nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Mannerjäätikkö

Mannerjäätiköt ovat yli 50 000 km²:n laajuisia, poikkileikkaukseltaan litteitä jäätiköitä. Mannerjäätiköitä on nykyään vain Grönlannissa ja Etelämantereella, mutta jääkaudella suuria mannerjäätiköitä oli myös Pohjois-Amerikan, Euroopan ja Aasian päällä. Nykyisten mannerjäätiköiden keskipaksuus on yli kilometrin ja ne sitovat 90 % Maapallon makeasta vedestä. Niiden sulaminen nostaisi merenpintaa 63,9 metriä. Valtavat jäämassat litistävät maankuorta jonkin verran alapuoleltaan.
Etelämantereen mannerjäätikkö on suurin maapallolla oleva yhtenäinen jäämassa. Se sisältää noin 25 miljoonaa kuutiokilometriä jäätä 12,3 miljoonan neliökilometrin alueella. Transantarktinen vuoristo jakaa sen suurempaan itäiseen ja pienempään läntiseen osaan. Grönlannin mannerjäätikkö on selvästi pienempi: sen tilavuus on noin kolme miljoonaa kuutiokilometriä ja pinta-ala 1,7 miljoonaa km².
Mannerjäätiköt virtaavatThe Greenland Ice Sheet by Ian JoughinAntarctic Ice Shelf Change and Basal Melt Using ICESat, Cryosat, and Other Satellite Data University of Washington Principal Investigators: Ian Joughin and Ben Smith Funded by: NASA (Grant NNX06A103G)projects_Figure6.jpg Figure6. Bigice.washington.edu hitaasti mereen, koska niiden alustassa on suuren paineen ja jäätikön virtauskitkan takia sulanutta vettä ja koska jää on suuressa mitassa, pitkällä aikavälillä ja suurissa paineissa muovautuvaa. Jäätä poistuu mannerjäätiköiltä virtauksen mukana ja sulamalla. Pinnalle sataa kuitenkin uutta lunta, joka lopulta puristuu jääksi päälle satavien lumikerrosten painosta, ja näin jäätikön tasapaino säilyy.
Mannerjäätiköiden arvellaan syntyneen vuoristojäätiköistä, jotka ovat ilmaston kylmettyä valuneet alas laaksoon vuorenjuurijäätiköiksi ja paksuuntuneet. Tämän logiikan mukaan kaikkien mannerjäätiköiden sisällä on vuoristoja, joiden rinteiden osia näkyykin monien mannerjäätiköiden reunoilla.
Mannerjäätikön pinnalla liikkumista vaikeuttavat monesti kylmyys, myrskyt, ohut ilma ja railot.
== Katso myös ==
*Jäätikkö
*Vuorenjuurijäätikkö
*Grönlanti
*Grönlannin maantiede
*Etelämanner
*Jääkausi
*Jäätiköiden tasapaino
*Jään virtaus
*Kryosfääri
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* United Nations Environment Programme: Global Outlook for Ice and Snow
* http://www.nasa.gov/vision/earth/environment/ice_sheets.html
Luokka:Jäätikkötiede
Marja Karjalainen

Marja Liisa Karjalainen, ent. Pyykkönen (s. 9. heinäkuuta 1950 Kajaani) on suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka on saanut viestintäneuvoksen arvonimen. Viitattu 20.6.2022.
Karjalainen tuli ylioppilaaksi Kainuun yhteislyseosta 1970 ja valmistui diplomi-insinööriksi Oulun yliopistosta 1976. Hän oli 
Kajaanin teknillisen koulun tietoliikenteen pääopettaja 1976–1984, Kajaanin Puhelinosuuskunnan, vuodesta 2007 Kainuun Puhelinosuuskunta, suunnitteluinsinööri vuodesta 1984, kehityspäällikkö vuodesta 1987, tekninen päällikkö ja johtaja vuodesta 1992 ja toimitusjohtaja 2002–2012. Kaisanetin toimitusjohtaja Karjalainen oli 2011–2012 ja Herman IT -yhtiön toimitusjohtaja 2011–2014. Hänellä oli ammattiuransa aikana myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Viestintäneuvoksen arvonimen Karjalainen sai vuonna 2012. Vuojen Kaenuulaiseksi hänet valittiin vuonna 2006. 
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset insinöörit
Luokka:Suomalaiset opettajat
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Vuonna 1950 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Marjatta Myrberg

Laina Marjatta Myrberg, o.s. Havu, vuoteen 1914 Hildesson (15. elokuuta 1904 Uskela – 11. elokuuta 1982 Helsinki) oli ylikirjastonhoitaja, joka työskenteli pitkään Teknillisen korkeakoulun kirjastonhoitajana. 
Marjatta Myrbergin vanhemmat olivat tehtailija William Waldemar Hildesson-Havu ja Augusta Wilhelmiina Kavander. Hänen ensimmäinen puolisonsa 1934–1946 oli lähetystöneuvos Hans Ruben Martola ja toinen vuodesta 1957 professori, kansleri Pekka Myrberg. Marjatta Myrberg tuli ylioppilaaksi 1925 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1930. Hän oli Helsingin yliopiston maatalous- ja metsäkirjaston hoitaja 1930–1939 ja Teknillisen korkeakoulun kirjastonhoitaja 1945–1967. Myrbergillä oli sekä kirjasto- että tietokirja-alojen luottamustoimia. Suomen tietokirjailijoiden seuran kunniajäseneksi hänet valittiin 1969. Myrberg sai ylikirjaston hoitajan arvonimen vuonna 1964, ensimmäisenä kahdesta itsenäisyyden aikana arvonimen toistaiseksi saaneesta henkilöstä.Kuolleita. Helsingin Sanomat, 21.8.1980, s.4
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset kirjastonhoitajat
Luokka:Vuonna 1904 syntyneet
Luokka:Vuonna 1982 kuolleet
Marjo Venäläinen

Marjo Susanna Venäläinen (o.s. Piipponen, s. 29. toukokuuta 1971 Imatra) on suomalainen juoksija, jonka päämatkat olivat 800 metrin juoksu ja 1 500 metrin juoksu. Hän voitti näillä matkoilla ulkoradoilla yhteensä seitsemän Suomen mestaruutta. Venäläinen piti hallussaan 2 000 metrin juoksun Suomen ennätystä lähes 14 vuotta, vuodesta 2000 vuoteen 2014 asti, jolloin ennätyksen rikkoi Kristiina Mäki. Hallimatkoilla hän pitää yhä hallussaan 1 000 metrin juoksun Suomen ennätystä vuodelta 1999.
Seuratasolla hän edusti Imatran Urheilijoita ja Lahden Ahkeraa. Hänen puolisonsa on kestävyysjuoksija Jari Venäläinen. Molemmat opettavat liikuntaa ja terveystietoa Ruokolahden kirkonkylän koulussa.
==Saavutukset==
*800 metrin juoksu:
**Suomen mestari: 1992, 1993, 1998
**SM-hopea: 1994, 1995, 1999, 2000
*1 500 metrin juoksu:
**Suomen mestari: 1994, 1995, 1998, 1999
**SM-hopea: 1997, 2000, 2002
**SM-pronssi: 1996, 2001
*5 000 metrin juoksu:
**SM-hopea: 2002
==Ennätykset==
*Ulkoradat:
**800 metrin juoksu: 2.01,88 (1994)
**1 500 metrin juoksu: 4.13,48 (1997)
**2 000 metrin juoksu: 6.00,50 (2000)
**3 000 metrin juoksu: 9.16,44 (2001)
**5 000 metrin juoksu: 16.28,19 (2002)
*Sisäradat:
**1 000 metrin juoksu: 2.42,33 SE (1999)
==Lähteet==
* 
* 
=== Viitteet ===
Luokka:Suomalaiset keskimatkojen juoksijat
Luokka:Vuonna 1971 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Marketta Sihvo

Marketta Sihvo dosentti, on eläkkeellä oleva puhe- ja ääniterapeutti Tampereen yliopistollisesta sairaalasta (TAYS).
== Väitöskirja ==
* Sihvo, Marketta (1997): Voice in Test, Studies on Sound Level Measurement and on the Effects of Various Combinations of Environmental Humidity, Speaking Output Level and Body Posture on Voice Range Profiles. Acta Universitatis Tamperensis 541. ISBN 951-44-4145-1. ISSN 1455-1616.
== Lähteet ==
Luokka:Dosentit
Luokka:Elävät henkilöt
Markiisi de Sade

Donatien-Alphonse-François de Sade (2. kesäkuuta 1740 – 2. joulukuuta 1814), joka tunnetaan paremmin nimellä markiisi de Sade, oli ranskalainen aristokraatti ja kirjailija. 
Sadea pidetään valistusfilosofina, mutta filosofina hän on varsin kiistelty hahmo. Joillekin hän edustaa valistukseen kuuluneen sosiaalisen emansipaation äärimmäistä huipentumaa kirjoittaessaan neuvoja siitä, miten ulostetta voidaan käyttää avuksi seksuaalisessa kanssakäymisessä. Toiset taas pitävät hänen filosofiansa merkitystä vähäisenä tai nimittävät hänen kirjallista tuotantoaan pelkäksi pornografiaksi, koska niissä käsitellään seksuaalisuutta ja perversioita hyvin räiskyvällä otteella. Myös Saden oma elämä oli täynnä irstailua, minkä johdosta hän joutui viettämään suuren osan elämästään vankilassa. Hän kirjoittikin useimmat kirjoistaan vankeudessa.
Markiisi de Saden nimestä on johdettu sana sadismi. Saden filosofiassa korostuu vahvasti nihilismi sekä uskonnonvastaisuus. Hän kritisoi uskontoa ankarasti todeten sen olevan ihmisen luoma harha. Näissä kohdissa Sade muistuttaa 1800-luvun lopulla kirjoittanutta Friedrich Nietzscheä. Myös Sade pitää kristinuskon moraalia luonnonvastaisuutena. Hänen mielestään ihminen ei ole eläimiä ja kasveja kummempi, vaan on pelkästään osa luonnon kiertokulkua. Kenties tärkeimmäksi Saden pilkan kohteeksi joutuu kuitenkin perhe ja lisääntymiseen tähtäävä sukupuolimoraali. Saden ajattelussa sosiaalisista normeista vapaa nautinnon hakeminen ja vihollisuus elämää kohtaan ovat korkeimpia päämääriä.
== Suomennettu tuotanto ==
* 
* 
* 
== Kirjallisuutta ==
* 
* 
== Aiheesta muualla ==
* Markiisi de Saden teoksia Gutenberg-projektissa 
* Œuvres du Marquis de Sade 
* 
* Parikka, Jussi: Markiisi de Sade ja modernin perverssi kulttuurihistoria
* Vassort, Patrick: Julmuuden teatteri. Markiisi de Sade ja uusliberalismin henki Suomennettu artikkeli Le Monde diplomatiquesta. Voima 9/2007.
* Martti-Tapio Kuuskoski: Pahat pojat materialistit. Yliopisto 20/2003.
* Petri Immonen: Paheiden käsikirja irstailijoille. Helsingin sanomat 27.12.2010.
Luokka:Ranskalaiset filosofit
Luokka:Ranskalaiset kirjailijat
Luokka:Vuonna 1740 syntyneet
Luokka:Vuonna 1814 kuolleet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Markionismi

Markionismi oli kristinoppia lähellä ollut gnostisismin haara. Roomassa gnostikko Markion Sinopelainen perusti vuonna 144 seurakunnan, joka lähestyi kristinuskoa (ollen sen vakavin kilpailija 200-luvun alkuun saakka), mutta hylkäsi Vanhan testamentin oikukkaan ja itsevaltiaan Luoja-Jumalan korostaen Kristuksen julistaman lempeän Jumalan eroavaisuutta siitä.
Uudesta testamentista Markion hyväksyi vain kriittisesti karsitun Luukkaan evankeliumin ja useimmat Paavalin kirjeet korostaen tekstin kirjaimellista tulkintaa ja vierastaen teologisia spekulaatioita. Markionin kaanon oli liikkeen pyhä kirja. Paavali oli ainoa oikea apostoli, joka yksin oli ymmärtänyt Jeesuksen radikaalit opetukset. Markion esitti dokeettista kristologiaa ja torjui ruumiin ylösnousemuksen.
Markionilainen kirkko oli järjestynyt vanhakatolisen kirkon tavoin: sillä oli piispoja, presbyteerejä ja diakoneja, samoin se omaksui kasteen ja ehtoollisen. Markionin kuoltua noin vuonna 160 hänen opetuslapsensa jatkoivat kirkon rakentamistyötä ja kehittivät oppia edelleen. Vanhakatolisen kirkon (mm. Irenaeuksen ja Tertullianuksen) vastustuksen vuoksi markionismi menetti merkityksensä lännessä 200-luvun aikana (idässä se piti puolensa 300-luvulle saakka), ja monet markionilaiset sulautuivat manikealaisuuteen.
Markionilaislahkon presbyteeri Metrodoros mainitaan naulitun ja poltetun yhdessä presbyteeri Pionioksen kanssa Smyrnassa noin 350-luvulla jaa. Eusebios ajoittaa tapahtuman Marcus Aureliuksen aikaan.
== Lähteet ==
Luokka:Gnostilaisuus
Markkinatutkimus

Markkinatutkimuksen avulla hankitaan tietoja markkinatilanteista ja niiden muutoksista.
Usein virheellisesti luullaan, että markkinatutkimus ja markkinointitutkimus ovat sama asia. Markkinatutkimuksen ja markkinointitutkimuksen erona on kootun ja analysoidun tiedon käyttötarkoitus: Markkinatutkimuksen avulla pyritään ymmärtämään paremmin markkinaa ja siellä vaikuttavia tekijöitä kun taas markkinointitutkimuksella tyypillisesti pyritään vertailemaan tehtyjen toimenpiteiden vaikutuksia.
Nykyaikaisessa markkinatutkimuksessa nidotaan yhteen kerätty tutkimustieto, järjestelmät sekä toimenpide-ehdotukset.
Markkinatutkimuksen käyttötarkoitukset:
* Päätöksenteon laadun ja luotettavuuden parantaminen
* Päätöksenteon prosessin tehostaminen
* Riskinoton rajaaminen ja minimointi
* Ajankohtaisen ja luotettavan tiedon selvittäminen 
* Uusien markkinamahdollisuuksien hahmottaminen
Markkinatutkimuksen tyypillinen toteutusprosessi:
# Ongelman tai tavoitteen määrittäminen
# Tutkimuskonseptin luominen
# Tiedonkeruu
# Analysointi
# Käytäntöön soveltaminen
Markkinatutkimuksen tiedonkeruu toteutetaan tyypillisesti kysymällä kohderyhmän ihmisiltä kysymyksiä. Saadut vastaukset analysoidaan, minkä perusteella voidaan tehdä johtopäätöksiä. Markkinatutkimusta toteuttaessa on huomioitava kerättävän tiedon sisältö sekä kerätyn tiedon käyttötarkoitus, jonka perusteella laaditaan tutkimuskonsepti ja tiedonkeruun kysymysasettelu. Erityistä huomiota on kiinnitettävä myös tiedonkeruun kohderyhmään, jonka perusteella tyypillisesti valitaan tiedonkeruun kanavat. 
Tiedonkeruun kanavia voivat olla esimerkiksi:
* Kirjepostitus, jossa tutkimuslomake
* Sähköpostikysely
* Web-lomake
* SMS-kysely
* Kasvotusten tapahtuva haastattelu
* Puhelinhaastattelu
* Tablet-tutkimus 
Markkinatutkimuksen luotettavuuden kannalta olennaista on varmistua kysymysasettelun validiteetista sekä otannan ja otoksen reliabiliteetista. Perusajatus on, mitä enemmän vastaajia, sen luotettavammin voidaan tehdä johtopäätöksiä. Validiteetin varmistamiseksi syytä on kääntyä tutkijan tai muun tutkimusammattilaisen puoleen. Markkinatutkimuksia Suomessa toteuttavat esimerkiksi yliopistot, ammattikorkeakoulut sekä markkinatutkimusalan yritykset.
== Katso myös ==
* Markkinointitutkimus
* Asiakastutkimus
* Henkilöstötutkimus
* Sidosryhmätutkimus
* ISO 20252
== Lähteet ==
# ESOMAR, markkinatutkimus- ja markkinointitutkimus käsitteiden laadulliset tekijät
# ISO (International Organization for Standardization) ISO 20252 standardi
== Aiheesta muualla ==
*SMTL (Suomen Markkinatutkimusliitto)
*ESOMAR (European Society for Opinion and Marketing Research) 
*The Market Research Society 
*Marketing Research Association 
Luokka:Tutkimus
Luokka:Talous
Markkinointirikos

Markkinointirikos on yksi Suomen rikoslain 30 luvun määrittelemistä elinkeinorikoksista. Sen sisältö on 1.4.1999 päivitetty seuraavaan muotoon:
Joka tavaroiden, palveluksien, kiinteistöjen, yksityisen osakeyhtiön arvopapereiden tai muiden hyödykkeiden ammattimaisessa markkinoinnissa antaa markkinoinnin kohderyhmän kannalta merkityksellisiä totuudenvastaisia tai harhaanjohtavia tietoja, on tuomittava markkinointirikoksesta sakkoon tai vankeuteen enintään yhdeksi vuodeksi.
==Aiheesta muualla==
* KKO:n Ennakkopäätös 2003:88
* Rikoslaki valtion säädöstietopankissa Finlexissä
Luokka:Rikosoikeus
Markkinointitutkimus

Markkinointitutkimus on toimenpide, jolla systemaattisesti kerätään ja analysoidaan tietoa esimerkiksi markkinoista, markkinoinnista, mainonnasta tai imagosta.
Markkinointitutkimus sekoitetaan helposti markkinatutkimukseen, joka kuitenkin on edellistä suppeampi käsite. Markkinatutkimuksen avulla pyritään ymmärtämään paremmin markkinaa ja siellä vaikuttavia tekijöitä kun taas markkinointitutkimuksella tarkoitetaan kaikkea sitä tutkimusta jolla pyritään ymmärtämään paremmin yrityksen liiketoimintaympäristöä ja erityisesti asiakasrajapintaa. 
Markkinointitutkimuksen käyttötarkoitukset:
* Markkinoinnin tai mainonnan tehokkuuden mittaaminen
* Toimivimpien markkinointikanavien hahmottaminen 
* Uusien markkinointi- tai mainontamahdollisuuksien hahmottaminen
* Yrityskuvan tai imagon kohottaminen
* Markkinointi- ja myyntitoiminnan tuotos-panossuhteen parantaminen
* Kilpailuedun tutkiminen
* Asiakastyytyväisyystutkimukset
Markkinointitutkimuksen tyypillinen toteutusprosessi:
# Ongelman tai tavoitteen määrittäminen
# Tutkimuskonseptin luominen
# Tiedonkeruu
# Analysointi
# Käytäntöön soveltaminen
Markkinointitutkimuksia toteuttavat Suomessa esimerkiksi markkinointitutkimusalan yritykset.
== Katso myös ==
* Markkinatutkimus
* Asiakastutkimus
* Henkilöstötutkimus
* Sidosryhmätutkimus
* ISO 20252
== Lähteet ==
# ESOMAR, markkinatutkimus- ja markkinointitutkimus käsitteiden laadulliset tekijät
# ISO (International Organization for Standardization) ISO 20252 standardi
== Aiheesta muualla ==
*SMTL (Suomen Markkinatutkimusliitto)
*ESOMAR (European Society for Opinion and Marketing Research) 
*The Market Research Society 
*Marketing Research Association 
Luokka:Markkinointi
Luokka:Tutkimus
Markkinointitutkinto, MKT

Markkinointitutkintoon, MKT, kouluttaminen on päättynyt. Tutkintokoulutusta järjesti Markkinointi-instituutti vuosina 1959−2016. Päätökseen lopettaa koulutus vaikuttivat asiakastarpeiden sekä markkinoinnin muutokset yritysmaailmassa. Tutkinnon suoritti vuosina 1959–2016 noin 7000 opiskelijaa.
Markkinointitutkinnossa, MKT syvennytään strategisen markkinoinnin suunnittelemiseen ja toteuttamiseen. Koulutus sopii markkinointia suunnitteleville, toteuttaville ja johtaville henkilöille sekä muiden alojen asiantuntijoille, jotka haluavat perehtyä strategiseen markkinointiin. Koulutuksen aikana laaditaan markkinointistrategiaan pohjautuva markkinointisuunnitelma.http://www.markinst.fi/tutkinnot/83/markkinointitutkinto-mkt
Markkinointitutkintoa, MKT järjestetään sekä yksilökoulutuksena että räätälöitynä yrityskoulutuksena. Tutkinto käynnistyy 10 kertaa vuodessa ja sen kesto vaihtelee 9 ja 12 kuukauden välissä. Markkinointitutkinnon suorittaminen edellyttää 14 opintoviikon eli 21 opintopisteen suorittamista. Opinnot hyväksytysti suorittanut voi käyttää nimensä ja tittelinsä yhteydessä lyhennettä MKT. Suomessa tutkintoon kouluttaa Markkinointi-instituutti.
MKT-tutkinnon on suorittanut tähän mennessä yli 6 500 opiskelijaa.
==Koulutuksen sisältö==
Markkinointitutkinto koostuu yhdestä kiinteästä ja kolmesta vapaavalintaisesta kurssista. Kiinteä kurssi on Strateginen markkinointi.
Kolme vapaavalintaista kurssia voi valita seuraavista:
*Suuntana sosiaalinen media
*Integroitu kampanjasuunnittelu
*Viestinnän suunnittelu
*Tutkimukset markkinoinnissa
== Lähteet ==
Luokka:Tutkinnot
Markkinointiviestinnän, -tutkimuksen ja digimedian ammattilaiset MaMa

Markkinointiviestinnän, -tutkimuksen ja digimedian ammattilaiset MaMa ry on markkinointiviestinnän, -tutkimuksen ja digimedia-alan ammattilaisten edunvalvontajärjestö. MaMa on Erityisalojen Toimihenkilöliitto ERTOn jäsenyhdistys. Keskusjärjestönä on STTK, joka edustaa noin 615 000 toimihenkilöä.
Vuodesta 1973 toiminut MaMa on ammattialojensa suurin järjestö ja siihen kuuluu noin puolet alan ammattilaisista Suomessa. MaMa ry:n päämääränä on kehittää ja parantaa jäsentensä asemaa työmarkkinoilla, palvella työsuhteisiin liittyvissä kysymyksissä ja tarjota koulutusta ammattitaidon kehittämiseksi. MaMa toimii alan ammattilaisten viiteryhmänä, edunvalvojana ja yhteydenpitokanavana. MaMa tarjoaa ERTOn kautta työsuhdeneuvontaa, työttömyysturvaa ja jäsenetuja. 
MaMa julkaisee NonSordino-lehteä, joka ilmestyy kaksi kertaa vuodessa sekä verkossa että paperilehtenä.
 
== Jäsenyys ==
MaMan jäseniksi liitytään Erityisalojen Toimihenkilöliitto ERTOn kautta. MaMan jäsenet kuuluvat halutessaan myös Erityisalojen Toimihenkilöiden Työttömyyskassaan.
MaMan jäsenet saavat neuvontaa ja apua ERTOn työsuhdeneuvonnasta. Muutostilanteissa ERTO ja MaMa pitävät huolta jäsenten eduista. 
Maman jäsenet kuuluvat asuinpaikkakuntansa mukaisesti automaattisesti myös johonkin ERTOn 18:sta paikallisjärjestöstä, joihin kuuluu kaikkien ERTOn jäsenyhdistysten jäseniä. 
MaMa toimii ERTOlta saatavan jäsenmaksupalautteen turvin eikä peri omaa jäsenmaksua. MaMaan voivat kuulua työsuhteessa olevat alan ammattilaiset, itsensä työllistäjät ja opiskelijat.
== Edunvalvonta ja palkkasuositus ==
MaMa tekee vuosittain jäsenistönsä keskuudessa palkka- ja työsuhdekyselyn ja julkaisee palkkasuosituksen markkinointiviestinnän, -tutkimuksen ja digimedian aloille yhteistyössä ERTOn kanssa. Palkkasuosituksessa määritellään palkankorotukset ja vähimmäispalkat ammattiryhmittäin sekä kokemuksen mukaan. 
MaMan pitkän tähtäimen suunnitelmana on kehittää omia toimialoja koulutuksen ja suunnitelmallisen työnantajapuolen kanssa tapahtuvan yhteistyön kautta.
 
== Organisaatio ==
MaMan toiminnasta päätetään keväällä ja syksyllä yhdistyksen sääntömääräisissä kokouksissa. Syyskokouksessa valitaan hallituksen jäsenet ja päätetään tulevasta toiminnasta. Hallituksen ohella toimivissa työryhmissä voi toimia myös muita kuin hallituksen jäseniä.
== Lähteet == 
== Aiheesta muualla ==
*MaMa ry
*Toimihenkilöliitto Erto
Luokka:STTK:n jäsenjärjestöt
Markku Hyvönen

Markku Kari Hyvönen (s. 12. lokakuuta 1964 Helsinkihttps://www.kirjastot.fi/kysy/milloin-nayttelija-markku-hyvonen-on) on suomalainen freelancenäyttelijä, joka on juontanut Kadonneet-televisiosarjaahttp://vintti.yle.fi/yle.fi/kadonneet//juontaja.html ja esiintynyt mm. elokuvissa Paha maa ja Tali-Ihantala 1944.http://www.elonet.fi/fi/henkilo/1101963 Hyvönen toimii myös teatteriohjaajana ja käsikirjoittajana. Hän asuu Tuusulassa.http://naytelmat.fi/a/markku-hyvonen
Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat
Luokka:Suomalaiset käsikirjoittajat
Luokka:Televisioon liittyvät artikkelit
Luokka:Vuonna 1964 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
==Lähteet==
Markku Kuittinen

Markku Tauno Tapani Kuittinen (15. heinäkuuta 1948 Jyväskylän maalaiskunta – 19. joulukuuta 2012 Kouvola) oli suomalainen purjelentäjä, joka voitti kaksi maailmanmestaruutta. Kotimaassaan hän edusti Kouvolan Ilmailuyhdistystä.
Kuittinen aloitti purjelentoharrastuksensa vuonna 1965. Hän saavutti Suomen ennätykset suurimmassa korkeudessa (7650 metriä) ja suurimmassa omassa nousussa (7030 metriä) vuonna 1972. Ensimmäisen Suomen-mestaruutensa hän voitti vuonna 1977 ja seuraavan vuonna 1979, molemmat 15 metrin luokassa. Kerholuokan Suomen-mestaruuden hän voitti vuonna 1982 ja vakioluokan Suomen-mestaruuden vuosina 1984, 1990, 1991, 1993 ja 1994.
Vuonna 1987 Kuittinen voitti vakioluokan maailmanmestaruuden. Kaksi vuotta myöhemmin hän saavutti MM-pronssia. Toisen maailmanmestaruutensa hän voitti vuonna 1995.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset purjelentäjät
Luokka:Vuonna 1948 syntyneet
Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Markku Kuittinen (professori)

Markku Kuittinen (s. 1962)Professoritehdas - Nurmes kasvattaa fysiikan osaajia Karjalainen 1.6.2015. Viitattu 18.5.2016.Markku Kuittinen, PhD., Professor Itä-Suomen yliopisto (UEF). Viitattu 18.5.2016. on suomalainen fyysikko ja professori. Hänet nimitettiin vuonna 2001 fysiikan professoriksi Joensuun yliopistoon (nyk. Itä-Suomen yliopisto). Sittemmin hän on toiminut mikro- ja nanofotoniikan professorina Itä-Suomen yliopiston Joensuun toimipisteessä. 
==Elämä ja ura==
Markku Kuittinen kirjoitti ylioppilaaksi Nurmeksen lukiosta.
Lukion jälkeen Kuittinen jatkoi opintoja Kuopion yliopistossa, josta valmistui filosofian maisteriksi 1987 ja lisensiaatiksi 1991. Jatko-opintonsa hän suoritti Joensuun yliopistossa, jossa hän väitteli 1994 filosofian tohtoriksi.
Valmistumisen jälkeen Kuittinen työskenteli Sveitsissä 1994–1995 post doc -tutkijana Neuchâtelin yliopiston mikroteknologian instituutissa. Sen jälkeen hän toimi Joensuun yliopistossa fysiikan assistenttina. 
Joensuun yliopiston fysiikan professoriksi hänet nimitettiin 2001. Nykyisin Itä-Suomen yliopistona tunnetussa oppilaitoksessa Kuittinen toimii professorina yliopiston fysiikan ja matematiikan laitoksen alaisessa fotoniikan instituutissa.People Institute of Photonics, Itä-Suomen yliopisto (UEF). Viitattu 18.5.2016. Instituutti aloitti toimintansa vuonna 2013.Matthew Peach: University of Eastern Finland launches new Institute of Photonics optics.org 29.5.2013. Viitattu 18.5.2016.
==Tutkimusura==
Fyysikkona Kuittinen on tutkinut muun muassa mikro-optiikkaa, nanofotoniikkaa, diffraktiivista optiikkaa ja polarisaatiota. Lisäksi hän on valmistanut erilaisia mikro- ja nanorakenteita. Nykyisin professori Kuittinen johtaa mikro- ja nanofotoniikan tutkimusryhmää ja hän toimii lisäksi laitoksellaan puhdaslaboratorion johtajana. 
Markku Kuittinen on tutkimusuransa aikana julkaissut yli 90 vertaisarvioitua tieteellistä artikkelia ja yli 60 muuta julkaisua. 
==Perhe==
Markku Kuittisella on kaksi lasta.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset fyysikot
Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka:Itä-Suomen yliopiston professorit
Luokka:Vuonna 1962 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt