nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Matti Tolvanen

Matti Juhani Tolvanen (s. 7. tammikuuta 1956) on rikos- ja prosessioikeuden professori Itä-Suomen yliopistossa. Hän on toiminut professorina vuodesta 2003. Tolvanen toimi ennen nykyistä virkaa johtavana kihlakunnansyyttäjänä Joensuun kihlakunnan syyttäjänvirastossa vuosina 1996–2003. Kaijus Ervastin toteuttamassa tutkimuksessa Tolvanen todettiin vuonna 2011 toiseksi viitatuimmaksi suomalaiseksi oikeustieteilijäksi suomalaisen oikeustieteen piirissä.
Tolvanen on toiminut Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) vaalitarkkailijana vuodesta 1997. Vuosina 1986–1996 hän toimi Joensuun kaupunginviskaalina.
==Lähteet==
Luokka:Itä-Suomen yliopiston professorit
Luokka:Vuonna 1956 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luokka:Suomalaiset oikeustieteilijät
Luokka:Suomalaiset professorit
Matti Viljanen

Matti Viljanen -nimisiä henkilöitä ovat:
* Matti Viljanen (s. 1949), suomalainen järjestöjohtaja, Akavan puheenjohtaja vuosina 2007–2010
* Matti Viljanen (1937–2015), suomalainen poliitikko, Kansallisen kokoomuksen kansanedustaja vuosina 1979–1991
* Matti Viljanen (1927–1987), suomalainen muusikko, levytyskapellimestari, sovittaja ja säveltäjä
* Matti Viljanen (1874–1946), suomalainen vuorineuvos, järjestöjohtaja ja poliitikko, Suomen teollisuusliiton toimitusjohtaja 1921–1940, Kansallisen Edistyspuolueen kansanedustaja vuosina 1924–1927
* Matti K. Viljanen (s. 1946), suomalainen bakteriologian professori, Turun yliopiston vararehtori
Matti Viljanen (järjestöjohtaja)

Matti Reijo Juhani Viljanen (s. 18. heinäkuuta 1949 Turku)https://www.mediuutiset.fi/uutiset/matti-viljanen-on-akavan-uusi-puheenjohtaja/dda224d1-c461-3680-84b8-1bd710680b09 on entinen korkeasti koulutettujen palkansaajien ammattijärjestön Akavan puheenjohtaja, hän toimi tehtävässä 29. toukokuuta 2007 – 25. toukokuuta 2011. Aiemmin hän on toiminut muun muassa Insinööriliiton ja Ylempien Toimihenkilöiden Neuvottelujärjestön puheenjohtajana sekä Akavan hallituksen jäsenenä. Koulutukseltaan Viljanen on insinööri. 15. kesäkuuta 2007 Viljaselle myönnettiin insinöörineuvoksen arvonimihttps://suomenkuvalehti.fi/jutut/kotimaa/matti-viljanen-jattaa-akavan-puheenjohtajuuden-kevaalla/.
18. huhtikuuta 2008 Matti Viljanen aiheutti myrskyn Akavan sisällä Suomen Kuvalehdessähttps://suomenkuvalehti.fi/jutut/kotimaa/akavan-viljanen-pois-turha-koulutus/ antamillaan lausunnoilla, joissa hän kannatti muun muassa Joensuun yliopiston ja Lappeenrannan teknillisen yliopiston lopettamista, minkä jälkeen Akava sekä useat sen jäsenjärjestöt sanoutuivat irti hänen lausunnoistaan. 12. lokakuuta 2010 Viljanen ilmoitti, ettei asetu ehdolle enää nelivuotiskauden päättyessä vuonna 2011. 25. toukokuuta 2011 häntä seurasi Akavan johdossa Sture Fjäderhttps://www.is.fi/taloussanomat/art-2000001712808.html.
== Lähteet ==
Luokka:Akava
Luokka:Suomalaiset ammattiyhdistysjohtajat
Luokka:Suomalaiset insinöörit
Luokka:Vuonna 1949 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Matti Viljanen (poliitikko)

Matti Juhani Viljanen (25. toukokuuta 1937 Lahti – 4. toukokuuta 2015 Lahti) oli suomalainen insinööri ja poliitikko. Viljanen toimi kansanedustajana kolme kautta vuosina 1979–1991 edustaen Hämeen läänin eteläistä vaalipiiriä ja kuului Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmään. Ennen kansanedustajuuttaan hän toimi katsastusmiehenä ja Lahden katsastuskonttorin päällikkönä vuodesta 1969.
== Lähteet ==
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot
Luokka:Lahden kaupunginvaltuutetut
Luokka:Hämeen vaalipiiri
Luokka:Suomalaiset insinöörit
Luokka:Vuonna 1937 syntyneet
Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Matti Väistö

Matti Kalervo Väistö (s. 14. marraskuuta 1949 Kitee) on suomalainen Joensuun Kiihtelysvaarassa asuva Suomen Keskustan entinen kansanedustaja. Hän oli eduskunnassa 1987–2007. Vuoden 2007 vaaleissa hän ei enää ollut ehdokkaana. Väistö oli valitsijamiehenä presidentinvaalissa 1988.
Koulutukseltaan Väistö on vuonna 1976 Helsingin yliopistosta valmistunut agronomi. Hän on työskennellyt toimittajana Karjalan Maassa. Väistön sotilasarvo on yliluutnantti (2004). Väistö sai valtiopäiväneuvoksen arvonimen vuonna 2007.
Väistön aviopuoliso on kasvatustieteen maisteri ja lastentarhanopettaja Reija Eevi Aulikki Väistö os. Hämäläinen. Heillä on kolme lasta.
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Pohjois-Karjalan vaalipiiri
Luokka:Suomen Keskustan poliitikot
Luokka:Joensuun kaupunginvaltuutetut
Luokka:Valtiopäiväneuvokset
Luokka:Vuonna 1949 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Mauno Pohjonen

Mauno Vilho Pohjonen (25. tammikuuta 1907 Kärkölä – 7. lokakuuta 1987 Jyväskylä) oli suomalainen maanviljelysneuvos ja Keskustapuolueen kansanedustaja.
Pohjosen vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Frans Vilho Pohjonen ja Ruusu Helmi Paananen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1926 ja valmistui agronomiksi 1932, maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1932 ja maatalous- ja metsätieteiden maisteriksi 1958. Pohjonen toimi Keski-Suomen maanviljelysseuran maanviljelyskonsulenttina ja vt. sihteerinä Jyväskylässä 1932–1940, asutustoiminnan johtajana 1940–1962, Jyväskylän piirin asutustarkastajana 1962–1965 ja asutustoimiston piiripäällikkönä 1965–1970. Pohjonen oli myös Keski-Suomen maakuntaliiton sihteerinä 1945–1948. Hän sai maanviljelysneuvoksen arvon 1969.
Pohjonen oli kansanedustajana vuosina 1960–1970 ja 1971–1972 edustaen Vaasan läänin itäistä vaalipiiriä 1960–1962 ja Keski-Suomen läänin vaalipiiriä sen jälkeen. Hän tuli eduskuntaan 1960 Maalaisliiton Eino Paloveden tilalle ja 1971 Keskustapuolueen Artturi Jämsénin tilalle. Pohjonen oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Hän oli Jyväskylän kaupunginvaltuuston varapuheenjohtajana ja Jyväskylän maalaiskunnan kunnanhallituksen jäsenenä. 
Pohjonen oli 1970-luvulla tunnettu maasäteilyn tutkijana ja kaivonkatsojana. Pohjonen tutki maasäteilyn vaikutuksia usean vuosikymmenen ajan ja hänen mukaansa maasäteily oli maankamarassa olleista vesisuonista takaisin kimmonnutta kosmista säteilyä. Pohjosen mielestä maasäteily aiheutti syöpää, iskiasta, unettomuutta ynnä muita vaivoja ja oli erityisen vaarallista jos ihminen nukkui säteilykentän kohdalla. Säteilyä voitiin torjua joko muuttamalla sängyn paikkaa tai maadoittamalla asunto kuparilangan pätkällä. Ylen Elävä arkisto : Vaarallista maasäteilyä ei ole todistettu vaikka taikavarpu sen havaitseekinOulun yliopiston vuonna 1985 ilmestynyt maasäteilyraportti Skepsis ry:n sivuilla
== Teoksia ==
* Keski-Suomen maanviljelysseuran 50-vuotiskertomus (1893–1943). Keski-Suomen maanviljelysseura, Jyväskylä 1948
* Tutkimuksia n.s. maasäteilyn vaikutuksista ihmisten sairauksiin ; kirj. Mauno Pohjonen, Lauri Ahonen. Tekijät, Jyväskylä 1973, 1974
* Aiheuttaako n.s. maansäteily syöpää?. Tekijä, Jyväskylä 1974
* Maasäteily ja terveys : luento, joka on pidetty Oulun yliopiston kansanterveystieteen laitoksella maaliskuun 2. päivänä 1976. Tekijä, Jyväskylä 1976
* Maasäteily ja terveys ; kirj. Mauno Pohjonen, Asko Jantunen. Kirjayhtymä, Helsinki 1982
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Maanviljelysneuvokset
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Suomen Keskustan poliitikot
Luokka:Jyväskylän kaupunginvaltuutetut
Luokka:Keski-Suomen vaalipiiri
Luokka:Vaasan läänin itäinen vaalipiiri
Luokka:Vuonna 1907 syntyneet
Luokka:Vuonna 1987 kuolleet
Maunu Ossian af Heurlin

Maunu Ossian af Heurlin (10. syyskuuta 1873 Parainen – 28. huhtikuuta 1952 Hämeenkylä) oli suomalainen lääkäri ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Af Heurlin Maunu Ossian Viitattu 15.6.2021.
Af Heurlinin vanhemmat olivat kirjapainonomistaja Lars Oskar Wilhelm af Heurlin ja Augusta Helena Bergbom ja puoliso Eva Alisa Matiskainen. Af Heurlin tuli ylioppilaaksi 1891 ja valmistui filosofian maisteriksi 1897 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1906. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1913. Af Heurilin toimi aluksi Helsingin yleisen sairaalan avustajalääkärinä 1908–1915 ja sitten Kittilän piirilääkärinä, Inarin ja Utsjoen aluelääkärinä ja vuodesta 1930 Petsamon aluelääkärinä. Viimeksi hän oli piirilääkäri Kurkijoella 1935–1940. Af Heurlin oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1900.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.
 
Laulunopettaja, raittiusasia-aktiivi Paula af Heurlin oli Maunu Ossian af Heurlinin sisar.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset lääkärit
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1873 syntyneet
Luokka:Vuonna 1952 kuolleet
Mauritz Wladimir Armfelt

Mauritz Wladimir (Vladimir) Armfelt (5. elokuuta 1827 Helsinki – 12. marraskuuta 1888 Helsinki) oli suomalainen kreivi ja virka- ja valtiopäivämies.
Armfeltin vanhemmat olivat ministerivaltiosihteeri Alexander Armfelt ja Sigrid Axelina Fredrika Oxenstierna af Eka och Lindö ja puoliso vuodesta 1861 Alexandrine von Bilderling. Säveltäjä Alexandrine Armfelt oli heidän tyttärensä. Armfelt opiskeli Venäjällä ja tuli ensin palvelukseen kenraalikuvernöörin kansliaan 1847 ja valtiosihteerin virastoon 1850. Ministerivaltiosihteerin avustajaksi hänet nimitettiin 1862, seuraavana vuonna hänestä tuli todellinen valtioneuvos. Armfelt oli keisarillisen hovin seremoniamestari vuodesta 1859 ja hovitallimestari vuodesta 1866.Geni: Mauritz Wladimir Armfelt Viitattu 20.7.2021.Adelsvapen-wiki: Adliga ätten Armfelt nr 213, Tab 9 Viitattu 20.7.2021.
Armfelt oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1877–1878, 1882, 1885 ja 1888.Förteckning öfver Ridderskapets och Adelns medlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1877. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1877. Sjette häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1879, s. 1903-1907.Förteckning öfver Ridderskapet och Adelnsmedlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1882. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1882. Tredje häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1885, s. 1489-1493.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1885 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1885. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1886, s. 1419-1424.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1888 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1888. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1888, s. 1685-1691.
 
==Lähteet==
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1827 syntyneet
Luokka:Vuonna 1888 kuolleet
Max Dittmar

Max Uno Dittmar (2. maaliskuuta 1874 Helsinki – 28. elokuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen esittelijäneuvos, joka sai hallitusneuvoksen arvonimen.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 (Viitattu 22.6.2020)
==Henkilöhistoria==
Max Dittmarin vanhemmat olivat kamarineuvos Fredrik Wilhelm Dittmar ja Alvina Matilda Uggla ja puoliso vuodesta 1925 Irma Alida Maria Muhrjàn. Dittmar tuli ylioppilaaksi Savonlinnan lyseosta ja suoritti ylemmän hallintotutkinnon 1901. Hän toimi senaatin talousosaston virkamiehenä vuodesta 1906, ensin ylimääräisenä kopistina ja vuoteen 1913 ekspeditöörinä ja sitten ylimääräisenä esittelijänä, sekä vuonna 1918 senaatin maataloustoimikunnan kanslistina. Dittmar oli valtioneuvoston kauppa- ja teollisuusministeriön esittelijäsihteeri 1919–1922 ja esittelijäneuvos 1922–1944. Ministeriön merenkulkuasiain toimiston päällikkö hän oli vuodesta 1926. Hallitusneuvoksen arvonimen Dittmar sai vuonna 1938. Hän työskenteli useissa eri valiokunnissa ja toimi eduskunnan juhlamenojen ohjaajana useilla valtiopäivillä.Hallitusneuvos Max Dittmar 70-vuotias. Helsingin Sanomat, 2.3.1944, s. 8.Aikalaiskirja. Kuka kukin on 1934, s. 99. (Viitattu 22.6.2020)
==Julkaisuja==
* Kokoelma valtion viran ja toimenhaltijoita koskevia lakeja ja asetuksia, 1929 (myös ruotsiksi)
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Vuonna 1874 syntyneet
Luokka:Vuonna 1948 kuolleet
Mb

Mb tarkoittaa seuraavia:
* 
* 
* Mikrobitti (aiemmin MB sekä MikroBitti), suomalainen tietotekniikkalehti
* 
* megabitti, tunnus Mb, englannin sanasta megabit, tallennuskapasiteetin yksikkö
* megatavu, tunnus MB, englannin sanasta megabyte, tallennuskapasiteetin yksikkö
* Mercedes-Benz, MB, automerkki
* 
* 
* Mine Bombers, MB, MS-DOS-pohjainen suomalainen kaivostaistelupeli.
== Katso myös ==
Aihepiiriin liittyy myös seuraava:
* MB-statistiikka, todennäköisyysjakauma, jota käytetään kuvaamaan fysiikan ja kemian tilastollisia ilmiöitä.
== Lähteet ==
McRae

McRae on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
* Alister McRae (s. 1970), skotlantilainen rallikuljettaja
* Basil McRae (s. 1961), kanadalainen jääkiekkoilija
* Carmen McRae (1920–1994), yhdysvaltalainen jazzlaulaja
* Colin McRae (1968–2007), skotlantilainen ralliautoilija
* Graham McRae (1940–2021), uusiseelantilainen F1-kuljettaja
* Jimmy McRae (s. 1943), skotlantilainen ralliautoilija
* Jordan McRae (s. 1991), yhdysvaltalainen koripalloilija
* Lee McRae (s. 1966), yhdysvaltalainen pika- ja viestijuoksija
* Philip McRae (s. 1990), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
* Tate McRae (s. 2003), kanadalainen laulaja ja tanssija
* Thomas Chipman McRae (1851–1929), yhdysvaltalainen lakimies ja demokraattisen puolueen poliitikko.
Mediafilosofia

Mediafilosofia on termi, jota voidaan käyttää monenlaisesta mediaan ja filosofiaan liittyvästä tutkimuksesta. Yhden määritelmän mukaan mediafilosofia voi olla joko mediatieteellistä kiinnostusta filosofiaan tai filosofista kiinnostusta mediatieteisiin ja medioihin”. Toisen määritelmän mukaan mediafilosofia voidaan käsittää filosofian erityisalueeksi, joka tarkastelee mediaa filosofian näkökulmasta tai tutkii ajattelua medioiden lävistämänä.
==Lähteet==
== Kirjallisuus ==
* 
Mediafilosofia
Mediafilosofia
Mediakasvatusseura

Mediakasvatusseura on valtakunnallinen, kaksikielinen yhdistys, joka edistää mediakasvatuksen monitieteistä tutkimusta ja käytäntöjä Suomessa. Seuran tärkeitä tehtäviä on tiedottaa, järjestää tapahtumia, harjoittaa julkaisutoimintaa, toteuttaa kehittämis- ja yhteistyöhankkeita, tehdä aloitteita mediakasvatuksen edistämiseksi ja kehittää alan toimijoiden kansallisia ja kansainvälisiä yhteyksiä. Yhdistys on perustettu vuonna 2005. Mediakasvatusseura on Tieteellisten seurain valtuuskunnan jäsen. 
Mediakasvatusseuran puheenjohtajat:
# 2005-1/2008 professori (mediakasvatus), FT Sirkku Kotilainen
# 2/2008-1/2009 lehtori, musiikin tohtori Sara Sintonen
# 1/2009-1/2011 tutkija, kasvatustieteen tohtori Reijo Kupiainen
# 1/2011 - tohtori, opetusneuvos emerita Ritva-Sini Merilampi
Jäseninä on mm. opettajia, lapsi- ja nuoristyöntekijöitä, median edustajia, tutkijoita, alan opiskelijoita sekä yhteisöjäseninä kansalaisjärjestöjä, lehtitaloja, korkeakouluja ja elokuvakeskuksia. Vuoden 2011 lopussa seuraan kuului yhteensä 199 henkilö- ja opiskelijajäsentä sekä 50 yhteisöjäsentä.
== Talous ==
=== Rahoitus ===
Rahoituksen lähde 	2018 	2017	2016 	2015 	2014 	2013
Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille	162 000 €	- 	62 000 €	57 000 €	50 000 €	50 000 €
== Lähteet == 
==Aiheesta muualla==
*www.mediakasvatus.fi
*www.mediakasvatus.fi/seura
Luokka:Mediakasvatus
Luokka:Suomalaiset tiedeyhdistykset
Medialukutaito

Medialukutaito on kyky lukea ja ymmärtää mediaa, nähdä sen tuottamien ilmiselvien merkitysten taakse, sekä suodattaa ja arvioida vastaanotettua informaatiota. Medialukutaito on siten tavallista lukutaitoa laajempi taito. Siihen kuuluu myös taito käyttää asianmukaisia laitteita. Kriittinen medialukutaito painottaa taitoja, joiden avulla ihminen pystyy arvioimaan mediasisältöjä kriittisesti ja median esitystapoja tulkiten.
==Medialukutaito perusopetuksen opetussuunnitelmassa==
Medialukutaito on mukana vuoden 2004 perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissaOpetushallitus, tiedote Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet Viitattu 23.2.2008 aihekokonaisuutena äidinkielen ja kirjallisuuden sekä kuvataiteen tavoitteina ja sisältöinä. Aihekokonaisuuksilla pyritään opetuksen eheyttämiseen. Ne tulee sisällyttää yhteisiin ja valinnaisiin oppiaineisiin sekä koulun toimintakulttuuriin.
Viestintä ja mediataito-aihekokonaisuuden avulla oppilaan halutaan ilmaisevan itseään monipuolisesti ja vastuullisesti sekä tulkitsemaan muiden viestintää; kehittävän tiedonhallintataitojaan sekä vertailemaan, valikoimaan ja hyödyntämään hankkimaansa tietoa, suhtautumaan kriittisesti median välittämiin sisältöihin ja pohtimaan niihin liittyviä eettisiä ja esteettisiä arvoja viestinnässä. Pyrkimyksenä on myös, että oppilas tuottaa ja välittää viestejä, sekä käyttää mediaa tarkoituksenmukaisesti ja oppii käyttämään viestinnän ja median välineitä tiedonhankinnassa, tiedonvälityksessä sekä erilaisissa vuorovaikutustilanteissa. 
Kyseisen aihekokonaisuuden keskeisiksi sisällöiksi mainitaan omien ajatusten ja tunteiden ilmaiseminen, erilaiset ilmaisukielet ja niiden käyttö eri tilanteissa, viestien sisällön ja tarkoituksen erittely ja tulkinta, viestintäympäristön muuttuminen ja monimediaalisuus, median rooli ja vaikutukset yhteiskunnassa, median kuvaaman maailman suhde todellisuuteen, yhteistyö median kanssa, lähdekritiikki, tietoturva ja sananvapaus sekä viestintätekniset välineet, niiden monipuolinen käyttö ja verkkoetiikka.
==Katso myös==
* Mediakasvatus
* Informaatiolukutaito
* Visuaalinen lukutaito
==Lähteet==
==Kirjallisuutta==
*Medialukutaito Suomessa. Kansalliset mediakasvatuslinjaukset. Opetus- ja kulttuuriministeriön julkaisuja 2019:37. Helsinki: Grano Oy, 2019. ISBN 978-952-263-674-4. Teoksen verkkoversio (PDF). 
*
* 
==Aiheesta muualla==
* Ylen Elävä arkisto: Mediaa kannattaa oppia lukemaan
* Valheenpaljastaja: Testaa onko sinusta faktantarkastajaksi -testi Yle.fi
*Karvonen, Erkki: Kaupallisuus journalismietiikan uhkana. niin & näin 4/2000, 20–24.
*Pihkala, Juha: Kenen leipää syöt, sen lauluja laulat? niin & näin 4/2000, 19.
Luokka:Mediakasvatus
Mediasuunnittelu

Mediasuunnittelu on viestintävälineiden välittämien viestien ulkomuodon suunnittelua. Se on yhtä lailla kirjan, videon tai internetin kotisivujen ulkoasun suunnittelua. Mediatoimistoissa mediasuunnittelu on lähinnä mainoskampanjoitten suunnittelua ja oikean median valintaa mainostettavalle tuotteelle. Mediasuunnittelu on terminä uusi kuten useimmat mediatkin. Mediasuunnittelua tutkitaan mm. mediatieteessä.
Suunniteltaessa sarjakuvaa, video-ohjelmaa tai kirjan kantta joudumme pohtimaan syvällisemmin mediatuotteen toteutusta ja suunnittelua. Tämä vaatii monen ongelman ratkomista, ennen kuin itse viesti tulee huomaamattomasti esille. Huono suunnittelu tuntuu ja näkyy. Hyvää suunnittelua ei vastaanottaja edes huomaaMediasuunnittelun historia Pekka Mölsä. 
Uudet mediat (videot, cd-romput, Internet ...) perustuvat vanhoille perinteisille viestimille (painotuotteet, äänitteet, elokuvat). Niitä yhdistää yhteinen alkuperä ja kehitys. Mediatuotteiden suunnittelu perustuu traditioon. Voidaksemme viestiä tehokkaasti meidän täytyy ymmärtää menneiden aikojen medioita. Kirjoituksen synnyn, kirjainmuotojen ja graafisen tyylin kehityksen tunteminen auttaa meitä suunnittelemaan omia mediatuotteita http://internetix.opit.wsoy.fi/fi/opintojaksot/0viestinta/mediasuunnittelu2 Mölsä, P. Mediasuunnittelu. 
==Katso myös==
* Graafinen suunnittelu
* Typografia
==Lähteet==
Luokka:Viestintätieteet
Medisiinari

Medisiinariksi kutsutaan lääketieteen opiskelijaa. Medisiinareita ovat kaikki lääketieteen lisensiaateiksi opiskelevat. Yleensä uudet lääketieteen opiskelijat kastetaan medisiinareiksi opintojen alkutaipaleella. Suomesta medisiinareita löytyy Helsingin, Itä-Suomen, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistojen lääketieteellisistä tiedekunnista. Medisiinareiden kattojärjestönä toimii Suomen Medisiinariliitto (SML).
==Aiheesta muualla==
Suomen Medisiinariliitto
Luokka:Lääketiede
Medium

Medium tarkoittaa seuraavia asioita:
* väliaine, välittäjä, keino tai väline, jonka monikollinen sana on media
* Näkijä (engl. Medium), yhdysvaltalainen draamasarja
* Medium, rap-artisti Pyhimyksen albumi
* medium, pihvin kypsyysasteena keskikypsä
* medium, joissakin (harvoissa) kielissä esiintyvä verbien pääluokka
* akryyli- ja öljymaalauksessa maalausneste tai -aine.
Megalomania

Megalomania (megas kr. suuri + mania kr. hulluus) on historiallinen käsite, jota toisinaan käytetään merkityksessä suuruudenhulluus. Megalomaaniselle käytökselle on tunnusomaista pakkomielle tai päähänpinttymä, jonka kohteena on raha, valta, nerokkuus tai kaikkivaltius. Megalomania voi kuulua lievempänä versiona ihmisen perusluonteeseen, jolloin henkilö kokee ahneutta rahaa ja valtaa kohtaan, mutta muuttuessaan pakkomielteiseksi se diagnosoidaan sairaudeksi. Megalomaniaa diagnosoitaessa sitä kutsutaan suuruusharhaksi, joka on yksi harhaluuloista.
==Katso myös==
* Alemmuuskompleksi
* Dunning–Kruger-efekti
* Hybris
* Jumaluuskompleksi
* Narsismi
* Narsistinen persoonallisuushäiriö
* Persoonallisuushäiriöt
* Suuruusharha
* Ylpeys
Luokka:Psykologia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Menestys

Menestys tarkoittaa tavoitteiden onnistunutta saavuttamista.
Amerikkalaistutkijoiden mukaan menestys työelämässä riippuu paljolti kognitiivisista kyvyistä.http://www.digitoday.fi/tyo-ja-ura/2004/01/12/Ty%F6uralla+pieni+g+on+iso+tekij%E4/20046571/66
Liike-elämässä menestyksellä tarkoitetaan taloudellista menestystähttps://oa.doria.fi/handle/10024/5813, joka tarkoittaa lähes samaa asiaa kuin kilpailukyky. Kilpailukykyä ja menestystä markkinoilla voidaan varmistaa muun muassa tunnistamalla ja täyttämällä markkina-aukot kilpailijoita nopeammin sekä kasvattamalla tuottoja kehityskustannuksia kohdistamalla.http://fi.aisc.com/Solution/3 Yhtiöiden menestys markkinoilla on viime kädessä kiinni asiakkaiden tarpeiden ymmärtämisestä.http://www.tietokone.fi/uutta/uutinen.asp?news_id=19049 Se edellyttää kykyä ohjata kuluttajan valintaa jakelutiessä ja näin aikaansaada nopeasti myyntiä.http://www.mtl.fi/fi/uutiset/uutiset_2006_tammikuu/?a=show&id=656
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Menestys versoaa ihmisen onnellisuudesta
== Antsadata-kohde ==
Luokka:Liiketalous
Menorragia

Menorragia tarkoittaa voimakasta ja pitkittynyttä kuukautisvuotoa, jonka kesto ylittää normaalina pidetyn ajan. Tyypillisesti kuukautiset kestävät 2-8 vuorokautta.
== Esiintymisen syitä ==
Erilaiset syyt voivat johtaa menorragiaan, mukaanlukien kohdun ja lantion poikkeavuudet; ongelmat maksassa, munuaisissa tai kilpirauhasissa; hormonihäiriöt (estrogeeni ja keltarauhashormoni) sekä kohdunulkoinen raskaus. Myös veren hyytymistä estävien lääkkeiden syönti voi aiheuttaa menorragiaa.
== Lähteet ==
Luokka:Lääketiede
Mer (käyttöjärjestelmä)

Mer on Linux-pohjainen mobiililaitteille suunnattu käyttöjärjestelmä. Sen on tarkoitus toimia alustana laitteistovalmistajille, jotka voivat tehdä sen pohjalta varsinaisen loppukäyttäjän käyttöjärjestelmän. Mer on ensisijaisesti nk. middleware. 
Esimerkiksi Jollan Sailfish OS pohjautuu Mer:iin.
Mer haarautui lopetetusta Nokian MeeGo-alustasta. Merin tavoitteena on tarjota vaihtoehto Maemo-alustalle, mikä oli Meegon edeltäjä. Projekti tavoittelee lähdekoodin jakamista Tizen-alustan kanssa, minkä historia myös juontaa Meegoon. 
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* merproject.org
Luokka:Linux-mobiilikäyttöjärjestelmät
Meri-Halikon koulu

Meri-Halikon koulu on Angelniemen Kokkilassa sijaitseva peruskoulu. Se perustettiin vuonna 1994, kun Vartsalan ala-aste ja Angelniemen ala-aste eli entinen Kokkilan koulu yhdistettiin hallinnollisesti. 
Angelniemen Kokkilan kylään perustettiin kunnallinen koulu jo vuonna 1884. Angelniemen muut kansakoulut lopetettiin 1950- ja 1960-luvuilla ja ne yhdistettiin yhdeksi Angelniemen koulupiiriksi vuonna 1964. Tuolloin Kokkilan kansakoulusta tuli Angelniemen kansakoulu. Halikon kunnanvaltuusto päätti keväällä 1996 keskittää eteläisen Halikon koulutoiminnan Angelniemen ala-asteen tiloihin. Meri-Halikon koulun toiminta alkoi syksyllä 1997.
Lukuvuonna 2009–2010 koulussa oli neljä perusopetusryhmää ja 67 oppilasta.
==Aiheesta muualla==
*Meri-Halikon koulu Salon kaupungin sivuilla
==Lähteet==
Luokka:Salon peruskoulut
Luokka:Angelniemi