==Koronapassi Suomessa==
Koronapassi löytyy OmaKannasta QR-koodin muodossa. Se seuraa EU:n koronapassiprotokollaa.
Koronapassi on vaihtoehto rajoituksille. Rajoitusten kohteina olevat toimijat voivat vaihtoehtoisesti ja oman valintansa mukaan edellyttää asiakkailtaan tai osallistujilta koronapassin käyttöä tai noudattaa valtioneuvoston, aluehallintoviranomaisten ja kuntien asettamia rajoituksia. Sekä yksityiset että julkiset toimijat voivat edellyttää koronapassin käyttöä.
Koronapassin esittämistä ei voi edellyttää paikoissa, joiden voidaan katsoa olevan tavanomaisen elämän tai lakisääteisten oikeuksien ja palveluiden nauttimisen kannalta välttämättömiä. Todistusta ei siis saa edellyttää asiakkailta esimerkiksi apteekeissa tai kaupoissa.
Koronapassin voi esimerkiksi tulostaa tai tallentaa puhelimeensa, ja tarkistaa siitä käyttäen THL:n hyväksymää Koronatodistuksen lukija -sovellusta.
===Vastustusta===
Koronapassia edellyttävät yritykset ja yrittäjät ovat saaneet osakseen kritiikkiä ja häirintää. Yritysten toimintaa on pyritty häiritsemään ainakin väärillä varauksilla ja niitä boikotoidaan. Koronapassin mahdollista käyttöönottoa yhä nuoremmilla ja sen edellytystä varsinkin julkisissa palveluissa, tapahtumissa ja harrastuspaikoissa on arvosteltu syrjiväksi. Perussuomalaiset ovat arvostelleet koronapassia eduskunnassa siihen vaadittavien testitulosten viiveiden, yksityisten testien korkeiden hintojen ja rokotteiden tehokkuuteen liittyvien epäselvyyksien osalta, ja pitävät passia eriarvoistavana ja yksilönvapauksia halventavana. Kansanedustaja Ano Turtiainen sai varapuhemies Antti Rinteeltä huomautuksen sanottuaan koronapassia natsipassiksi. Koronavirusrokotteita koskevat salaliittoteoriat ovat myös löytäneet seuraajia, jotka pitävät rokotteita turvallisuusuhkana ja siten koronapassia uhkana vapaudelleen.
== Lähteet ==
Luokka:COVID-19
Luokka:SARS-CoV-2-rokote
Koronas

Koronas on Venäjän avaruusjärjestön Aurinkoa tutkiva satelliittimissio, jonka puitteissa avaruuteen on vuosina 1994-2009 lukaistu kolme tutkimussatelliittia.
Ohjelmasta käytetään myös länsimaista akronyymiä CORONAS (Complex ORbital Observations Near-Earth of Activity of the Sun). 
Koronas-I laukaistiin 2. maaliskuuta 1994 ja Koronas-F 31. heinäkuuta 2001. Sarjan kolmas satelliitti Koronas-Foton laukaistiin vuoden 2009 alussa. Se on osa NASAn kansainväliseksi luomaa International Living With a Star Program (ILWS)-ohjelmaansa. Satelliitti perustuu Meteor-M-sääsatelliittiin ja sen toiminta-aika on kolme vuotta. Satelliitin massa on 1900 kg. Sen kiertorata on: 500 km x 500 km, 82.5°. 
==Katso myös==
* Koronas-Foton
* SOHO
* Ulysses-aurinkoluotain
* ACE
* STEREO
* Solar Orbiter, SOHOn kaavailtu seuraaja, osa ESAn ja NASAn Solar Sentinel-missiota noin vuonna 2015
==Lähteet==
*Russia makes first space launch of 2009. space-travel.com 2.2.2009
* Guenther's Space Page
Luokka: Satelliitit
Koronaviruspandemia Italiassa

2019–2020 koronaviruspandemian ensimmäiset varmistetut tartunnat Italiassa todettiin 31. tammikuuta 2020. 25. huhtikuuta 2020 mennessä Italiassa oltiin todettu yhteensä 192 994 koronavirustartuntaa ja 25 969 kuolemaa. Koronaviruspandemian tila Italiassa on yksi Euroopan pahimpia. Italia ohitti kuolinluvullaan Kiinan 19. maaliskuuta 2020 ja siirtyi täten kuolinluvuissa maailman kärkeen.
==Aikajana==
Italian ensimmäiset koronavirustartunnat varmistettiin 31. tammikuuta 2020, kun kahden kiinalaisen todettiin sairastuneen Roomassa. Ensimmäisestä koronavirukseen liittyvästä kuolemantapauksesta raportoitiin Italiassa 22. helmikuuta 2020.
==Lähteet==
Luokka:Italialainen yhteiskunta
Italiassa
Koronkiskonta

Koronkiskonta on kohtuuttoman suuren koron perimistä lainatusta rahasta. 
Historiallisessa asiayhteydessä ja ulkomailla käsitteellä voidaan viitata myös muihin kohtuuttomiin veloituksiin rahanvaihdossa ja lainauksessa, kuten esimerkiksi suuriin palkkioihin valuutan vaihdosta toiseen.
Koronkiskontaa harjoittavaa henkilöä kutsuttiin entisaikaan koronkiskuriksi.
== Koronkiskonta Suomessa ==
Koronkiskonnalle ei Suomessa ole määritelty tiettyä korkorajaa, mutta koronkiskonnaksi voidaan laskea korko, joka ylittää reilusti julkisen valvonnan alaisten rahoituslaitosten, yleensä pankkien tavallisesti ottaman koron. Suomessa koronkiskonnaksi on epäilty pikalainoja myöntävien pikavippiyritysten toimintaa, jonka korkomäärät ovat moninkertaisesti ylittäneet pankkien myöntämien lainojen koron. Asiasta on kuitenkin tehty syyttämättäjättämispäätöksiä, koska pikavippien todellisiin vuosikorkoihin on laskettu myös korkeat käsittely- ja tilinhoitomaksut.http://www.ksml.fi/uutiset/kotimaa/poliisi-pikavipit-eiv%C3%A4t-ole-koronkiskontaa/305112
=== Lainkohdat ===
Rikoslain 36 luvun 6 §:ssä ja 7 §:ssä säädetään kiskonnasta ja törkeästä kiskonnasta määrittelemällä se siihen, että hankkii "taloudellista etua, joka on selvästi epäsuhteessa vastikkeeseen".
Laki varallisuusoikeudellisista oikeustoimista 13.6.1929/228 31 § säätelee kiristämistä ja kiskontaa hädänalaisen tilan hyväksikäytön näkökulmasta.
==Kirjallisuudessa==
Kirjallisuudessa tunnettuja koronkiskureita ovat muun muassa juutalainen Shylock William Shakespearen näytelmässä Venetsian kauppias ja koronkiskurieukko Aljona Ivanovna Fjodor Dostojevskin romaanissa Rikos ja rangaistus.
==Katso myös==
*Kiristys
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Hallituksen esitys muutokseksi "luottokiskontaa koskevaa rikoslain säännöstä ja korkolain säännöstä viivästyskoron määrästä" vuodelta 2009
Luokka:Rikokset
Luokka:Korko
Korrelaatti

Korrelaatti on sana, lauseke tai lause, johon pronomini viittaa. Joka ja mikä ovat korrelaattiin viittaavia sanoja. (Relatiivipronominit) Joka ja mikä taipuvat; esim. mistä, mitä, josta, jota.
Lauseita on korrelaattien kohdalla kahdenlaisia: korrelaatittomia lauseita ja sellaisia, joista korrelaatti löytyy. Esimerkkilauseiden korrelaatit on lihavoitu ja pronominit kursivoitu.
1. Ei korrelaattia:
* Tässä se nyt on.
* Täällä jotkut kävivät.
2. Korrelaatti löytyy:
* Jaakko pelasi jalkapalloa pallolla, joka oli puhjennut.
* Kalle ajoi mopolla. Hän oli ostanut sen rahoilla, jotka hän oli hankkinut kesätöistä.
== Lähteet ==
Luokka:Lauseoppi
Kortesjärven kirkonkylä

Kortesjärven kirkonkylä on taajama, joka oli entisen Kortesjärven kunnan hallinnollinen keskus. Kuntaliitoksen jälkeen se on ollut osa Kauhavaa. Vuoden 2017 lopussa taajamassa oli 611 asukasta.
==Lähteet==
Luokka:Suomen entiset kuntakeskukset
Luokka:Kortesjärven kylät
Luokka:Suomen kirkonkylät
Luokka:Etelä-Pohjanmaan maakunnan taajamat
Korttia

Korttia on Askolan kunnan kylä, jossa on asuu vakinaisesti 93 asukasta. Korttiassa on vuonna 1934 valmistunut kansakoulu, jonka toiminta alkuperäisessä rakennuksessa päättyi vuonna 1967. Rakennus peruskorjattiin ja 1980-luvulla se on toiminut kylätalona. Siinä on luokkahuone ja vuokra-asuntona toimiva opettajan entinen asunto.
Korttian monitoimitalon, entisen kansakoulun, myi Askolan kunta Korttian kyläyhdistys ry:lle 7. lokakuuta 2013. Kyläyhdistys on järjestänyt päivän kestävän kylätapahtuman kesäisin 2012 alkaen.
==Kartanot==
Korttiassa on ollut kaksi kartanoa, Uusikartano ja Vanhakartano.
===Vanhakartano===
Hendriksbergin ratsusäteritilaan sisältyi seitsemästä Klas Flemingin ostorälssitilasta, jotka hankittiin 1600-luvun puolessavälissä. Klas Flemingin omistuksessa tila oli 1630-1644, minkä jälkeen tila seurasi hänen perillisiään. Tilasta tehtiin 1691 Henriksbergin ratsusäteritila, mitä alettiin kutsua tätä myöhemmin Hendriksbergin säteriratsutilaksi.
=== Uusikartano ===
Uusikartano lohkottiin 1781 Henriksbergin säteritilasta, jota alettiin kutsua Vanhakartanoksi lohkotun osan tullessa Uusikartanoksi. Uusikartanoon liitettiin lisäksi 1880-luvulla Heikkilän tila, joka oli ollut 1630 alkaen Klas Flemingin ostorälssitila. Uusikartanon ensimmäinen omistaja oli Anna Maria Hassel 1781-1824. 1882 tila tuli kauppias Antti Erikinpoika Tuiskulalle, ja 1903 Anders Valter Tuiskulalle sekä tämän puolisolle, Selma Tuiskulalle (o.s. Brusila). 1977 Uusikartano meni Kaisa-Liisa Lintuselle (o.s. Tuiskula) ja Raimo Lintuselle. Kaisa-Liisa Tuiskula on Antti Erikinpoika Tuiskulan pojanpojanpojantytär. Uuttakartanoa lohkottiin 1960-luvun alussa, kun asutushallitus ostettuaan lohkoi 307 hehtaaria siirtoväen asutustilojen lisämaiksi. Tästä 307 hehtaarista saatiin tiloille maankäytön komitean 1964 suunnitelman mukaan neljätoista maa-aluetta. Myös Askolan hiidenkirnut sijaitsevat valtion Uusikartanolta ostamalla alueella.
Vanhakartanoon liitettiin Korttian Vappula. Vanhakartanon omisti 1904-1934 Frans Arvid Kortejärvi, aikaisempi Milén, jonka jälkeen Vanhakartanon ovat omistaneet Toivo, Mauri ja Veikko Kortejärvi.
== Lähteet == 
Luokka:Askolan kylät
Kosken kanava

Kosken Kanava : uuden Äänekosken ... kaupunkilehti oli Äänekoskella kerran viikossa ilmestynyt ilmaisjakelulehti, jonka ensimmäinen numero ilmestyi joulukuussa 2009. Lehden perustivat entinen Sisä-Suomen lehden päätoimittaja Kalevi Tiitinen ja hänen vaimonsa Tuija Tiitinen. Lehti ajautui taloudellisiin vaikeuksiin seuraavana vuonna, ja pian tämän jälkeen lehti hakeutui konkurssiin. Vuonna 2011 lehteä ilmestyi vain yksi numero.
Lehdellä oli nettisivut osoitteessa koskenkanava.fi.
== Aiheesta muualla ==
* Kansallisbibligrafian tiedot lehdestä Finnassa
Luokka:Suomalaiset ilmaisjakelulehdet
Luokka:Äänekoski
Kosken kirkko (Perniö)

Kosken ruukinkirkko on kirkkorakennus entisen Perniön kunnan alueella nykyisessä Salossa Kosken rautaruukin alueella. Tasavartinen ristikirkko on alkuperältään Antskogin ruukin kirkko ja valmistunut sinne 1766. Kirkko on siirretty Koskelle 1780-luvulla ja vihitty käyttöön 1786.
__NOTOC__
== Alkuperäispaikalla Antskogissa ==
Pohjan pitäjän Antskogin ruukin ensimmäinen kirkko valmistui 1655. Se korvattiin uudella kirkolla, joka valmistui vuonna 1766. Antskogin ruukinseurakunta lakkautettiin 1770-luvulla ja kirkko siirrettiin Perniöön Kosken ruukin kirkoksi. Antskogissa entisellä kirkonpaikalla on siirretyn kirkon perustukset ja kiviaita.
== Kosken ruukinkirkoksi ==
Kosken ruukin ensimmäinen kirkko oli rakennettu 1680-luvulla. Se korvattiin Antskogista siirretyllä kirkolla, joka vihittiin käyttöön 1786. Kirkko on säilynyt kutakuinkin alkuperäisessä asussa. Kirkon barokkityylinen alttarilaite on kuitenkin muualta. Se on hankittu Koskelle vuonna 1800 ja tehty alun perin ilmeisesti Tukholmassa vuonna 1694 nykyisen Östhammarin kunnan alueella toimineelle Forsmarkin tehtaan seurakunnalle. Sivusakaran päässä on toinen alttarilaite, jonka uskotaan olevan turkulaista puusepäntyötä 1670- tai 1680-luvulta ja peräisin joko Kosken tai Antskogin ruukin ensimmäisestä kirkosta. Hirsirakenteisen ristikirkon tynnyriholvit kohoavat korkealle. Kirkossa on alkuperäiset penkit.
Ristikirkon vesikatto on matala ja aumattu sakaroiden päästä. Katolla on pieni kattoratsastaja. Ristisakarat ovat leveät, joten kirkko vaikuttaa tukevanoloiselta.
== Lähteet ==
Luokka:Salon kirkkorakennukset
Luokka:Suomen puiset ristikirkot
Luokka:Perniö
Luokka:Suomen 1700-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Kosketustartunta

Kosketustartunta on tartuntatautien leviämistapa, jossa mikrobit siirtyvät ihmisestä toiseen käsien välityksellä. Tartunta voi levitä suoraan ihmisestä toiseen, esimerkiksi kätellessä, tai välillisesti. Välillinen tartunta tapahtuu sellaisten esineiden kautta, joihin taudinkantaja on koskenut. Taudinaiheuttajat siirtyvät esineen pinnalta seuraavien siihen tarttuvien käsiin. Esimerkiksi ovenkahvat ovat tyypillisiä kohteita, joiden kautta tartunta leviää välillisesti. http://info2.info.tampere.fi/eta/sote1/aseptiikka/tartunta.html Luettu 24.6.2007 Kosketustartunta on yleisin tapa, jolla mikrobit ja infektiot leviävät. Hyvä käsihygienia ehkäisee tehokkaasti kosketustartuntojen leviämistä. http://ohjepankki.vsshp.fi/fi/3838/9942 Luettu 24.6.2007
==Katso myös==
* Pisaratartunta
* Ulostetartunta
* Veritartunta
==Lähteet==
Luokka:Tartuntataudit
Kosmonautti

Kosmonautti () on Neuvostoliiton ja Venäjän käyttämä nimitys avaruuslentäjistä. Nimessä on yhdistetty kreikan sanat kosmos (maailmankaikkeus) ja nautes (purjehtija).
Kosmonautti-termi löi itsensä läpi globaalisti Juri Gagarinin lentäessä ensimmäisenä ihmisenä avaruudessa huhtikuussa 1961. Neuvostoliiton johtajan Nikita Hruštšovin käyttäessä avaruuslentoja oman asemansa pönkittämiseen, ja Neuvostoliiton propagandana termi sai poliittisen värityksen. 
Kosmonauttien ja astronauttien koulutus oli 1950-luvun jälkipuolella ja 1960-luvun alussa erittäin pitkä prosessi. Se kesti vuosia, ja avaruuslentäjät oppivat aluksestaan likimain kaiken. Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain avaruuslentäjien tehtäviin ei juuri kuulunut avaruusaluksensa ohjaaminen. Kummassakin maassa avaruuslentäjien koulutusta lyhennettiin 1970-luvulta alkaen merkittävästi. Venäläiset ovat edelleen kouluttaneet kosmonauttioppilaitaan noin vuoden ajan. Ulkomaalaisille koulutusta on usein pidentänyt venäjän kielen opiskelu. 
Venäjän avaruuslentäjien koulutus tapahtuu Tähtikaupungissa Moskovan lähellä. Kosmonautit olivat Neuvostoliitossa eriytynyt ihmisryhmä. Kosmonautit asuvat edelleen perheineen ko. kaupungissa. Vastaava ilmiö voi olla olemassa myös Houstonissa, mutta se ei ole yhtä silmiinpistävä. 
Venäjällä oli vuonna 2006 kaikkiaan 37 kosmonauttia, joista 29 oli koulutusvaiheessa. Kosmonautin palkka on 600 euroa, mikä on yksi syy siihen, että hakijoiden määrä on laskenut. Vuonna 2006 Energija-yhtiö pyrki rekrytoimaan kosmonautteja yliopistoista: 20 valikoidusta hakijasta kukaan ei läpäissyt lääketieteellisiä testejä.
Vuonna 2012 Venäjän avaruusjärjestö muunsi kosmonauttien työnkuvaa ja valintaprosessia. Kosmonauttien pitää tästedes erota asevoimista, joka loi siviiliavaruuslentäjien kaaderin, joka poikkeaa Yhdysvaltain NASA:n käytännöstä. Tammi-maaliskuussa 2012 Venäjän avaruusjärjestö järjesti uusien kosmonauttien avoimen haun. Valintavaatimuksiin kuului alle 33 vuoden ikä, yliopistokoulutus ja Sojuz-avaruusalukseen perustuvista pituusvaatimuksia. http://www.spacedaily.com/reports/Russia_to_reform_cosmonaut_recruitment_999.html Russia to reform cosmonaut recruitment, www.Spacedaily.com, 29.8.2012
Avaruusturistit ovat uusin kosmonauttien luokka. Venäläiset ovat 2000-luvulla myyneet järjestelmällisesti avaruuslentoja ISS-avaruusasemalle 20 miljoonalla dollarilla. 
== Katso myös ==
* Interkosmos
* Taikonautti
* :Luokka:Neuvostoliittolaiset avaruuslentäjät
* :Luokka:Venäläiset avaruuslentäjät
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* Kiinnostus laskussa 
* Luettelo venäläisistä kosmonauteista 
Luokka:Avaruuslentäjät