nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Sd

Sd tarkoittaa seuraavia:
* Etelä-Dakota, postilyhenne SD, Yhdysvaltain osavaltio
* ilman päiväystä, s. d., latinan sanoista sine dato, päiväyksen puuttumisesta kertova merkintä
* Ruotsidemokraatit (Sverigedemokraterna), SD, ruotsalainen puolue 
* Secure Digital, SD, muistikorttityyppi
*Seiken densetsu, SD, Square Enixin roolipelisarja
* Sicherheitsdienst, SD, Saksan tiedustelupalvelu natsihallinnon aikana
* 
* sosiaalidemokraatti, sd. tai sos.dem., sosiaalidemokratiaa kannattava henkilö
* 
* 
* Sveitsin demokraatit, SD, sveitsiläinen puolue.
* SD, split decision, hajaäänituomio, ottelun päättymistapa kontaktilajeissa
* SD, Sadiki Thirston (s. 1994), yhdysvaltalainen rap-artisti
== Lähteet ==
Se

Se tai SE voi tarkoittaa seuraavia:
* Se, jyväskyläläinen rockyhtye
* Se, Se-yhtyeen albumi
* Se, Stephen Kingin kauhuromaani
**Se, romaanissa esiintyvä hahmo.
** Se, romaaniin perustuva minisarja vuodelta 1990
** Se, romaaniin perustuva elokuva vuodelta 2017
**Se: Toinen luku vuonna 2019 ensi-iltaansa saava elokuva, joka on vuoden 2017 elokuvan Se jatko-osa
*Se, Markku Lahtelan romaani vuodelta 1966
*Se!, entinen suomalainen aikakauslehti
*Se, ruotsalainen aikakauslehti
*se, kiinalainen soitin
*
*viettipohja, se tai id, psykoanalyysin käsite
===Lyhenteenä tai tunnuksena===
* eurooppayhtiö, SE, latinan sanoista societas europaea, kansainvälisten suuryritysten yhtiömuoto
* kaakko, SE, englannin ilmauksesta south-east, ilmansuunta
* 
* 
* 
* 
* 
* Suomen ennätys, SE, paras suomalaisen henkilön saavuttama tulos jossakin lajissa
* silkki, SE.
* Special Edition
==Katso myös==
* Macintosh SE, Apple Computerin valmistama tietokone.
== Lähteet ==
Se!

Se! oli vuosina 1989–2004 ilmestynyt suomalainen aikakauslehti, joka tunnettiin ns. sensaatiolehtenä. 
==Toiminta==
Se!-lehden päärahoittajana oli aluksi turkulainen liikemies Hasse Westerback. Vuonna 1991 kustantajaksi tuli tamperelainen Sun Press, jonka ajauduttua konkurssiin keväällä 2003, lehden viimeiset numerot kustansi kuopiolainen Oy Scanria Ab. Pentti Eerikäinen oli lehden päätoimittajahttp://www.kaleva.fi/uutiset/kotimaa/se-lehden-kuvista-syyte-paatoimittajalle/506218/ vuosina 1997–2003.https://www.marmai.fi/uutiset/se-lehti-lopettaa-6280691 Hän kuului myös lehden perustajiin.
Vuonna 2003 Se!-lehti sai myös syytteen julkaistuaan kaksi vuotta aikaisemmin turkulaisen kaupunginvaltuutetun yksityiselämään liittyviä valokuvia. Lehti, ja samoja kuvia myös Turun kaupunginvaltuustossa esitellyt Olavi Mäenpää, tuomittiin tapauksesta sakkoihin.Miettunen, Hannu: Miila Nieminen aikoo vetäytyä Turun valtuuston toiminnasta. Turun Sanomat. 20.12.2002.
Syynä lehden toiminnan lakkaamiseen oli Eerikäisen mukaan lehden viimeisen rahoittajan kuolema, eikä hänen perikuntansa ollut enää halukas rahoittamaan lehteä. Toisena syynä taustalla olivat myös Sun Pressin muusta toiminnasta syntyneet velat ja tämän velkasaneeraus. Se!-lehti itse olisi kuitenkin pärjännyt taloudellisesti.
== Levikki ==
Lehden levikki oli parhaimmillaan yli 120 000 kappaletta.
== Lähteet ==
Luokka:Ilmestymästä lakanneet suomalaiset aikakauslehdet
Seireenit

Seireenit ovat kreikkalaisessa mytologiassa naispuolisia olentoja, joiden ulkomuoto on ihmisen ja lintujen sekoitus. Seireeneillä on naisen pää ja hiukset sekä puolet vartalosta, kotkan siivet ja pitkät mutta lintumaiset jalat. Jaloissa ja siivissä on terävät kynnet niin kuin lepakoilla. Kauniilla laulullaan seireenit houkuttelivat merimiehiä vastustamattomasti luokseen ja sitten repivät heidät kappaleiksi. Odysseiassa Odysseus suojautui seireeneiltä laitattamalla miehilleen vahaa korviin. Koska hän itse halusi kuulla seireenien laulun, antoi hän sitoa itsensä mastoon.Smith 1996, 391 Argonautteja suojasi seireeneiltä Orfeuksen laulu.
==Katso myös==
*Harpyijat
*Sirin
==Lähteet==
* 
* 
===Viitteet===
==Antsadata-kohde==
Luokka:Kreikkalainen mytologia
Seksuaalinen hyväksikäyttö

Seksuaalinen hyväksikäyttö on toimintaa, jossa suorittaja asemaansa hyväksikäyttäen taivuttaa uhrinsa sukupuoliyhteyteen tai ryhtymään muuhun seksuaalista itsemääräämisoikeutta olennaisesti loukkaavaan seksuaaliseen tekoon tai alistumaan sellaisen teon kohteeksi. Seksuaalista hyväksikäyttöä kutsutaan myös seksuaaliseksi ahdisteluksi. 
Tilannetta, jossa henkilö pakottaa toisen henkilön sukupuoliyhteyteen väkivallalla tai sillä uhaten kutsutaan raiskaukseksi.
==Suomen laki==
Seksuaalinen hyväksikäyttö on Suomessa rikos. Suomen rikoslain 20 luvun 5 §:n mukaan:
===Lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö===
Alle kuusitoistavuotiaan lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä säädetään rikoslain 20 luvun 6 §:n 1 momentissa seuraavasti:
===Törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö===
Törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä säädetään rikoslain 20 luvun 7 §:ssä:
== Puolison seksuaalinen hyväksikäyttö ==
Puolison seksuaalinen hyväksikäyttö on perheväkivallan muoto.
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Seksuaalirikokset
Sekunti

Sekunti (tunnus s) on SI-järjestelmän mukainen ajan perusyksikkö. Se on alun perin saatu jakamalla vuorokausi 24 tuntiin, tunti 60 minuuttiin ja minuutti edelleen 60 sekuntiin. Nykyisin sekunti on määritelty cesiumin säteilyn avulla.
== Määritelmä ==
Sekunnin nykyisen määritelmän vahvisti 26. yleinen paino- ja mittakonferenssi vuonna 2019. Sekunti määritellään kiinnittämällä cesium-133-atomin häiritsemättömän perustilan ylihienorakennesiirtymää vastaavan säteilyn taajuudeksi 9 192 631 770 Hz, missä Hz on yhtä kuin s-1.
== Historia ==
Alun perin sekunti on minuutin kuudeskymmenesosa ja täten 1/86 400 vuorokautta. Minuutin jakaminen 60 sekuntiin perustuu sumerilaisten keksimään ja babylonialaisten käyttämään seksagesimaalijärjestelmään (60-järjestelmään).
Edellä mainitulla vuorokaudella tarkoitettiin aurinkovuorokautta, joka saadaan mittaamalla aika Maan pyörähtäessä Aurinkoon nähden yhden kierroksen. Koska vuorokauden mittaaminen Aurinkoa vasten tuottaa Maan kiertoradan eri kohdissa erilaisen tuloksen, sovittiin vertailukohdaksi vuoden Aurinkovuorokausien keskiarvo. Tämä keskiaurinkovuorokausi on noin 86 400 sekuntia ja vuosi 365,2422 keskiaurinkovuorokautta.
Maapallon pyörimisliikkeen nopeus ei kuitenkaan ole aivan tarkkaan vakio. Tämän vuoksi, ja koska Maan kiertoliike Auringon ympäri on huomattavasti tasaisempaa, sekunti määriteltiin vuonna 1960 uudestaan siten, että se oli 1/31 556 925,9747 trooppisen vuotta sellaisena kuin se oli vuoden 1900 alkuhetkellä efemeridiaikaa. Sekunnin pituus ei tällöin muuttunut, mutta se tuli määritellyksi entistä tarkemmin. Vuoden pituus oli siten 365 vuorokautta, 5 tuntia ja 48 minuuttia 45,9747 sekuntia.Oja 2007, s. 98–99
Vuonna 1967 sekunti määriteltiin jälleen uudestaan atomikellon avulla. Vahvistetun määritelmän mukaan sekunti oli 9 192 631 770 kertaa sellaisen säteilyn jaksonaika, joka vastaa cesium-133-atomin siirtymää perustilan ylihienorakenteen kahden energiatason välillä.International Bureau of Weights and Measures: SI-sekunti Vuonna 2018 määritelmä muotoiltiin sanallisesti uudelleen, mutta aikaisemman kanssa yhtäpitävällä tavalla.
== Karkaussekunnit ==
Jotta nykyiseen määritelmään perustuva koordinoitu yleisaika (UTC) pysyisi käytännöllisesti katsoen yhdenmukaisena UT1-ajan kanssa, lisätään kellonaikaan karkaussekunti vuodenvaihteessa tai kesäkuun lopussa silloin, kun niiden ero lähestyy täyttä sekuntia.Oja 2007, s. 100–101
== SI-kertoimet ==
== Lähteet ==
* 
* 
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
*Optinen atomikello voi muuttaa sekunnin määritelmää Yle.fi 20.7.2013 Archive.org
Luokka:Ajan yksiköt
Luokka:SI-järjestelmän perusyksiköt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Selles-sur-Cher (juusto)

Selles-sur-Cher on ranskalainen vuohenmaitojuusto.
Selles-sur-Cher -juusto on saanut nimensä Selles-sur-Cherin kunnalta Ranskan Loir-et-Cherin depratementissa ja juustoa valmistetaan pohjoisen Keski-Ranskan Solognen alueella. Alue on tunnettu varsin kehnosta maaperästään, minkä takia alueella on laidunnettu perinteisesti vuohia. Juustolla on ollut Euroopan unionin nimisuojajärjestelmän mukainen suojattu alkuperänimitys vuodesta 1975 lähtien.
Selles-sur-Cher valmistetaan vuohen täysmaidosta. Juustomassan aikaansaamiseksi käytetään pieni määrä juoksutetta. Valmistunut juustomassa asetellaan muotteihin, jonka jälkeen juustoa kuivataan vuorokauden ajan. Kuivaamisen jälkeen juusto suolataan ja peitellään tuhkalla. Juustoa kypsytetään vähintään kymmenen päivää, jolloin sen pintaan muodostuu sinihometta. Väriltään juusto on valkoista ja rakenteeltaan pehmeää. Juustossa on kuvailtu oleva hasselpähkinän makua ja lievä vuohen ja sienen haju. Juustoa voidaan tarjoilla esimerkiksi juustotarjottimella tai muiden ruokalajien alkupalana. Juusto sopii hyvin yhteen esimerkiksi patongin tai viinin kanssa.
==Lähteet==
 
==Aiheesta muualla==
*AOP Selles Sur Cher 
Luokka:Ranskalaiset juustot
Luokka:Vuohenmaitojuustot
Selma Patajoki

Selma Pauliina Patajoki (7. kesäkuuta 1888 Jämsä – 25. huhtikuuta 1960 Helsinki) oli opettaja ja rehtori, joka on saanut Suomessa Henrik Halmeen ohella ylirehtorin arvonimen, vuonna 1958.
==Henkilöhistoria==
Selma Patajoen isä oli maanviljelijä O. V. Patajoki. Hän tuli ylioppilaaksi Porvoossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1911, filosofian maisterin arvon hän sai 1914. Patajoki toimi Oulunkylän yhteiskoulun suomen kielen lehtorina ja koulun rehtorina 1941–1958.Ylioppilasmatrikkeli 1905–1907, no. 30306. (Viitattu 17.7.2020)Oulunkylän yhteiskoulun vuosikertomus 2014–2015 (Viitattu 17.7.2020)
==Julkaisuja==
* Mäenkylän maitomies: romaani, 1920, Eduard Vilde, suom. Selma Patajoki
* Maisa Jons, 1920, Jonas Lie, suom. Selma Patajoki
* Havaintoja Jämsän murteen olo- ja tulosijojen käytöstä, 1943
==Lähteet==
Luokka: Suomalaiset opettajat
Luokka: Suomen koulujen rehtorit
Luokka: Suomentajat
Luokka: Suomalaiset tietokirjailijat
Luokka:Vuonna 1888 syntyneet
Luokka:Vuonna 1960 kuolleet
Selånger

Selånger on Ruotsissa Medelpadin maakunnassa sijaitseva taajama ja kirkonkylä, joka kuuluu Sundsvallin kuntaan. Vuoteen 1971 asti se oli Selångerin kunnan keskustaajama. Selånger sijaitsee noin 5 kilometriä Sundsvallin keskustan länsipuolella. Vuonna 2018 Selångerissa oli 332 asukasta.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Sundsvallin kunta
Luokka:Ruotsin taajamat
Sentiljoona

Sentiljoona (engl. centillion) on lukusana, jonka matemaattinen määritelmä poikkeaa toisistaan eurooppalaisessa ja angloamerikkalaisessa järjestelmässä.
:Euroopassa sentiljoona tarkoittaa 10600, missä numeroa 1 seuraa 600 nollaa. 
:Anglo-Amerikassa sentiljoonalla tarkoitetaan 10303, eli numeron 1 perässä on 303 nollaa.
== Katso myös ==
* Suurten lukujen nimet
Luokka:Luonnolliset luvut
fr:Échelles longue et courte#Noms des grandes puissances de 10
ru:Центиллион
Sepe

Sepe on Oulun seudulla toimiva maayksikön tukema lääkintä- ja pelastushelikopteripalvelu. Sepe on lyhenne sanoista sammuttaa, etsii, pelastaa ja ensihoitaa. Lääkintäryhmä päivystää kaikkina vuorokaudenaikoina ja helikopteri on lähtövalmis viiden minuutin sisällä hälytysilmoituksesta. Pelastushelikopteritoiminnasta vastasi 31.12.2011 asti Sepen tuki ry, jonka jälkeen toiminnasta on vastannut sairaanhoitopiirien omistama FinnHEMS Oy. Sepen ensihoitotoiminnasta vastaa Oulun yliopistollisen sairaalan ensihoidon vastuuyksikkö.
Sepe-pelastushelikopteritoimintaa Oulussa ja Oulun seudulla järjestettiin kokeiluna vuosina 1993 ja 1994. Ympärivuorokautinen toiminta aloitettiin vuonna 1995, ja juhannuksena 1999 toimintaan liitettiin myös maayksikkö. Vuodesta 2006 lääkintätoiminta siirtyi OYS:n ensihoidon vastuuyksikölle.
Sepen helikopteritoiminnan alueen keskipiste on OYS:n helikopterikenttä. Toiminta-alue ulottuu pohjois-eteläsuunnassa Pellosta Viitasaarelle ja itä-länsisuunnassa valtakunnan itärajalta Ruotsin itärannikolle. 30 minuutissa helikopteri saavuttaa Tornion, Ranuan, Pudasjärven, Puolangan, Nivalan, Ylivieskan ja Kalajoen kuntakeskusten muodostaman ympyrän sisäpuolelle jäävät kohteet.
==Kalusto ja henkilöstö==
===Helikopteri===
Lääkintähelikopteri on kaksimoottorinen Airbus helicoptersin valmistama EC 145 P2 -tyyppinen helikopteri. Ensihoitovarustuksessa helikopterin matkanopeus on noin 270 km/h, toiminta-aika 2 h 30 min ja toimintamatka on noin 680 kilometriä. Helikopterin miehistöön kuuluvat lentäjä, lentoavustaja ja lääkäri. Lentoavustaja toimii myös ensihoitajana. Nykyinen helikopteri on otettu käyttöön 2015.
===Lääkäriyksikkö===
Lääkäriyksikkö O 690 on pääasiassa Oulun kaupungin alueella toimiva helikopteripalvelua tukeva maayksikkö, joka suorittaa pääasiassa niitä tehtäviä, joissa helikopterin käyttö on vaikeaa tai mahdotonta muun muassa lentoesteiden vuoksi. Yksikkö on varustettu potilaiden tehostettuun hoitoon tarvittavalla välineistöllä. Ajoneuvo on Volvon XC90 D5 AWD Kinetic.
===Tankkausyksikkö===
Tankkausyksikkö on vapaaehtoisen koulutetun päivystyshenkilökunnan operoima yksikkö, joka huolehtii Sepe-helikopterin tankkaustoiminnasta sekä toimii johto- ja viestikeskuksena, tukikohtana ja taukotilana. Yksikön varustukseen kuuluvat tuhat litraa lentokerosiiniä, aggregaatti, raivaus- ja huoltovarustus, valaistuslaitteisto, viestintä- ja liikenteenohjausvälineet sekä sammutussäkki. Ajoneuvo on Mercedes-Benzin valmistama.
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
* Sepen tuki ry
Luokka:Oulu
Luokka:Pelastushelikopterit
Seppo Honkonen

Seppo Honkonen (s. 2. lokakuuta 1978) on kirkkonummelainen teatteriohjaaja ja dramaturgi. 
==Ohjauksia==
* Mika Myllyaho: Korjaamo (Joensuun Kaupunginteatteri 2019)
*Tatu Mönttinen: Matti Nykänen - Hyppy sumuun (Korjaamo Teatteri, 2018)
*Marianne Tikkanen: Topi Sorsakoski - Kaksi kitaraa (Varkauden Teatteri, 2018)
*Pinja Hahtola: Eino Leinon eksät (Kajaanin Runoviikot 2018) 
*Nikolai Gogol - Esa Leskinen - Sami Keski-Vähälä: Mielipuolenpäiväkirja (Jyväskylän Kaupunginteatteri, 2018)
* Eero Enqvist: Engelin Hattu (Valtimonteatteri, 2017)
* Veijo Meri: Manillaköysi (Varkauden Teatteri, 2017)
* Seppo Honkonen: Sekaisin Wilistä -Shakespeare for very dummies (Valtimonteatteri, 2016)
* Mika Myllyaho: Paniikki - miehiä hermoromahduksen partaalla (Lappeenrannan Kaupunginteatteri, 2016)
* Eduard Uspenski: Fedja-setä, kissa ja koira (Rovaniemen Teatteri, 2015)
* Nikolai Gogol - Esa Leskinen - Sami Keski-Vähälä: Päällystakki (Rovaniemen Teatteri, 2014)
* Tove Jansson - Fiikka Forsman: Taikatalvi (Vaasan Kaupunginteatteri, 2014)
* Robert James Waller: Hiljaiset sillat (Rovaniemen Teatteri, 2014)
* Jukka Parkkinen: Karhukirjeitä karhumäestä (Rovaniemen Teatteri, 2013)
* Henrik Ståhl: Elämäni luuserina (Mikkelin Teatteri, 2013)
* Tuomas Kyrö: Mielensäpahoittaja ja ruskeakastike (Porin Teatteri, Rauman Kaupunginteatteri, 2013)
* Sven Nordqvist: Viirun ja Pesosen joulu (Vaasan Kaupunginteatteri, 2012)
* Aapeli: Meidän herramme muurahaisia (Teatteri Vantaa, 2012)
* Éric-Emmanuel Schmitt: Arvoituksellisia muunnelmia (Valtimonteatteri, 2011)HS.fi 
* Seppo Honkonen ja Anna Ranta: Pikku Pixin huikea avaruusseikkailu (Teatteri Vantaa, 2011)
* Kati Kaartinen: Samanlainen onni (Teatteri Vantaa, 2011)HS.fi 
* Elisa Salo: Huomenna kaikki on toisin (Teatteri Vantaa, 2010)
* Kanerva Pasanen: Jos oisin jo iso (Teatteri Vantaa, 2010)
* Oliver Bukowski: Voitto kotiin-Londn-L.Ä.-Lübbenau (Teatteri Vantaa, 2009)
* Elisa Salo: Iik, Hammaspeikko (Teatteri Jalostamo, Helsingin juhlaviikot, 2009)
* Erlend Loe: Supernaiivi (Teatteri Vantaa, 2009)Voima.fi 
* Neil Simon: Aurinkoiset pojat -The Sunshine boys (Teatteri Vantaa, 2008)
* Seppo Honkonen ja Anna Ranta: Känkkänäätä ja Herra H (Teatteri Vantaa, 2008)
* Jack London: Call of the wild-Luonto kutsuu (Aurinkoteatteri, 2008)HS.fi
* Kari Hotakainen: Juoksuhaudantie (Valkeakosken kaupunginteatteri, 2008) 
* Maritza Nunez: Kullervo (Valtimonteatteri, 2008)Skenet.fi
* Katja Krohn: Sotta Pyttynen (Teatteri Vantaa, 2007)
* Katja Krohn: Iso Paha Susi (Teatteri Vantaa, 2007)
* Arto Paasilinna, Kristian Smeds: Jäniksen vuosi (Teatteri Naamio ja Höyhen, 2006)Skenet.fi
* Arto Paasilinna: Ulvova mylläri (Vanhankaupungin kesäteatteri, 2004)Skenet.fi
* Kaj Chydenius: Sammakkoprinsessa (Konserttikeskus, 2003)
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat
Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:Vuonna 1978 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Seppo Hovinen

Seppo Juhani Hovinen (s. 4. helmikuuta 1951 Virrat) on suomalainen keihäänheittäjä. Hovinen voitti keihäässä Suomen mestaruuden vuosina 1976 (90,18) ja 1977 (86,88) sekä hopeaa vuonna 1975 ja pronssia 1972. Pihtiputaan Keihäskarnevaalit hän voitti 1974 (83,76), 1976 (87,44) ja 1981 (89,14). 
Hovinen lähti yhtenä suurimmista ennakkosuosikeista 1976 Montrealin olympialaisiin, sillä hän oli aikaisemmin samana vuonna heittänyt kuudessa kilpailussa yli 90 metriä, parhaimmillaan Helsingissä 23. kesäkuuta oman ennätyksensä 93,54. Olympialaisissa hän heitti karsinnassa tuloksen 89,76, mutta jäi finaalissa sijalle seitsemän tuloksella 84,26.
Hovinen edusti Suomea myös Prahan EM-kisoissa 1978, jossa hänen sijoituksensa oli 12.
== Dopingtapaus ==
Hovinen kärähti Eurooppa-cupin yhteydessä dopingin käytöstä vuonna 1977 yhdessä kiekonheittäjä Markku Tuokon ja korkeushyppääjä Asko Pesosen kanssa. He saivat IAAF:lta elinikäisen kilpailukiellon, mutta SUL:n anomuksesta kilpailukielto päättyi 13.8.1978.
== Yksityiselämä==
Seppo Hovinen on naimisissa entisen kiekonheittäjän Ulla Hovisen (o.s. Lundholm) kanssa. Heidän poikansa Rami, Niko ja Miro ovat pelanneet jääkiekkoa. Rami Hovinen on harrastanut myös keihäänheittoa, jossa hänen ennätyksensä on 70,03 metriä.Rami Hovinen Tilastopajan tietokannassa 
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Suomalaiset keihäänheittäjät
Luokka:Dopingrikkomuksesta tuomitut suomalaiset
Luokka:Dopingrikkomuksesta tuomitut yleisurheilijat
Luokka:Vuonna 1951 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Seppo Kievari

Seppo Kalevi Kievari (s. 3. joulukuuta 1943 Hämeenlinna) on suomalainen toimittaja ja yritysjohtaja,Kuka kukin on 2007, s. 378. Helsinki 2006. ISBN 951-1-20606-0 joka teki pitkän uran Sanoma-yhtiössä muun muassa Helsingin Sanomien poliittisen toimituksen esimiehenä, toimituspäällikkönä ja päätoimittajana, vuodesta 1994 lehden kustantajana ja vuosituhannen vaihteessa Sanoma Osakeyhtiön toimitusjohtajana. Hän on toiminut myös muun muassa Sanomalehtien Liiton puheenjohtajana. Vuonna 2004 Kievarille myönnettiin viestintäneuvoksen arvonimi.Seppo Kievari. 70-vuotishaastattelu. Helsingin Sanomat 3.12.2013. Viitattu 15.3.2017. (Maksullinen artikkeli.)Sarjanto, Ari-Pekka: Viestintäneuvos Seppo Kievarista tuli Vuoden lyseolainen 2014. Hämeenlinnan Kaupunkiuutiset 11.10.2014. Viitattu 15.3.2017.Kievari jatkaa Sanomalehtien Liiton puheenjohtajana. Markkinointi & Mainonta 24.1.2002. Viitattu 15.3.2017.
Kievari sanoo lehtimiesuransa lähteneen liikkeelle sattumalta, kun hän tapasi Helsingin Rautatientorilla Leo Lähteen, joka tarjosi uutispäivystäjän sijaisuutta Helsingin Sanomista. Kievari kävi Sanomien toimittajakoulun ja teki koko uransa yhtiön palveluksessa.
Kievari on ollut vuodesta 1967 naimisissa dramaturgi ja televisiotuottaja Solja Kievarin kanssa.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Somen arvomaailma mietityttää viestintäkonkaria. Kievari Ylen haastattelussa 2014.
== Kirjallisuutta ==
*
Luokka:Suomalaiset päätoimittajat
Luokka:Helsingin Sanomien henkilöstö
Luokka:Suomalaiset lehdenkustantajat
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Vuonna 1943 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Seppo Toivonen (viestintäneuvos)

Seppo Tapio Toivonen (s. 27. elokuuta 1948 Tampere) on suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka on saanut viestintäneuvoksen arvonimen. Viitattu 20.6.2022.
==Henkilöhistoria==
Toivosen vanhemmat olivat insinööri Esko August Toivonen ja Raili Ester Alanko. Hänen puolisonsa vuodesta 1972 on filosofian kandidaatti Pirjo Irmeli Hämäläinen. Toivonen tuli ylioppilaaksi Lauttasaaren yhteiskoulusta 1967 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1972. Hän oli Teknillisen korkeakoulun assistentti 1971 ja tutkija 1972, Posti- ja lennätinlaitoksen puhelinrakennuspiirin suunnittelija 1972–1973 ja kaukokeskusten rakennusryhmän ryhmäpäällikkö 1973–1976, Puhelinlaitosten liiton, vuodesta 1996 Finnet-liitto, tekninen asiantuntija 1976–1983, yleissuunnittelija 1984–1986, apulaisosastopäällikkö 1987–1989, osastopäällikkö 1990, teknillisen osaston apulaisjohtaja 1991–1994, tekninen johtaja 1995–1999 ja toimitusjohtaja 2000–2008. Finnet Focus -yhtiön toimitusjohtaja Toivonen oli 1998–2000. Hänellä oli uransa aikana myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Viestintäneuvoksen arvonimen Toivonen sai vuonna 2007. Hän on sotilasarvoltaan reservin insinööriyliluutnantti. 
==Julkaisuja==
* PCM-järjestelmät, 1979, toim. yhdessä muiden kanssa
* Digitaaliset puhelinvaihteet, 1981, toim. yhdessä muiden kanssa
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset insinöörit
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat
Luokka:Vuonna 1948 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Seppä Laurin patsas

Seppä Laurin patsas on Salon jokirannassa sijaitseva taiteilija Ben Renvallin tekemä patsas, joka valmistui vuonna 1963. Se esittää seppä Lauria, joka perimätiedon mukaan oli Salon ensimmäinen nimeltä tunnettu asukas.http://www.salontaidemuseo.fi/kokoelmat/julkisetveistokset/#Sepp__Lauri Patsaasta on kadonnut aikojen myötä osa hevosenkengästä, mutta katoamisvuodesta ei ole tietoa. Patsaan suunnasta on tehty kuntalaisaloite sen kääntämiseksi torin suuntaan tai kirjaston suuntaan, mutta päätös odottaa toistaiseksi kunnan talouden kohentumista.http://salo.tjhosting.com/kokous/2012982-19.PDF Vapunaattona patsas saa oman lakin.
==Kuvia==
Tiedosto:Kengän osa.jpg|Osa hevosenkengästä on kadonnut aikojen saatossa
Tiedosto:Katse parkkipaikalle.jpg|Patsaan suunta osoittaa parkkipaikalle
==Lähteet==
Luokka:Salon patsaat ja veistokset
Serpa (juusto)

Serpa on portugalilainen lampaanmaitojuusto.
Serpa-juustoa valmsitetaan Portugalin Serpan ja Bejan kunnissa Alentejon alueella. Alentejo tunnetaan yhtenä Portugalin kuivimmista alueista. Juuston tarkkaa alkuperää ei tunneta. Juuston valmistus lienee aloitettu silloin, kun sen nykyisille tuotantoalueille siirtyi lammaspaimenia uusien laidunalueiden perässä alueen lähiseudulta. 
Juuston valmistukseen käytetään lampaan raakamaitoa, johon lisätään isoartisokasta valmsitettavaa uutetta. Maito suodatetaan kankaan läpi ja lämmitetään 35°C asteeseen. Tämän jälkeen juustoon lisätään suolaa ja kasviperäistä juoksutetta. Valmistuva juustomassa puristetaan käsin, muotitetaan ja viedään lopulta kypsymistilaan. Muotit poistetaan päivän kuluttua, jonka jälkeen juustoja käännellään ja niitä pestään maidolla kahdeksasta kymmeneen päivää. Juusto kypsyy tämän työvaiheen jälkeen käärittynä kankaaseen 30–45 päivää.
Valmis juusto on pehmeää ja väriltään kellertävää. Juustolla on mieto käynyt maku ja sillä on myös makea ja kitkerä vivahde. Juustoa tarjoillaan esimerkiksi alkupalana tai jälkiruokana. Juuston kanssa saatetaan tarjoilla esimerkiksi punaviiniä, olutta tai leipää.
==Lähteet==
Luokka:Portugalilaiset juustot
Luokka:Lampaanmaitojuustot
Seurakuntaneuvos

Seurakuntaneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1963. Vuosien 1918–2013 aikana seurakuntaneuvoksen arvonimi on myönnetty 134 henkilölle. 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet