nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Kohtaus (kansanperinne)

Suomalaisessa kansanperinteessä kohtaus tarkoittaa äkillisesti iskevää sairaalloista tilaa, jonka aiheuttaa ihmisen kohtaaminen haltijan tai vainajan sielun kanssa. Kohtaamisessa näkymätön henkiolento tulee ihmiseen kiinni tai asettuu tämän sieluun. Kohtaus on edelleen sanana käytössä, tarkoittaen monenlaisia sairauskohtauksia. Kohtauksille annetut selitykset ja hoitomuodot sitä vastoin ovat täysin muuttuneet.
==Mittaus==
Kohtaus (henkiolennon kanssa) täytyi pystyä erottamaan muista vaivoista, jotta siihen olisi osattu kohdistaa sopivaa hoitoa. Kohtauksen tunnistamiseen käytettiin mittausta. Ihmisestä otettiin joitakin mittoja, esimerkiksi etäisyys oikeasta isovarpaasta vasemman käden sormeen, ja vasemmasta isovarpaasta oikean käden sormeen. Mikäli näitä tuloksia vertailtaessa ilmeni merkittäviä eroja, oli vaivana kohtaus. Ilmeisesti uskottiin, että tullessaan ihmiseen henkiolento oli tuonut jotakin, joka saatettiin löytää mittaamalla. Mikäli mittaus vahvisti kyseessä olevan kohtauksen, oli erään perinteen mukainen hoito potilaan pelästyttäminen.
==Lähteet==
* Martti Haavio: Suomalainen mytologia (1967)
Luokka:Suomalainen kansanparannus
Koillinen

Koillinen on yksi väli-ilmansuunnista. Koillinen on pohjoisen ja idän välissä ja kompassissa 45 asteen kohdalla. Koillista vastapäätä on lounas.
==Sanan alkuperä==
Koillinen tarkoittaa sellaista, jolla on koi. Koi merkitsee tässä tapauksessa aamunkoita eli auringon sarastusta. Pohjimmiltaan sana merkitsee jonkin (tässä tapauksessa auringon) näkymistä vain heikosti, häämöttämistä tai kajastusta. Koillinen on siis saanut nimensä siitä, että sillä suunnalla taivaanrannalla alkaa päivä sarastaa. Koillisen vanhoja nimityksiä ovat myös koi, kojo ja koja.
Koi-sanan alkuperä on suomalais-ugrilaisissa kielissä. Koi-sanasta johdettu koittaa-verbi merkitsee aamun valkenemista eli koin voimistumista, sittemmin kuvaannollisesti jonkin, kuten päivän tai aikakauden, alkua. Kieliopillisesti siis sanoilla aamunkoi ja aamunkoitto voidaan nähdä hieman erilainen merkitys, sillä aamunkoi tarkoittaa auringon häämötystä, siis tilaa, ja aamunkoitto aamun valkenemista, siis tapahtumaa. Yleensä tätä erotusta ei kuitenkaan tehdä.
Yrittämistä tarkoittava koettaa-verbi (vrt. koe), joka joskus ja varsinkin puhekielessä sekoitetaan sanaan koittaa, on eri kantaa. Perhoslajin nimi koi ei ole tekemisissä tämän koi-sanan kanssa.
==Lähteet==
* 
Luokka:Ilmansuunnat
Koilliskulma

II kaupunginosa eli Koilliskulma on yksi Hämeenlinnan keskustan neljästä kaupunginosasta, joka sijaitsee Vanajaveden rannalla keskustan pohjoisosassa. Kaupunginosan halki kulkee keskustan pääväyliin kuuluva Lukiokatu, ja siellä sijaitsevat muun muassa Hämeenlinnan kaupunginkirjasto, Etelä-Suomen aluehallintovirasto, Hämeenlinnan lyseon lukio, Hämeenlinnan maistraatti ja kotimuseo Palanderin talo. Koilliskulma rajoittuu Vanajaveden toisella puolella olevaan Keinusaareen sekä etelässä 1., 3. ja 4. kaupunginosiin. Kaupunginosassa, joka on pinta-alaltaan Hämeenlinnan pienin, sijaitsevat lisäksi Hämeenlinnan satama, Lyseon yläkoulu, Sibeliuksenpuisto, Itsenäisyydenpuisto sekä Hämeenlinnan keskusseurakuntatalo.
==Lähteet==
*
Koiramäen joulukirkko

Koiramäen joulukirkko on vuonna 1997 ilmestynyt Mauri Kunnaksen lastenkirja, jonka tuotto lahjoitetiin Tyrvään Pyhän Olavin kirkon jälleenrakentamiseen.
Kunnaksen perhe tuli paikalle kirkon tulipalon jälkeen ja järkyttyi syvästi. He kokivat, että oli kuin vainolainen olisi riehunut kotikylässä.Mauri Kunnas, artikkeli Valitut Palat joulukuu 1997 Seuraavalla viikolla Kunnas oli Otavassa neuvottelemassa toimitusjohtaja Leena Majander-Reenpään kanssa seuraavasta kirjastaan, jolloin kirkon kohtalo tuli puheeksi. Kunnas kysyi, voisiko yhtiö painaa vaikka hänen piirtämänsä joulukortin kirkon rakennusrahaston hyväksi. Toimitusjohtaja ehdotti, että ehdittäisiin tehdä jopa pieni kirjakin. Kunnas innostui ajatuksesta ja tuloksena oli tarina koiraperheen joulukirkkomatkasta.
Vuonna 2006 kirjasta ilmestyi uudistettu painos.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset lastenkirjat
Luokka:Vuoden 1997 kirjat
Koivukoski III

Koivukoski III on Kajaaninjoessa Kajaanissa sijaitseva vesivoimalaitos, jonka omistaa Kainuun Voima Oy. Voimalaitos tunnetaan myös nimellä Tunnelivoimala tai Kajaaninjoen tunnelivoimala, koska osa voimalaitoksen toiminnoista sijaitsee Kajaanin keskustan alle lohitussa kalliotunnelissa. Voimalaitosta voitaisiin kutsua myös Petäjäkosken voimalaitokseksi, koska se on ensimmäinen koski, jonka voimalan tunneli ohittaa. Voimalaitoksen koneasema sijaitsee Petäisenniskan teollisuusalueella venesataman läheisyydessä. Voimalaitos valmistui vuonna 1995. Hankkeen kokonaiskustannukset olivat noin 168 Mmk (25,61 milj. €).
==Tekniset tiedot==
*Putouskorkeus 15-17m, mitoitusvirtaama 165m³/s, suurin virtaama 207 m³/s.
*Vuosienergia 73000 MWh
*Mitoitusteho 20MW, huippu 25MW
*Pysty-Kaplan-turbiini vuodelta 1995, valmistaja Kvaerner Tamturbine Oy (nyk. GE Energy, Finland)
*Tahtigeneraattori 10 kV, leimaus 23,3 MVA
==Katso myös==
* Katerman voimalaitos
* Kallioisen voimalaitos
* Koivukosken voimalaitos
* Ämmäkosken voimalaitos
==Lähteet==
*Kainuun Voima Oy
==Kirjallisuutta==
*Virtanen, Sakari: Yhtiöstä yksiköksi, UPM Kajaani 100 vuotta. UPM 2007. 
Luokka:Kajaanin rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Suomen vesivoimalat
Luokka:Nuasjärven–Kiimasjärven alue
Koivuranta (sukunimi)

Koivuranta on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
*Anssi Koivuranta (s. 1988), mäkihyppääjä, yhdistetyn hiihtäjä ja olympiamitalisti
*Janne Koivuranta (1885–1967), kansanedustaja (Maalaisliitto), maanviljelijä ja kunnallisneuvos
*Marko Koivuranta (s. 1978), jalkapalloilija ja futsalpelaaja
*Sanni Koivuranta (o.s. Leinonen) (s. 1989), alppihiihtäjä
*Tarmo Koivuranta (s. 1980), jalkapalloilija
*Ulla Koivuranta (s. 1959), näyttelijä
Kokkari

Kokkari oli kylä Korpiselän kunnan keskiosassa Raja-Karjalassa Viipurin läänissä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Kokkarin kyläkeskus sijaitsi Korpiselän kirkonkylästä Suojärvelle johtavan maantien varrella noin 15 kilometriä kirkonkylästä itään. Kokkarin naapurikyliä olivat lännessä Tšokki, pohjoisessa Tšikki, idässä Tolvajärvi ja etelässä Kilpijärvi. Kokkarin kylän itäpuolelta virtaa Volgajoki ja länsipuolelta Kilpijärvien laskujoki, jotka molemmat kuuluvat Vuoksen vesistön Pielisen reitin latvaosiin. 
Kokkarissa sijaitsi yksi Korpiselän ortodoksisen seurakunnan tsasounista. Kokkarin tsasouna oli pyhitetty Jumalanäidin kuolonuneen nukkumisen muistolle. Tämä vaatimaton hirsirakennus vaurioitui talvisodassa ja on sittemmin tuhoutunut. Kokkarilla ja läheisellä Tšokin kylällä oli yhteinen hautausmaa.
Kokkarin kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1916 ja se toimi aluksi kunnan ostamassa maalaistalossa, kunnes oma koulutalo valmistui vuonna 1925. 
Kokkarin ja Tšokin yhteinen maamiesseura perustettiin vuonna 1922. Oma seurojentalo valmistui vuonna 1936 ja sen rakennustarpeet lahjoitti Aunuksen Puuliike Oy. Talvisodan jälkeen talo jäi Neuvostoliiton puolelle ja kun Suomi valtasi kylän takaisin 1941, totesivat kyläläiset talon olevan huonossa kunnossa. Talon korjaustyöt valmistuivat juuri ennen uutta evakkotaivalta 1944.
== Historia ==
Vanhin kirjallinen tieto Kokkarista on vuodelta 1500 olevasta Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa, jolloin Kokkarin kylässä mainitaan olleen neljä taloa. Lähes sata vuotta myöhemmin Ruotsin miehitysvallan aikaisessa verokirjassa 1580-luvulla mainitaan Ilomantsin pogostan Pälkjärven kappeliin kuuluvassa Kokkarin kylässä mainitaan olevan kaksi taloa. Stolbovan rauhan myötä Käkisalmen läänin alue siirtyi Ruotsille, jonka aloittaman luterilaistamisen vuoksi Kokkarista muutti 33 asukasta Venäjälle. Vuoden 1631 maakirja mainitsee kylässä olleen seitsemän taloa, mutta muuttoliike laski kylän talolukua ja vuonna 1651 oli kylässä enää neljä taloa. 
Uudenkaupungin rauhassa 1721 Kokkari siirtyi Venäjälle. Vuonna 1764 kylässä mainitaa olleen kaksi kantataloa, mutta viljelmiä oli uudisasutusten myötä kaikkiaan 11. Oman kylän lisäksi kokkarilaiset asuttivat 1700-luvulla uudelleen Kilpijärven kylän, joka oli autioitunut. Isojako toimitettiin noin vuonna 1890.
Talvisodassa Neuvostoliitto ei vallannut Kokkaria, mutta 1940 Moskovan rauhanehtojen mukaan se oli luovutettava Neuvostoliitolle. Kokkarilaiset evakuoitiin jäljelle jääneeseen Suomeen. Jatkosodan alussa 1941 Kokkari vallattiin takaisin ja asukkaat pääsivät jälleenrakentamaan kotejaan, mutta 1944 alueelta oli vetäydyttävä ja väestö evakuoitiin uudelleen.
== Lähteet ==
Luokka:Korpiselän luovutetut kylät
Kokkelipiimä

Kokkelipiimä on itäsuomalainen hapatettu maitotuote – piimää, jonka sekaan on sekoitettu kokkelia. Kokkeli on hyytelömäinen, heraton aine, joka muodostuu lämpimässä paikassa seisotetusta ja juoksettuneesta maidosta.
Kokkelia saadaan seisottamalla kuorittua maitoa lämpimässä paikassa noin kaksi vuorokautta. Piimimistä eli maidon juoksettumista voidaan nopeuttaa pitämällä maito miedossa lämmössä uunissa. Maito kiinteytyy maitohappobakteerien vaikutuksesta itsekseen, ja siitä erottuu hera. Kiinteä kokkeli poimitaan eri astiaan, johon lisätään vettä, ja sitä säilytetään viileässä. Kokkeli muistuttaa koostumukseltaan raejuustoa tai rahkaa. Kokkelista voi säilytyksessä vielä irrota heraa, joten vesi vaihdetaan puhtaaseen. Kokkelia voidaan syödä sellaisenaan, tai sitä sekoitetaan maitoon, kirnupiimään tai veteen.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalainen keittiö
Koko kosmokomiikka

Koko kosmokomiikka () on Italo Calvinon novellien kokoelma, joka ilmestyi postuumisti 1997. Teos on täydennetty laitos teoksesta Kosmokomiikkaa.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Markku Soikkeli: Kosmokomiikkaa. Kiiltomato.net 31.5.2006.
* Hannu Waarala: Maailmojen synty simpukankuoressa. Keskisuomalainen 6.7.2008.
* Jukka Petäjä: Kosminen matkaaja Qfwfq palaa menneisyydestä. Helsingin sanomat 12.7.2008.
* Rolf Bamberg: Kosmologista surrealismia. Uutispäivä Demari 7.8.2008.
* Veijo Hietala: Kirjoituksen sietämätön keveys. Turun sanomat 24.8.2008.
* Jouni Huhtanen: Maailmankaikkeus kämmenellä. Kymen sanomat 5.7.2008.
Luokka:Vuoden 1997 kirjat
Kokonaismaanpuolustus

Kokonaismaanpuolustus tarkoittaa kaikkia niitä siviili- ja sotilasalojen toimenpiteitä, joilla turvataan kansalaisten elinmahdollisuudet ja turvallisuus ulkoista, valtioiden aiheuttamaa tai muuta uhkaa vastaan sekä viime kädessä Suomen valtiollinen itsenäisyys.Turvallisuus- ja puolustuspoliittinen selonteko 2004 (määritelmä kokonaismaanpuolustukselle löytyy sivulta 157)
Kokonaismaanpuolustuksen osa-alueet ovat:
* Huoltovarmuus ja taloudellinen maanpuolustus
* Sosiaali- ja terveydenhuolto
* Väestönsuojelu
* Yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpito
* Rajaturvallisuuden ylläpito
* Sähköinen viestintä
* Maanpuolustustiedotus
* Sotilaallinen maanpuolustus
Kokonaismaanpuolustukseen liittyvää opetusta annetaan puolustusvoimien valtakunnallisilla ja alueellisilla maanpuolustuskursseilla sekä niiden jatko- ja täydennyskursseilla että maanpuolustuksen erikoiskursseilla. Opetusta antavat myös erilaiset kansalaisjärjestöt, kunnat ja yritykset. Kokonaismaanpuolustuksen opetukseen sisältyvät 
* ulko- ja puolustuspolitiikan muodostama kokonaisuus
* kokonaismaanpuolustuksen järjestelyt
* yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaaminen sekä
* valtion ja kuntien sekä elinkeinoelämän ja kansalaisjärjestöjen kokonaismaanpuolustukseen kuuluvat toimet, yhteistoiminta ja valmius. Puolustusministeriön verkkosivuilla oleva kokonaismaanpuolustuksesta kertova sivu. 
==Katso myös==
*Kokonaisturvallisuus
*Maanpuolustusvelvollisuus
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* Puolustusvoimien verkkosivuilla oleva kirja Tietoja Suomen kokonaismaanpuolustuksesta 2006. 
* Puolustusministeriön verkkosivuilla oleva kuvaus Yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisesta sekä siihen liittyvä valtioneuvoston periaatepäätös. 
* Findikaattori - suomalaisten maanpuolustustahto (aikasarja vuodesta 1970 alkaen)
Luokka:Maanpuolustus
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kokonaisveroaste

Kokonaisveroaste eli bruttoveroaste (lyhyesti veroaste) on kansantalouden tunnusluku, joka mittaa julkisyhteisöjen keräämien verojen ja veronluonteisten pakollisten maksujen suhdetta bruttokansantuotteeseen.Taloustiedon taloussanasto, Taloustieto r.y. 1987, ISBN 951-628-145-1. Hakusana bruttoveroaste.Veroaste
Suomen veroaste oli 44,1 prosenttia vuonna 2016.Veroaste. Tieteen termipankki Suomen kokonaisveroaste on laskenut 1995–2010 3,5 prosenttiyksikköä ja 2000–2010 5,1 prosenttiyksikköä.
Vuonna 2010 kokonaisveroaste Suomessa oli EU-maiden kuudenneksi korkein. Mukaan lukien sosiaaliturvamaksut Suomen kokonaisveroaste oli tuolloin 42,1 %. Korkein kokonaisveroaste, sosiaaliturvamaksut mukaan lukien, oli Tanskassa 47,6 %. Matalin kokonaisveroaste oli Latviassa 27,1 %. EU-maiden keskiarvo oli 35,6 %. Archived by WebCite® 
== Katso myös ==
* Nettoveroaste
== Lähteet ==
Luokka:Talous
Luokka:Verotus
Kolangiitti

Kolangiitti on sappitietulehdus.Työterveyskirjasto Akuutin tulehduksen voi aiheuttaa bakteeri-infektio, joka länsimaissa liittyy tyypillisimmin koledokolitiaasiin, mutta joka voi liittyä myös esimerkiksi kasvaimeen.Cholangitis Primaarinen sklerosoiva kolangiitti on lopulta maksakirroosiin johtava krooninen sappitietulehdus, joka yleensä liittyy haavaiseen paksusuolentulehdukseen tai Crohnin tautiin.Primaarinen sklerosoiva kolangiitti
Sappitietulehdus voi aiheuttaa muun muassa kipua, kuumetta ja ikterusta eli keltaisuutta. Sairaus voi olla tappava. Aiemmin kuolema oli jokseenkin varma seuraus, mutta nykyisin ennuste on parantunut paljon. Ennustetta heikentäviä tekijöitä saattavat olla esimerkiksi kirroosi, munuaisten vajaatoiminta, maksapaise ja hypotensio.
Tila, jossa maksa ja sappitiet ovat tulehtuneina, on nimeltään kolangiohepatiitti. Niin sanottua orientaalista kolangiohepatiittia tavataan endeemisenä Kaakkois-AasiassaOriental cholangiohepatitis: pathologic, clinical, and radiologic features. 
== Lähteet ==
Luokka:Ruoansulatuselinten sairaudet
Kolangiokarsinooma

Kolangiokarsinooma on sappiteistä lähtevä syöpäsairaus. Se voi alkaa maksan sisäisissä tai ulkoisissa sappiteissä. Kyseessä on Suomessa harvinainen sairaus, sillä sappiteiden ja sappirakon syöpiin sairastuu vuosittain yhteensä vain noin 250 suomalaista, ja sappirakon syöpä on näistä yleisemmin tavattu. 
Sappiteiden loisten aiheuttamat infektiot ovat syövän riskitekijä trooppisissa maissa. Myös primaarinen sklerosoiva kolangiitti altistaa syövälleCholangiocarcinoma complicating primary sclerosing cholangitis. kohottaen kolangiokarsinooman riskin jopa 161-kertaiseksi.Maksan ja sappiteiden sairaudet Haavainen paksusuolen tulehdus puolestaan on primaarisen sklerosoivan kolangiitin riskitekijä.
Carolin taudista kärsivistä arviolta seitsemän prosenttia saa sappitiesyövän.Caroli’s Disease 
Tyypillinen kolangiokarsinooman aiheuttama oire on keltaisuus. Kun kasvain tukkii sappitiehyen, bilirubiini kertyy potilaan verenkiertoon ja aiheuttaa kyseisen oireen. Elimistöön kertyy lisäksi sappihappoja, mikä johtaa kutinaan. Yleisoireina saattaa esiintyä muun muassa laihtumista ja väsymistä. Keltaisuuden ilmetessä potilaan maksa-arvot ovat tyypillisesti jo hyvin korkeat. 
Kasvaimen poisto leikkauksella ei onnistu useinkaan. Sen estää monilla kasvaimen sijainti tai leviäminen. Jos syöpä on maksan sisällä tai aivan maksan lähellä, voidaan hoitona kokeilla maksansiirtoa. Vaikeahoitoisuutensa takia kolangiokarsinooman ennuste on huono.Gastrolab: Kysymyksiä ja vastauksia sappiteiden syövästä Jos kasvain saadaan poistettua kokonaan, 30–40 % potilaista elää vielä vähintään viisi vuotta.Cholangiocarcinoma - Treatment Suomessa kaikista sappiteiden ja -rakon syöpiin sairastuneista miehistä on viiden vuoden päästä elossa 14 % ja naisista 10 %.Syöpäpotilaiden eloonjäämisluvut
== Lähteet ==
Luokka:Syöpätaudit
Luokka:Ruoansulatuselinten sairaudet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kolekystiitti

Kolekystiitti on sappirakon tulehdus, jonka useimmiten aiheuttavat sappikivet. Naiset sairastuvat miehiä useammin. Ylävatsakipu on sairauden keskeisin oire. Usein sairastuneille toteutetaan sappirakon poisto tulevien tulehdusten välttämiseksi. Yhdellä kahdestakymmenestä kolekystiittiin sairastuneesta sappikiviä ei ole. Tällöin sappirakon tulehtumisen syy jää usein epäselväksi. Jos tulehduksen hoito viivästyy tai sitä ei ole saatavilla, tauti voi johtaa vakaviin komplikaatioihin.http://www.patient.co.uk/health/Cholecystitis.htm
== Lähteet ==
Luokka:Ruoansulatuselinten sairaudet
Kollegiasessori

Kollegiasessori () oli keisarinajan Venäjällä ja myös Suomen suuriruhtinaskunnassa käytössä ollut kahdeksannen luokan virka-arvo, joka vastasi sotaväen kapteenin arvoa.
== Kollegiasessorin arvonimi Suomessa ==
Kollegiasessori on ollut myös itsenäisessä Suomessa tasavallan presidentin aiemmin myöntämä arvonimi.
Vuosien 1918–1933 aikana kollegiasessorin arvonimi myönnettiin 19 henkilölle. Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1920 ja viimeisen kerran vuonna 1933.
== Katso myös ==
* Rankijärjestelmä
== Lähteet ==
Luokka:Venäjän rankijärjestelmä
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Kolmannen poissuljetun laki

Kolmannen poissuljetun laki ( tai tertium non datur) on logiikan laki, jonka mukaan jokin väittämä p voi olla vain tosi tai epätosi, kolmatta vaihtoehtoa ei ole. Lain mukaan väite A ∨ ¬A (A tai ei-A) on aina tosi. Kaksiarvoisuuden periaate liittyy läheisesti kolmannen poissuljetun lakiin, sillä sen mukaan jokainen väittämä on joko tosi tai epätosi. Kaksiarvoisuuden periaate ja kolmannen poissuljetun laki voidaan johtaa toinen toisistaan eli osoittaa lakien olevan yhtäpitäviä. 
== Lähteet ==
Luokka:Logiikka
Komitea

Komitea ( ’uskoa jonkun tehtäväksi’) on Suomessa valtionhallinnon asettama väliaikainen toimielin. 
Komiteoita ovat muun muassa toimikunta ja neuvottelukunta eli delegaatio, joka on pysyvämpi. Euroopassa niitä on kutsuttu myös komissioiksi.
Komitean perinteinen työn tulos on mietintö. 1990-luvun lopulta alkaen eri maissa on komiteoiden julkisella rahoituksella toteutettavien hankkeiden edistämistöitä on annettu selvitysmiesten ja viisaiden miesten (esimerkiksi EU:n ilmailu- ja avaruustutkimuksessa,http://www.flug-revue.rotor.com/FRNews00/FR001112.htm mukana muun muassa Carl Bildt) tai ryhmien (esimerkiksi EU:n turvallisuusasioissa,http://www.statewatch.org/news/2004/feb/35gop-names-and-role.htm mukana muun muassa Martti Ahtisaari) kirjoitettavaksi.
==Suomen neuvottelukuntia==
* Avaruusasiain neuvottelukunta
* Huumausaineneuvottelukunta
* Maanpuolustuksen tieteellinen neuvottelukunta, MATINE
* Paikkatiedon neuvottelukunta
* Sektoritutkimuksen neuvottelukunta, 2007 käynnissä OPM:n alaisena
* Vaatimustenmukaisuuden arviointiasiain neuvottelukunta, asetettu 28.6.2007
== Lähteet ==
Luokka:Hallinto
Kommandiittiyhtiö

Kommandiittiyhtiö (lyhenne ky) on henkilöyhtiö, jolla on vähintään yksi vastuunalainen yhtiömies ja vähintään yksi äänetön yhtiömies (kommanditääri). Kommandiittiyhtiötä on kutsuttu myös nimellä äänetön yhtiö.
Kommandiittiyhtiö eroaa avoimesta yhtiöstä vain siten, että vastuunalaisen yhtiömiehen lisäksi yhtiössä on vähintään yksi äänetön yhtiömies. Äänettömän yhtiömiehen vastuu rajoittuu hänen sijoittamaansa pääomaan, joka voi olla rahaa tai apportti. Äänettömällä ei ole oikeutta osallistua yhtiön hallintoon, ellei siitä erikseen olla yhtiösopimuksessa määrätty. Äänetön yhtiömies saa voitto-osuutensa velkojien jälkeen ennen vastuunalaisia yhtiömiehiä; jäljelle jäävä voitto kuuluu vastuunalaisille yhtiömiehille. Muut äänettömän yhtiömiehen oikeudet määritellään yhtiösopimuksessa (korvaus sijoituksesta yms.). Vastuunalainen yhtiömies vastaa yrityksen veloista ja sitoumuksista koko omaisuudellaan, mutta päättää yrityksen toiminnasta.
==Kommandiittiyhtiön nimi==
Kommandiittiyhtiön nimessä tulee olla sana kommandiittiyhtiö tai sen lyhenne (ky), ruotsiksi kommanditbolag (kb). Nimessä ei saa olla äänettömän yhtiömiehen nimeä.http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1979/19790128PRH: Nimiohjeet Viitattu 11.10.2014PRH: Anvisningar för utformning av företagsnamn Viitattu 11.10.2014
Yhtiölle voidaan haluttaessa rekisteröidä rinnakkaistoiminimi muillakin kielillä kuin suomeksi tai ruotsiksi. Kaupparekisteri antaa kommandiittiyhtiölle seuraavat käännökset:PRH: Toiminimellä voi olla erikielisiä rinnakkaistoiminimiä Viitattu 11.10.2014
* englanniksi Commandite company tai Limited partnership
* saksaksi Kommanditgesellschaft
==Kommandiittiyhtiömuoto kiinteistörahastoilla==
Kommandiittiyhtiötä voidaan käyttää kiinteistörahastojen rakenteena. Vaikka ky-yhtiörakennetta ei ole tarkoitettu alun pitäen kiinteistörahastojen rakenteeksi, se valitaan veroedullisin perustein. Näiden rahastojen kautta kaikki institutionaaliset sijoittajat voivat käyttää velkavipua hyväkseen, mikä on lainsäädännön mukaan suorissa kiinteistösijoituksissa mahdotonta. Mannila, Ville. 2007. Suomessa toimivien kommandiittiyhtiömuotoisten kiinteistörahastojen strategiat, sijoituskapasiteetti ja sijoittajat. Teknillinen korkeakoulu. Maanmittausosasto. Kiinteistöopin laboratorio, Kiinteistöjohtamisen seminaari. cit. Korpela, Timo. Nordea Henkivakuutus. Puhelinhaastattelu 1.3.2007. 
==Verotus==
Kommandiittiyhtiö voi tehdä toimintavarauksen.http://www.veronmaksajat.fi/Veroilmoitus/Henkiloyhtion-veroilmoitus/
== Katso myös ==
* Avoin yhtiö
* Osakeyhtiö
* Toiminimi
* Yhtiömuoto
== Lähteet ==
*PRH: Avoin yhtiö ja kommandiittiyhtiö
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
* Laki avoimesta yhtiöstä ja kommandiittiyhtiöstä (389/1988), Finlex
Luokka:Henkilöyhtiöt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kompleksikysymys

Kompleksikysymys on argumentointivirhe, jossa kysymys asetetaan niin, että se jo sellaisenaan sisältää vastausvaihtoehdot sulkien muut mahdolliset vastaukset pois.Hurley s. 164 Sen yleinen muoto on:
# Henkilö X asettaa argumentin A kysymysmuodolla
# Henkilö X vaatii vastausta joko muodossa "kyllä" tai "ei"
# Kysymys A sisältää sekä premissit A' että vastausvaihtoehdot P ja Q sulkien muut mahdollisuudet (R, S, T..) pois
:Oletteko jo lakannut lyömästä vaimoanne?
Tämä on klassinen esimerkki kompleksikysymyksestä. Se lähtee premissistä, että subjekti lyö vaimoaan, ja vastausvaihtoehdot ovat joko "kyllä" (eli subjekti on joskus lyönyt vaimoaan mutta lakannut) tai "ei" (eli subjekti yhä lyö vaimoaan). Se ei ota huomioon sitä premissiä, ettei subjekti ole koskaan lyönytkään vaimoaan.
== Lähteet ==
* 
=== Viitteet ===
Luokka:Argumentaatiovirheet