nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Kisko

Kisko on Suomen entinen kunta ja nykyään osa Saloa. Kunta sijaitsi Varsinais-Suomen maakunnassa, Länsi-Suomen läänissä ja sitä ennen Turun ja Porin läänissä. Se tunnettiin nyt jo hiipuneesta kaivosteollisuudestaan sekä kesämökkikuntana. Kiskon naapurikunnat olivat Karjalohja, Kiikala, Muurla, Perniö, Pertteli, Pohja, Suomusjärvi ja Tammisaari. Vuoteen 1993 saakka naapurikuntiin kuului Tammisaareen liitetty Tenhola.
==Historia==
Kisko on mainittu Pohjan kappeliseurakuntana vuonna 1347. Se itsenäistyi 1550-luvulla. Vuoteen 1876 asti Kisko kuului kahteen lääniin: itäosa oli Uudenmaan lääniä ja länsiosa Turun ja Porin lääniä. Suomusjärvi oli Kiskon kappelina vuodesta 1678, itsenäistyen 1898. Kappeliseurakunnan nimenä oli aluksi Laidike. Kiskon kunta perustettiin vuonna 1867.
Kiskon kunta lakkautettiin ja yhdistettiin yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Salon kaupunki, Halikon kunta, Kuusjoen kunta, Perttelin kunta, Muurlan kunta, Perniön kunta, Särkisalon kunta, Kiskon kunta, Kiikalan kunta ja Suomusjärven kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen.
==Kaivokset==
Kiskon alueella ovat sijanneet Orijärven kaivos (kupari), Aijalan kaivos (kupari) ja Metsämontun kaivos (sinkki, kupari). Kaivokset ovat lopettaneet toimintansa. Kaivostoimintaa harjoitettiin 1600-luvulta 1900-luvulle.
==Kulttuuri==
Kiskossa on viisi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemää valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä. Näitä ovat Haapaniemen linnanraunio, Kiskon kirkonkylä, Kärkelän ruukkiyhdyskunta, Mommolan kartano ja Orijärven kaivos.
Kisko on saanut mainetta italialaisen Felice Vincin teoriasta, jonka mukaan Homeroksen Troija olisi sijainnut Kiskon Toijassa. Kisko-Seura ry on järjestänyt Vincin teorian inspiroimia tapahtumia.
Kiskon pitäjäruoaksi valittiin 1980-luvulla halstratut suolasilakat ja perunamuusi.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 21. Helsinki: Patakolmonen Ky.
==Kylät==
Aijala, Hongisto, Honkapyöli, Jyly, Kajala, Kaukuri, Kavasto, Kiskon kirkonkylä, Kurkela, Lappi, Leilä, Liuhto, Marttila, Metsola, Orijärvi, Sammalo, Sillanpää, Sorttila, Tieksmäki, Toija, Viiari, Vilikkala, Ylötkylä.
==Järvet ja muut vesistöt==
Ahdistonjärvi, Ahvenlammi, Aneriojoki, Hirsijärvi, Iso-Kisko, Iso-Tahko, Kavastonjärvi, Kirkkojärvi, Kurkelanjoki, Kurkelanjärvi, Määrjärvi, Nikuli, Orijärvi, Riitjärvi, Vähä-Tahko.
==Tunnettuja kiskolaisia==
* Rauno Saari, maaherra, syntyi Kiskossa
* Gabriel Wilhelm Sohlberg (1851–1913), suomalainen teollisuusyrittäjä, Oy G. W. Sohlberg Ab:n perustaja, syntyi Kiskossa
==Ystävyyskunnat==
* Kaarma, Viro
* Strängnäsin kunta, Ruotsi
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Aijalan-Kaukurin kyläyhdistys
* Kisko-Seura ry
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kiskon kirkko

thumb|right|250px|Kiskon kirkko, sankarihaudat kesällä 2011Olkoon heidän perintönsä meille niin kuin valtakirja Isänmaan, jolla uudet sukupolvet työhön kutsumukseen suureen siunataan.
Kiskon kirkko on Salon seurakunnan kirkko entisessä Kiskon kunnassa, nykyisessä Salossa. Se on kahdeksankulmainen puukirkko, joka on rakennettu vuonna 1810 vuonna 1807 palaneen ristikirkon tilalle. Kirkon rakensi Turun kaupunginarkkitehtina toiminut muurarimestari Johan Sundsten Tukholmasta saatujen piirustusten mukaisesti.
Kirkkoon liittyy keskiaikainen kivisakaristo, joka on keskiaikaisen kirkkohankkeen ainoa toteutunut osa. Se rakennettiin todennäköisesti noin vuosina 1510–1530. Sakaristo on muuttunut paljon keskiaikaisesta asustaan. Sen harjakatto päätyinen purettiin uutta ristikirkkoa rakennettaessa vuosina 1738–1741.
Kirkon sankaripatsas on kuvanveistäjä Lauri Leppäsen työ vuodelta 1947.
==Katso myös==
* Luettelo Suomen keskiaikaisista kivikirkoista
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*
Kirkko
Luokka:Salon kirkkorakennukset
Luokka:Suomen keskiaikaiset kivikirkot
Luokka:Suomen puiset pitkäkirkot
Luokka:Suomen 1500-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Suomen 1810-luvulla rakennetut kirkot
Kitula (Hamina)

Kitula on kylä Haminan pohjoisosissa. Se kuului entiseen Vehkalahden kuntaan, joka liitettiin Haminan kaupunkiin vuoden 2003 alussa. Kylä sijaitsee Kannusjärven kylän ja järven pohjoispuolella Vehkajoen vesistöalueen latva-alueella.
Luokka:Haminan kylät
Kitula (Suomusjärvi)

Kitula on kylä ja taajama Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa seututien 110 varressa. Se on entisen Suomusjärven kunnan keskus, jossa sijaitsevat paikalliset palvelut, kuten elintarvikekauppa, rautakauppa, kirjasto, ala-asteen koulu, urheilukenttä ja polttoaineen jakeluun kylmäasema. Pääosa palveluista on Urheilutien ja Helsingintien (seututie 110) välissä. 
Kitula on asukasmäärältään Suomusjärven merkittävin kylä. Kitulasta on seututietä pitkin matkaa Helsinkiin 92 kilometriä ja Turkuun 87 kilometriä. Suomusjärven kirkolle on matkaa Kitulasta alle kymmenen kilometriä ja lähimpään kaupunkikeskukseen Saloon 26 kilometriä. Moottoritie E18 kulkee Suomusjärven pohjoispuolitse. Sinne on yhteys Suomusjärventien (yhdystie 2410) kautta. Kitulan lähellä sijaitsee Aneriojärven luonto-kulttuuripolku.
==Lähteet==
Luokka:Suomusjärven kylät
Luokka:Suomen entiset kuntakeskukset
Luokka:Varsinais-Suomen maakunnan taajamat
Kl

Kl tarkoittaa seuraavia:
* 
* kasvatustieteen lisensiaatti, KL tai kasvatustiet. lis., korkeakoulun jatkotutkinto
* Kauppalehti, KL, suomalainen sanomalehti
* 
* kenttälennätin, kl, sotilasyksikköjen käyttämä lennätintyyppi
* kevätlukukausi, kl., kevääseen sijoittuva oppilaitoksen työaika
* 
* 
* 
* koululaiva, kl, alustyyppi
* kuntainliitto, kl., kuntayhtymä
* Kuopion lääni, Kl., entinen lääni Suomessa
* Kuurojen Liitto, KL, kuurojen etujärjestö
* Suomen Kunnallisliitto, KL, suomalainen järjestö
* Valtion kiinteistölaitos, KL, nykyinen Senaatti-kiinteistöt, valtion kiinteistöjen hallintayhtiö.
* Kuala Lumpur
Klaani

Klaani on sukuyhteisö, joka katsoo polveutuvansa jostakin määrätystä kantavanhemmastaMOT Kielitoimiston sanakirja. Kotimaisten kielten tutkimuskeskus ja Kielikone Oy. ISBN 978-952-5446-68-5, yleensä isälinjoja pitkin (patrilineaarinen klaani), joissakin tapauksissa äitilinjoja pitkin (matrilineaarinen klaani). Kantavanhempi saattaa olla myös myyttinen olento, esimerkiksi jumala tai eläin. Klaaniin kuuluu yleensä useita rinnakkaisia linjasukuja, joiden välillä saattaa vallita arvojärjestys. Puhekielessä termiä on joskus käytetty muunkinlaisista sukuyhteisöistä. 
Sana klaani tulee englannin kautta iirin tai Skotlannin gaelin kielen sanasta clann, joka tarkoittaa jonkun lapsia tai jälkeläisiä. Irlannin ja Skotlannin ylämailla klaani käsitti yhden tai useampia päämiehen johtamia sukuja, jotka katsoivat polveutuvansa samasta yhteisestä kantaisästä. Klaani muodosti sukunimensä liittämällä kantaisänsä nimeen sana mac (poika) tai ua (pojanpoika, englanniksi o').
Klaanit saattavat muodostaa yhdessä laajemman etnisen kokonaisuuden, kuten heimon.
== Katso myös ==
*Klaaniyhteiskunta
*Skotlannin klaanit
*Somalian klaanit
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Kansatiede
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Klaani (täsmennyssivu)

Klaani voi tarkoittaa seuraavia asioita:
* klaani, sukuyhteisö
* Klaani (The Tribe), uusiseelantilainen nuorten tieteistelevisiosarja vuosilta 1999–2003
* Klaani, vuosina 1994–2002 toiminut suomalainen yhtye
* Klaani – tarina Sammakoitten suvusta, Mika Kaurismäen elokuva vuodelta 1984
* klaani, vapaamuotoinen käyttäjäryhmä joissakin videopeleissä, tyypillisesti FPS-peleissä tai tietokoneroolipeleissä
* Klaani, Tauno Kaukosen romaani vuodelta 1963.
Klaani (yhtye)

Klaani oli vuosina 1994–2002 toiminut suomalaista `hämyrokkia` soittanut yhtye. Kulttibändin maineessa olleen yhtyeen perustivat vuonna 1994, E. Rauhala ja Diapams - undergroundrock-yhtyeessä soittaneet, porilaiset salanimet basisti A.J. Sointula ja rumpali John Koivula. 
== Julkaisut ==
;Äänitejulkaisut
*2002 Hymyile, kun lähdetään / Jotain palavaa, promootio-cds.
*2002 Rubenin sukua, cd. 
*2001 Moukka / Gospelbar, cds. 
*2001 Hämäräniemi, cd-ep. 
*2000 Punaviiniä, juhlavieraat, cd-ep. 
*1999 Syöppö / Aurinkolapsi / Jeesus!, cds. 
*1998 Klaani 1998, promootio-mc. 
;Videot
* Punaviiniä juhlavieraat (2000)
* Nilkki (2001) 
* Hämäräniemeen(2001). Ohjaajana kaikissa edellä mainituissa Teemu Pöllänen.
Kappaleet `Ovelia kavalia kuljettajia`, `Marvin rokkaa taas` sekä `Piru Ruben` mukana lisäksi eri artisteja esittelevillä kokoelmilla.
Luokka:Suomalaiset rockyhtyeet
Klaus Pentti

Klaus Arvo Aksel Pentti (s. 17. maaliskuuta 1943 Hämeenlinna) on suomalainen poliitikko ja maanviljelysneuvos. Hän oli keskustan kansanedustaja 2003–2011.
Pentti suoritti keskikoulun Hämeenkyrön yhteiskoulussa 1960 ja valmistui Ahlmanin maanviljelijäopistosta vuonna 1964. Hän oli Hämeenkyrön kunnanvaltuuston jäsen 1981–2008 ja valtuuston puheenjohtaja 1989–2004. Kunnanhallituksessa hän istui 1975–1984.
Eduskunnassa Pentti oli ensimmäisellä kaudella (2003–2007) jäsen perustuslakivaliokunnassa ja talousvaliokunnassa. Toisella kaudella (2007–2011) hän toimi tarkastusvaliokunnan varapuheenjohtajana sekä maa- ja metsätalousvaliokunnan jäsenenä. Hän ei asettunut ehdolle vuoden 2011 eduskuntavaaleissa.
Pentti avioitui vuonna 1965 ja hänellä on kaksi aikuista lasta. Myös Pentin isä Arvo Pentti oli keskustan kansanedustaja (1958–1970).
== Lähteet ==
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Pirkanmaan vaalipiiri
Luokka:Suomen Keskustan poliitikot
Luokka:Hämeenkyrön kunnanvaltuutetut
Luokka:Vuonna 1943 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Klimppisoppa

Klimppisoppa on 1800-luvun lopulta peräisin oleva eteläpohjalainen ja satakuntalainen perinneruoka. Klimppisoppa valmistetaan naudan luista, lavasta tai potkasta, vedestä, mausteista ja kasviksista. Aineksia keitetään noin kaksi tuntia, kunnes lihat ovat kypsiä, sen jälkeen liemi siivilöidään. Pinnalle muodostunut rasva poistetaan, lihat kuutioidaan ja lisätään keittoon. Lopuksi keittoon lisätään vehnätaikinasta pyöräytettyjä palleroita ("klimppejä") ja keitetään muutama minuutti, kunnes ne ovat kypsiä.http://www.kotikokki.net/reseptit/nayta/11932/Klimppisoppa/
Samantapainen ruoka on klimppivelli. Siinä ei välttämättä ole lihaa, vaan se voi olla makeutettu esimerkiksi rusinoilla.
Klimppisoppa tai -velli tunnetaan ympäri Suomen monella eri nimellä ja reseptillä. 1980-luvulla toteutetussa pitäjäruokaprojektissa se tai sen muunnelma nimettiin Anjalankosken, Askolan, Haapaveden, Honkajoen, Humppilan, Ilmajoen, Karijoen, Korppoon, Kortesjärven, Köyliön, Lapinjärven, Lapväärtin, Lavian, Liljendalin, Maalahden, Maksamaan, Myrskylän, Nokian, Oripään, Pattijoen, Perttelin, Pukkilan, Pyhtään, Pirttikylän, Rantasalmen, Ruotsinpyhtään, Ruukin, Teiskon, Teuvan, Tuuloksen, Urjalan, Vehkalahden, Vihannin, Vöyrin ja Ylivieskan pitäjäruoaksi.
== Katso myös ==
* mykyrokka
== Lähteet ==
Luokka:Keitot
Luokka:Liharuoat
Luokka:Suomalainen keittiö
Klusiili

Klusiili on äänne, joka syntyy, kun ilmavirta ensin pysäytetään ääntöväylässä ja sitten annetaan sen purkautua äkillisesti. Englannin kielestä lainattua nimitystä plosiivi käytetään suomessa vain harvoin. Klusiilin ääntymiseen voi liittyä aspiraatiota.
Klusiilit voivat olla soinnillisia tai soinnittomia. Tavallisimmat soinnittomat klusiilit ovat velaariklusiili [k], alveolaarinen klusiili [t] ja bilabiaalinen klusiili [p]. Niitä vastaavat soinnilliset klusiilit ovat [ɡ], [d] ja [b]. Lisäksi monissa kielissä esiintyy glottaaliklusiili [ʔ]. Muitakin klusiileja on olemassa.
Suomen kielen foneemijärjestelmässä klusiileja ovat /k/, /t/, /d/, /p/ ja glottaaliklusiili. Lisäksi lainattuina muista kielistä suomessa esiintyy sekä /g/ että /b/.
==Lähteet==
*
*
===Viitteet===
Luokka:Fonetiikka
Knut Furuhjelm

Sten Knut Johan Furuhjelm (23. heinäkuuta 1813 Urjala – 26. marraskuuta 1892 Helsinki) oli suomalainen lääninkuvernööri, valtiopäivämies ja senaattori.
Furuhjelmin vanhemmat olivat Honkolan kartanon omistanut eversti Elis Furuhjelm ja Lovisa Avellan. Furuhjelm opiskeli Uppsalan ja Helsingin yliopistoissa ennen kuin aloitti sotilasuransa alivänrikkinä Suomen kaartissa vuonna 1832. Hän yleni 1834 vänrikiksi, 1838 luutnantiksi, 1846 kapteeniksi, 1852 everstiluutnantiksi ja 1854 everstiksi, ja osallistui vuosina 1837–1838 sotaan Kaukasiassa. Oolannin sodan aikana Furuhjelm nimitettiin vuonna 1854 Ahvenanmaan siivilihallinnosta vastanneeksi varakuvernööriksi ja hänet määrättiin auttamaan Bomarsundin linnoituksen puolustuksessa.Raoul Johnsson & Ilkka Malmberg: Kauhia Oolannin sota – Krimin sota Suomessa 1854–1855, s. 264. John Nurmisen säätiö, Helsinki 2013 Hän jäi samana vuonna linnoituksen antautuessa brittien vangiksi ja joutui olemaan sotavankeudessa Ranskassa, kunnes pääsi palaamaan vankienvaihdossa seuraavana vuonna.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 2, p. 1571
Furuhjelm oli Kuopion läänin väliaikainen kuvernööri vuodesta 1855 ja vakinainen kuvernööri vuodesta 1858, jolloin hän erosi virallisesti armeijasta. Hän oli senaatin sotilastoimituskunnan päällikkö vuosina 1862–1882. Furuhjelmin senaattorikaudella Suomen suuriruhtinaskunta sai oman asevelvollisen sotaväen. Hän osallistui aatelissäädyssä sukunsa edustajana valtiopäiville 1877–1878 ja sai vuonna 1872 salaneuvoksen arvonimen.
Furuhjelmin poika oli Oulun läänin kuvernööri Edvard Furuhjelm ja veli Viktor Furuhjelm.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset senaattorit
Luokka:Kuopion läänin maaherrat
Luokka:Suomalaiset everstit
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1813 syntyneet
Luokka:Vuonna 1892 kuolleet
Knäredin rauha

Knäredin rauha 20. tammikuuta 1613 päätti Ruotsin ja Tanska-Norjan välillä käydyn Kalmarin sodan. Rauhanehdot olivat pääpiirteissään seuraavathttp://www.historiesajten.se/freder2.asp?id=4:
* Ruotsi luopui vaatimuksistaan Soneburgin linnaan Viron Saarenmaalla.
* Tanska-Norjan kuningas sai oikeuden käyttää Ruotsin "kolme kruunua" vaakunassaan. Hän ei kuitenkaan voinut vaatia Ruotsin valtaistuinta.
* Ruotsin oli maksettava miljoona riikintaaleria hopeassa saadakseen takaisin Älvsborgin linnan (ns. 'Älvsborgin lunnaat').
* Jos lunnaita ei maksettaisi kuuden vuoden kuluessa, Tanska-Norja saisi pitää Älvsborgin ja seitsemän sitä ympäröivää Länsi-Götanmaan pitäjää. Lunnaiden maksuaikana Älvsborgin asukkaat olisivat kuitenkin Ruotsin lain ja kirkkohallinnon alaisia.
* Ruotsi luopui kaikista oikeuksistaan Jäämeren rannikolla Tiitisvuonon ja Varanginvuonon välillä asuvien saamelaisten verotukseen ja hallintaan.
* Ruotsin ja Tanska-Norjan välille palautettiin tullivapaus, lukuun ottamatta alkoholijuomia.
* Ruotsi ei saanut häiritä kaupankäyntiä Puolan Itämeren satamissa.
* Ruotsin oli palautettava sodan aikana valloittamansa Jämtlannin ja Härjedalenin maakunnat Tanska-Norjalle.
* Tanska-Norjan oli palautettava sodan aikana valloittamansa Kalmarin kaupunki ja Öölannin saari Ruotsille.
Rauhaa solmittaessa tanskalaiset olivat täysin vakuuttuneita että köyhä Ruotsi ei kykenisi maksamaan Älvsborgin lunnaita ja että he siis saisivat pitää alueen pysyvästi. Ruotsi kuitenkin onnistui lunnaiden maksussa keräämällä jokaiselta kansalaiselta lisäveron.
Suomen kannalta kohtalokasta rauhanteossa oli se, että keskiajalta periytyneet oikeudet Jäämeren rannikkoon menetettiin. Vaikka Tanska-Norja myöhemmin lyötiin perusteellisesti Brömsebron rauhaan 1645 ja Roskilden rauhaan 1658 päättyneissä sodissa, suuria aluevoittoja muualta saanut Ruotsi ei enää välittänyt vaatia näitä oikeuksia takaisin.
==Lähteet==
Luokka:1613
Luokka:Rauhansopimukset
Luokka:Ruotsin rauhansopimukset
Luokka:Pohjoismaiden historia
Luokka:Suomen historia
Koalitiohallitus

Koalitiohallitus on hallitustyyppi, jonka muodostaa useampi kuin yksi puolue. Hallituskoalitio tarkoittaa tällaiseen hallitukseen kuuluvia puolueita ja niiden yhteistyötä. Koalitiohallitus muodostetaan yleensä siksi, että millään puolueella ei ole yksinään enemmistöä parlamentissa. Puhtaassa kaksipuoluejärjestelmässä ei yleensä tarvita koalitioita, vaan enemmistöasemassa oleva puolue voi muodostaa hallituksen yksinään.
== Erilaisia hallituskoalitioita ==
* Kansallisen yhtenäisyyden hallitus: Koalitio, jossa kaikki merkittävät puolueet ovat mukana; Muodostetaan usein vain poikkeusoloissa kuten sodan aikana.
* Porvarihallitus: porvarillisten puolueiden yhteishallitus
* Punamultahallitus: Suomessa sosiaalidemokraattien ja keskustapuolueen yhteishallitus
* Punavihreä koalitio: Koalitio, jossa on sosiaalidemokraatteja ja vihreitä
* Sateenkaarihallitus: Suomessa nimitys 1990-luvun jälkipuoliskon laajapohjaisille monipuoluehallituksille
* Sinipunahallitus: Suomessa sosiaalidemokraattien ja kokoomuksen yhteishallitus
* Suuri koalitio: Joissain maissa nimitys kahden johtavan puolueen harvinaiselle yhteishallitukselle
==Katso myös==
*Hung-parlamentti
== Lähteet ==
Luokka:Hallitukset
Koe

Koe on jonkin ilmiön, ominaisuuden tms. tutkimiseksi tai määrittämiseksi tehtävä käytännön toimenpide, toimenpidesarja tai testi.
Kokeita on monenlaisia: koe voi olla esimerkiksi laboratoriotutkimuksen osa tai oppilaitoksen järjestämä tietojen ja taitojen tutkintatilaisuus.
Erilaisia kokeita 	Erilaisia kokeita	Erilaisia kokeita
Nimi 	Luokitus 	Suppea kuvaus
alkukoe 	koulutus 	Kurssin oppilaiden lähtötason selvittämiseksi järjestettävä koe.
eläinkoe 	lääketiede 	Eläinten eri olosuhteissa suoritettava ärsyketutkinta.
kemiallinen koe 	kemia 	Koe, jossa kemiallisten aineiden reagointia tutkitaan.
koeaika 	työsuhteet 	Työsuhteet tai oppisopimukset voivat alkaa koeajalla, jonka jälkeen työsuhde vakinaistetaan. Koeajalla työsuhde voidaan purkaa helpommin kuin koeajan jälkeen.
koelento 	ilmatekniikka 	Koelentäjällä tai ilman suoritettava mekaanisen laitteen ilmaannousun testaus.
Ohjelmiston testaaminen	tietotekniikka 	Tietokoneohjelman toimivuustestaus.
pistokoe 	koulutus 	Odottamaton koe kouluaineissa.
Prick-ihopistokoe 	lääketiede 	Allergioiden diagnosointiin liittyvä koe.
sanakoe 	koulutus 	Sanoja käsittelevä koe kieliaineissa.
verikoe 	lääketiede 	Sairauksien ja terveyden diagnosointiin liittyvä koe.
ydinkoe 	ydintekniikka 	Avaralla koe-alueella suoritettava ydinaseiden koeräjäytys.
==Lähteet==
Luokka:Tiede
Luokka:Tutkimus
Luokka:Testit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kognitiivinen psykologia

Kognitiivinen psykologia on psykologian osa-alue, joka tutkii ihmisen tietoa käsitteleviä prosesseja, esimerkiksi muistin, oppimisen, ajattelun, havaitsemisen, tarkkaavaisuuden, luovuuden ja ongelmanratkaisun toimintaa. Se perustuu kognitivismille ja syntyi 1900-luvun jälkipuolella syrjäyttäen behavioristisen psykologian vallitsevana psykologian koulukuntana.
Kognitiivinen psykologia rakentuu kokeelliselle ja tieteelliselle tutkimukselle eikä se kognitivismin nimissä ota esimerkiksi introspektiota ainoana tai luotettavimpana tiedonlähteenä. Tarkkaa ajankohtaa kognitiivisen psykologian synnylle on vaikea määrittää, mutta se sai merkittäviä sysäyksiä tekoälyn ja kognitiotieteen synnyn myötä 1956. Termi yleistyi käyttöön Ulrich Neisserin vuonna 1967 kirjoittaman kirjan Cognitive psychology ansiosta.
Kognitiotiede on kognitiivista psykologiaa lähellä oleva tieteenala, joka tutkii kognitivismia sinänsä ja sen taustaoletuksia enemmän kuin psykologian käytännön tutkimusta.
Kognitiivisessa neuropsykologiassa puolestaan pyritään reduktionistisesti yhdistämään kognitiivisen psykologian löytämiä moduuleja ja mekanismeja neurotieteen kanssa. Kognitiivinen psykologia on jaettavissa karkeasti neljään osa-alueeseen:
* Kokeellinen kognitiivinen psykologia tutkii terveitä yksilöitä useimmiten laboratorio-olosuhteissa,
* Kognitiivinen neuropsykologia tutkii kognitiivisia poikkeamia aivovamman saaneissa potilaissa,
* Laskennallinen kognitiotiede kehittää kognition toimintaa jäljitteleviä tietokonemalleja,
* Kognitiivinen neurotiede hyödyntää aivokuvaustekniikoita aivojen toiminnan ja fysiologisen rakenteen tutkimiseksi.
==Kognitiivisen psykologian käsitteitä==
Skeemat
Havaitseminen
* Tarkkaavaisuus ja siihen liittyvät teoriat
* Havaitseminen
** Havaintopsykologia
Oppiminen
* Oppimisteoriat (koulukuntien näkemykset oppimisesta)
* Taitava oppiminen
** Oppimaan oppiminen
** Oppimisstrategiat ja -tyylit
** Miellekartta
** Tavoiteorientaatiot
** Oppimisorientaatiot
** Oppimismotivaatio
** Metakognitiiviset taidot
* Elinikäinen oppiminen
Muisti
* Muistitutkimus
* Muistijärjestelmä (Atkinson ja Shiffrin)
** Sensorinen muisti
** Työmuisti
** Pitkäkestoinen eli säilömuisti
*** Deklaratiivinen muisti
*** Proseduraalinen muisti
* Tallentaminen
* Unohtaminen, unohtamisteoriat
Kieli
* Käsitteet ja niiden muodostuminen
* Kielen perustasot
* Kielen ja ympäristön jäsentämisen (/ajattelun) suhde
Ajattelu
* Mielikuvat
* Ihmisen ja eläinten ajattelun erot
* Ongelmanratkaisu
** Päätöksenteko, heuristiikat
* Taitava ajattelu
** Asiantuntijuus
** Luovuus
** Älykkyys
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
*Scholarpedia: Cognitive psychology 
*
Luokka:Kognitiivinen neurotiede
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kognitiivinen vapaus

Kognitiivisella vapaudella tarkoitetaan yksilön ehdotonta vapautta omaan tietoisuuteensa. Se laajentaa ajatuksenvapauden ja yksilön itsemääräämisoikeuden käsitteitä.
"Center for Cognitive Liberty and Ethicsin", Kognitiivisen vapauden ja etiikan keskuksen johtaja, Tri. Wrye Sententia määrittelee kognitiivisen vapauden "jokaisen yksilön oikeudeksi itsenäiseen ja täysivaltaiseen ajatteluun sekä vapauteen hyödyntää mielensä kaikkia ominaisuuksia ja kaikenlaisia ajattelun tapoja".
Kognitiivinen vapaus takaa yksilön oikeuden muunnella tajunnantilojaan haluamillaan tavoilla, joihin kuuluvat mm. meditaatio, jooga, päihteet ja rukous.http://www.inthesetimes.com/article/2382/http://www.cerebralhealth.com Toisten tajunnantilan tahdonvastainen muuntaminen rikkoo kognitiivisen vapauden periaatetta. Esimerkiksi lapsi jonka kouluun pääsemiselle asetetaan edellytykseksi Ritalin-lääkitys, ei nauti kognitiivisesta vapaudesta, kuten ei myöskään yksilö, jolle vaaditaan antipsykoottinen lääkitys, jotta tätä voitaisiin syyttää oikeudessa, tai ihminen jolle halutaan rangaistus tajunnantilan muuntamisesta psykoaktiivien avulla.
Kirjailija, psykologi ja LSD:n puolestapuhuja Timothy Leary puhui kognitiivisesta vapaudesta "kahtena molekyyliajan käskynä".
*Kenelläkään ei ole oikeutta väkisin muuntaa kanssaihmistensä tajuntaa.
*Jokaisella ihmisellä on oltava vapaus muunnella omaa tajunnantilaansa.
== Katso myös ==
* Psyykkinen itsesäätely
* Tahdosta riippumaton psykiatrinen sairaalahoito Suomessa
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Neurodiversity vs. Cognitive Liberty
* Aldous Huxley on Cognitive Liberty in 1958
* Graham Hancock on freedom of consciousness
* HY väitös: Onko psykoottisella ihmisellä oikeus omiin harhaluuloihinsa?
Luokka:Ihmisoikeudet
Luokka:Transhumanismi
Kohdunulkoinen raskaus

Kohdunulkoinen raskaus on tila, jossa hedelmöittynyt munasolu kiinnittyy muualle kuin kohtuonteloon. Kohdunulkoisista raskauksista suurin osa sijaitsee munatorvessa, harvoin munasolu saattaa kiinnittyä myös munasarjaan, vatsaontelon pintaan tai kohdun kaulakanavaan. Noin 1–2 % kaikista raskauksista on kohdunulkoisia. Kohdunulkoinen raskaus voi hävitä itsestään, mutta jos näin ei käy, hoitovaihtoehtoina tulevat kyseeseen lääkehoito tai vatsaontelon tähystyksessä tehtävä leikkaus, jossa raskauskudos poistetaan. 
== Oireet ==
Noin 10%:lla naisista ei ilmene oireita kohdunulkoisessa raskaudessa. Oireet voivat muistuttaa keskenmenoa. Oireina on vaihteleva verinen vuoto ja alavatsan kivut. Pahoinvointia ja rintojen arkuutta voi esiintyä, jotka ovat muutenkin raskauden oireita. Harvinaisessa tilanteessa kohdunulkoinen raskaus kasvaa munatorvessa niin pitkälle, että se puhkeaa ja aiheuttaa voimakkaan vuodon vatsaonteloon ja shokin.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Gynekologia
Luokka:Obstetriikka
Kohtaus

Kohtaus tarkoittaa seuraavia asioita:
* kohtaus, haltijan tai vainajan sielun kohtaamisesta aiheutuva äkillinen sairaalloinen tila
* sairauskohtaus, sairauden aiheuttama äkillinen, elintoiminnot kokonaan tai osittain lamauttava tila
* junakohtaus, kahden tai useamman junan ohitustilanne yksiraiteisen rataosuuden liikennepaikalla
* kohtaus, elokuvan tai näytelmän samassa paikassa ja ajassa tapahtuva jakso.