nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Oskar Hackman

Walter Oskar Hackman (27. heinäkuuta 1868 Viipuri – 2. elokuuta 1922 Helsinki) oli suomalainen filosofian tohtori ja valtiopäivämies.
==Henkilöhistoria==
Hackmanin vanhemmat olivat konsuli Woldemar Hackman ja Emilia Krohn. Hänen veljiään olivat arkeologi Alfred Hackman ja geologi Victor Hackman. Hän pääsi ylioppilaaksi Leipzigissä 1887 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1892, maisteriksi 1904 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1905.
Hackman oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.Förteckning öfver Ståndets medlemmar. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Första delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, ss. 4–9.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, ss. 1699–1707.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, ss. 207–215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, ss. 1117–1125.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1904–1905 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1904–1905. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1905, ss. 795–804.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945–954.
== Teoksia ==
* Die Polyphemsage in der Volksüberlieferung, väitöskirja. Helsingfors 1904
* Katalog der Märchen der finnländischen Schweden mit Zugrundelegung von Aarnes Verzeichnis der Märchentypen ausgearbeitet. Suomalainen tiedeakatemia, Hamina 1911
* Finlands svenska folkdiktning 1 A : Sagor, referatsamling 1 ; utg. av Oskar Hackman. Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1917
* Finlands svenska folkdiktning 1 A : Sagor, referatsamling 2 ; utg. av Oskar Hackman. Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1920
* Tölö sockerbruks historia. Tölö sockerbruk, Helsingfors 1923
== Saksannoksia ==
* Kaarle Krohn : Bär (Wolf) und Fuchs : eine nordische Tiermärchenkette : vergleichende Studie von Kaarle Krohn ; aus dem finnischen übersetzt von Oscar Hackman. Helsingfors 1888
* K. F. Karjalainen : Die Religion der Jugra-Völker 1-2 : Mit Unterstützun des staatlichen Literaturfondes. Suomalainen Tiedeakatemia,, Helsinki 1921
== Lähteet ==
* 
* 
===Viitteet===
Luokka:Suomalaiset folkloristit
Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1868 syntyneet
Luokka:Vuonna 1922 kuolleet
Oskar von Hellens

Oskar Johannes von Hellens (23. toukokuuta 1867 Turku – 6. maaliskuuta 1948 Helsinki) oli suomenruotsalainen hygienian ja eläinlääketieteen tutkija.Kuka kukin oli Viitattu 13.4.2021.Biografiasampo: Oskar von Hellens Viitattu 13.4.2021.
Von Hellensin vanhemmat olivat hovioikeuden presidentti, vapaaherra Lars Teodor von Hellens ja Johanna Maria Augusta af Heurlin ja puoliso vuodesta 1899 Anna Wilhelmina Nyberg. Von Hellens tuli ylioppilaaksi 1885, valmistui filosofian maisteriksi 1890, eläinlääkäriksi Kööpenhaminassa 1890 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1896. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1899. Hän oli lääkintöhallituksen ylimääräinen eläinlääkäri 1891–1903, ylimääräinen lääkäri 1899–1903, eläinlääkintäasessori 1906–1819, Helsingin yliopiston hygienian dosentti 1904–1908 ja 1911–1919 ja yliopiston hygienian professori 1919–1934. Von Hellensillä oli myös lukuisia asiantuntija- ja luottamustehtäviä.Otavan Iso tietosanakirja, osa 3, palsta 554. Otava 1966.
Von Hellens oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1897, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset eläinlääkärit
Luokka:Suomalaiset lääkärit
Luokka:Helsingin yliopiston professorit
Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1867 syntyneet
Luokka:Vuonna 1948 kuolleet
Oskar von Schoultz

Oskar von Schoultz (25. lokakuuta 1872 Helsinki – 18. maaliskuuta 1947 Helsinki) oli suomalainen yliopiston lehtori ja kielenkääntäjä.
==Henkilöhistoria==
Von Schoultzin vanhemmat olivat kenraalimajuri Karl Lorenz Adalbert von Schoultz ja Rosalio Constance Sofie von Schoultz. Von Schoultz oli naimisissa vuodesta 1900 Marie Natalie Ljubov Eveline Tigerstedtin kanssa. Hän kävi Kiovan kadettikoulun 1883–1889, Pietarin 1. kadettikoulun 1889–1890, Pavlovskin sotaopiston 1890–1892, sotilassähköteknillisen koulun upseeriluokan 1893–1895 sekä opiskeli Kiovan yliopistossa 1896–1898. Von Schoultzista tuli aliluutnantti 1892, luutnantti 1898 ja alikapteeni 1906. Von Schoultz palveli 1. ja 7. sapööripataljoonassa 1892–1898 ja toimi sitten armeijasta erottuaan kielenkääntäjänä eri virastoissa ja venäjänkielen opettajana oppikouluissa. Hän oli Helsingin yliopiston venäjän kielen lehtorina 1903–1939 ja Suomen senaatin kielenkääntäjänä 1899–1914.
Von Schoultz oli vankilassa ensimmäisen maailmansodan aikana kieltäydyttyään osallistumasta sotaan tsaari-Venäjän armeijassa. Hän kirjoitti 1930-luvulla useita rauhanaatetta ja kuolemanrangaistusta käsitelleitä artikkeleita. Von Schoultz kirjoitti myös useita tutkielmia venäläisestä kirjailijasta Fjodor Dostojevskistä.
Von Schoultz osallistui aatelissäädyssä valtiopäiville 1900 ja 1905–1906.
== Teoksia ==
* I frågan om fångarnas bestraffning. Söderström, Helsingfors 1918
* Det blir nog bra : sagan om Hans, silversmeden från Ekenäs. Söderström, Helsingfors 1922 (nimimerkillä Farbror Oskar)
* Kriget och klasskampen : några uppsatser. Fram, Vasa 1924
* Ein Dostojewskij Fund. Commentationes humanarum litterarum Tom. 1, 4. Finska vetenskaps–societeten, Helsingfors 1924
* Lausumia kuolemanrangaistuksesta, kirj. Oskar von Schoultz ym. Helsinki 1934 (Eripainos Rauhaa kohti–lehdestä)
* Ett ungdomsminne. Helsingfors 1941
* Svetlyi, zhizneradostnyi Dostojevski (Valoisa, elämäniloinen Dostojevski). Petroskoin yliopiston kustantamo 2000 (teoksen pohjana von Schoultzin 1931–1932 pitämä venäjänkielinen luentosarja ja lisäksi mukana on von Schoultzin vuonna 1941 laatima tutkielma Dostojevskin Kristus-kuvasta) 
== Lähteet ==
* 
* Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961.
* Suomalainen Dostojevski-klassikko ilmestyi Petroskoissa. Asko Korpelan kotisivut.
* Teokset Fennica–tietokannasta.
===Viitteet===
Luokka:Suomalaiset opettajat
Luokka:Suomalaiset kirjallisuustieteilijät
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1872 syntyneet
Luokka:Vuonna 1947 kuolleet
Oskari Auvinen

Oskari Auvinen (s. 13. lokakuuta 1972 Lappeenranta) on Kangasalan kaupunginjohtaja. Hänet valittiin kunnanjohtajaksi 14. lokakuuta 2013.
Auvinen valmistui ylioppilaaksi Parikkalan lukiosta vuonna 1991. Hän kävi armeijan vuosina 1992–1993 Imatralla sissikomppaniassa. Hän on suorittanut Tampereen yliopistossa nuorisotyön tutkinnon ja valmistunut yhteiskuntatieteiden maisteriksi vuonna 2000. 
Vuosina 2004–2007 Auvinen toimi Kangasalan vanhus- ja vammaispalvelujen johtajana. Vuosina 2007–2010 hän toimi Pirkkalan perusturvajohtajana ja 2010–2012 kansliapäällikkönä.
Auvisella on vaimo ja kaksi tytärtä.
== Lähteet ==
* 
Luokka:Kangasalan kunnan- ja kaupunginjohtajat
Luokka:Vuonna 1972 syntyneet
Oskari Niemi

Oskari Edvart (Edward) Niemi (26. lokakuuta 1886 Kangasala – 13. tammikuuta 1964 HelsinkiOtavan Iso tietosanakirja, Otava 1967, osa 10, Kuolleita (ei sivunumeroa)) oli suomalainen taidemaalari. 
Niemi kävi Taideteollisen keskuskoulun 1912–1914 ja opiskeli Académie de la Grande Chaumièressa Pariisissa 1925. Hän toimi piirustuksenopettajana oppikoulussa 1918–1920. Hän oli Kansallismuseon ja muinaistieteellisen toimikunnan konservaattori 1916–1956, ja siitä vuosina 1946–1950 ylikonservaattori Alfred Nilsonin apulainen Ruotsissa. Hän on entisöinyt useiden kirkkojen maalaukset, kuten esimerkiksi Turun tuomiokirkko, Laitilan, Rymättylän, Hollolan, Hattulan, Lohjan ja Paltamon kirkot sekä Juseliuksen mausoleumi Porissa.Oskari Niemi, KuvataiteilijamatrikkelissaOtavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 6, p. 385
Oskari Niemelle myönnettiin ylikonservaattorin arvonimi 11. tammikuuta 1957.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset taidemaalarit
Luokka:Vuonna 1886 syntyneet
Luokka:Vuonna 1964 kuolleet
Osma Alfred Schildt

Osma Alfred Schildt (20. toukokuuta 1861 Heinola – 3. marraskuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen virka- ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Schildt Osma Alfred Viitattu 4.5.2021.
Schildtin vanhemmat olivat rehtori Bror Ernst Hannibal Schildt ja Ida Eleonora Ottelin ja puoliso vuodesta 1886 Aina Maria Söderström. Schildt tuli ylioppilaaksi Porvoossa ja suoritti kameraalitutkinnon 1885. Schildt toimi tullivirkamiehenä, viimeksi tullinhoitajana Helsingissä 1925–1928. Hän oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1897, 1900 ja 1905–1906.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, ss. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, ss. 1117-1125.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1905–1906 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1905–1906. Andra häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1907, ss. 945-954.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Vuonna 1861 syntyneet
Luokka:Vuonna 1937 kuolleet
Osmoottinen paine

Osmoottinen paine on paine, joka tarvitaan osmoosin estämiseen, kun puhdas liuotin kulkee puoliläpäisevän kalvon läpi.
Liuos, jonka osmoottinen paine on sama kuin plasman, on iso-osmoottinen. Hypo-osmoottinen on liuos, jolla on matalampi osmoottinen paine ja hyperosmoottinen on liuos, jonka osmoottinen paine on korkeampi. 
Kemiassa osmoottinen paine ilmaistaan matemaattisesti jossa π on osmoottinen paine atmosfääreinä, i on van 't Hoffin kerroin, M on liuoksen molaarisuus, R on kaasuvakio ja T on lämpötila kelvineinä.
==Katso myös==
*Osmoosi
== Lähteet ==
Luokka:Solubiologia
Luokka:Paine
Ossi Räikkä

Ossi Räikkä (21. syyskuuta 1935 Karinainen – 22. joulukuuta 2004 Phuket, Thaimaa) oli suomalainen teatteriohjaaja ja näyttelijä.
Räikkä ohjasi paljon esityksiä kesäteattereihin. Hänellä oli myös kolme elokuvaroolia, joista tunnetuin lienee agitaattori Edvard Salinin rooli kahdessa Pohjantähti-elokuvassa, Täällä Pohjantähden alla ja Pohjantähti. Räikän vaimo oli näyttelijä Laila Räikkä ja tytär näyttelijä Tanja-Lotta Räikkä.
Räikkä ohjasi Lauri Kokkosen näytelmän Ruskie neitsyt kantaesityksen Porin teatteriin vuonna 1972.
Räikkä ohjasi myös Leena Landerin romaaniin perustuvan näytelmän Tummien perhosten koti Tampereen työväenteatteriin vuonna 1995. Pääosaa, Juhani Johanssonia näytteli Eppu Salminen.
Räikkä kuoli sairauskohtaukseen lomamatkalla Thaimaan Phuketissa vain neljä päivää ennen Intian Valtameren tsunamikatastrofia.
== Filmografia ==
* Jengi (1963)
* Täällä Pohjantähden alla (1968)
* Pohjantähti (1973)
* Tie Eedeniin (tv-sarja, 2004)
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
* 
Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat
Luokka:Vuonna 1935 syntyneet
Luokka:Vuonna 2004 kuolleet
Osteosarkooma

Osteosarkooma on aggressiivinen, harvinainen syöpä. Se alkaa luusta ja levittää etäpesäkkeitä keuhkoihin. Yleensä se ei leviä luiden ja keuhkojen ulkopuolelle. Aivoihin voi muodostua etäpesäkkeitä, mutta tämä on harvinaistaBrain metastases in osteosarcoma: incidence, clinical and neuroradiological findings and management options.
Osteosarkoomaan sairastumisen riski kasvaa teini-iässä kasvupyrähdysten yhteydessä. Alle 5-vuotiailla sairaus on erittäin harvinainen. Se ei ole yleinen muullakaan väestöllä, esimerkiksi Yhdysvalloissa sen ilmaantuvuus on vain 400 tapausta vuodessa. Siellä se on hieman yleisempi afroamerikkalaisilla. 
Osteosarkooman oireena on usein kipu, joka voi olla pahempi rasituksessa tai yön aikana. Syövän heikentämä luu voi myös murtua helposti. Sairaus voi esiintyä missä tahansa luussa. 
Sairauden tarkkaa syytä ei tunneta. Luiden nopea kasvu ja säteilylle altistuminen kuitenkin ovat sairauden riskitekijöitä. 
== Katso myös ==
* kondrosarkooma 
* Ewingin sarkooma
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Terveysportti
* Syöpäjärjestöt: Luusarkooma, Kaikki syövästä
* eMedicine 
* KidsHealth 
*Luusyöpään tutkittu uusia hoitomuotoja Väitöstiedote
Osteosarkooma
Ostosriippuvuus

Ostosriippuvuus tai shoppailuriippuvuus (myös oniomania) tarkoittaa pakonomaista tarvetta ostaa. Riippuvuutta esiintyy nykyään enemmän kuin ennen. Suurena osatekijänä on jatkuvasti lisääntyvä mainonta televisiossa, internetissä ja kaduilla.
Ostosriippuvuus ei ole helposti tunnistettavissa, koska ostaminen, kuluttaminen ja hyvinvointi yhdistetään monesti toisiinsa. Riippuvuutta potevan henkilön elämä saattaa muotoutua täysin ostamisen ympärille. Riippuvuuden oireita voivat olla toistuva vastustamaton halu päästä ostoksille, ostamisen pakkomielteinen ajatteleminen, ostettujen tuotteiden piilottelu perheeltä, tavaroiden pois heittäminen ja palauttaminen, aiheeton vikojen valittelu, voimakas mielihyvän ja vapautumisen tunne oston yhteydessä sekä pettymys, masennus ja häpeä jonkin ajan päästä ostamisesta. Ostamisen tarpeen saattaa synnyttää esimerkiksi masennus tai hetkellinen vahvan tunteen purkaus. Riippuvuus voi aiheuttaa taloudellisia ongelmia, masennusta ja ongelmia ihmissuhteissa.
Yleisesti ajatellaan erityisesti naisten harrastavan shoppailua ja kärsivän ostosriipuvuudesta, mutta Stanfordin yliopiston vuonna 2006 julkaiseman tutkimuksen mukaan ostosriippuvuus on miehillä lähes yhtä yleistä kuin naisilla. Tutkimuksen mukaan haastatelluista amerikkalaisista 5,5 % miehistä ja 6 % naisista täytti ostosriippuvuuden kriteerit.
==Katso myös==
*Heräteostos
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* An Expanded Conceptualization and a New Measure of Compulsive Buying Journal of Consumer Research. 2008.
* Nämä tunnetilat lisäävät ostosriippuvuuden syntymistä, www.terve.fi
* Mikä laulaen tulee, City-lehti
* Shoppailuun sairastuneet, Ava
* Shoppailu; Rauno Mäkelä, paihdelinkki.fi
Luokka:Riippuvuudet
Ostosten palautusoikeus EU-alueella

Ostosten palautusoikeus EU-alueella tarkoittaa kuluttajalle sitä, että hänellä on EU:n alueella samat palautusoikeudet kuin Suomessa. Oikeudet ovat voimassa, kauppaa käydään Euroopan unionin sisällä. Samoja säännöksiä noudattavat kaikki EU:n 28 jäsenmaata sekä Islanti, Liechtenstein ja Norja.
== Ostosten palauttaminen ==
EU:ssa on oikeus perua etämyyntituotteen kauppa 14 päivän kuluessa ostotapahtumasta. Sääntö pätee aina, kun ostat tuotteita muuten kuin käymällä fyysisessä kaupassa. Harkinta-aika päättyy 14 päivää tuotteen toimittamispäivän jälkeen. Jos harkinta-aika kuitenkin muuten päättyisi yleisenä vapaapäivänä, harkinta-aika jatkuu seuraavaan arkipäivään asti. Voit perua tilauksesi mistä hyvänsä syystä, myös siksi, että satuit vain muuttamaan mielesi. Peruuttamisesta on aina kuitenkin ilmoitettava. Tuotetta ei voi kuitenkaan palauttaa ilmoittamatta kaupan purkamisesta.
Myyjän on palautettava rahat sinulle 14 päivän kuluessa siitä, kun ilmoitus on vastaanotettu. Myyjä voi lykätä rahojen palauttamista, jos tuotetta ei ole saatu takaisin tai jos ei ole näyttöä siitä, että olet lähettänyt sen takaisin. Palautukseen tulee sisältyä myös kaikki toimituskulut, jotka olet ostoksen yhteydessä maksanut. Myyjä voi kuitenkin periä maksun lisätoimituskuluista, jos olet pyytänyt erikseen pika- tai erikoistoimitusta. 
Sinun on maksettava tuotteen palautuskulut.
== Katso myös ==
* Kuluttajansuojalaki
* Kauppaoikeus
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Euroopan kuluttajakeskus (ECC) Suomessa
Luokka:Kuluttajansuoja
Luokka:Euroopan unioni
Ostovoima

Ostovoima tarkoittaa taloustieteessä sitä, kuinka paljon hyödykkeitä käytettävissä olevalla varallisuudella voi ostaa. Jos hinnat nousevat mutta tulot pysyvät ennallaan, ostovoima laskee. Ostovoiman lasku ei siis välttämättä liity tulojen laskuun vaan voi olla myös inflaation seurausta.
Ostovoimavertailuilla on merkitystä muun muassa sosiaali-, tulo-, vero- ja aluepolitiikassa sekä yhdyskuntasuunnittelussa.
Suomalaisten ostovoima on eurooppalaisessa vertailussa heikko. Heikkoa ostovoimaa aiheuttavat suhteellisen matalat palkat, korkea verotus sekä kuljetuskustannuksista ja kilpailun puutteesta johtuvat korkeat hinnat.
== Katso myös ==
* Ostovoimapariteetti
* Reaalipalkka
== Lähteet ==
Luokka:Makrotaloustiede
Luokka:Taloustieteen käsitteet
Otanta

Otanta on tilastotieteen osa-alue, joka tarkastelee kuinka havaintoyksiköt kannattaa poimia perusjoukosta. Tavoitteena on kerätä aineisto mahdollisimman tehokkaasti tilastollisen päättelyn kannalta. Otantatutkimus on osajoukon eli otoksen poimimista perusjoukosta. Otoksen perusteella tehdään päätelmiä koko perusjoukosta. 
==Otantamenetelmiä==
Satunnaisotannassa jokaisella havaintoyksiköllä on sama todennäköisyys tulla valituksi otokseen. Tällöin otos on edustava osajoukko perusjoukosta. Jos tietynlaiset havaintoyksiköt poikkeavat tietyllä tavalla muista, voidaan painottamalla joidenkin yksiköiden todennäköisyyttä saavuttaa tehokkaampi otanta. Esimerkiksi tutkittaessa Suomen kaupunkeja voidaan haluta varmistaa, että suurimmat kaupungit ovat mukana otoksessa. 
Otanta voidaan tehdä myös ilman satunnaisuutta jotain sääntöä noudattaen, jolloin kyseessä on systemaattinen otanta. Esimerkiksi Suomen kaupungit voidaan järjestää aakkosjärjestykseen ja poimia listalta joka kymmenes alkio otokseen. Toisaalta laaduntarkkailussa voidaan poimia joka sadas tuote liukuhihalta. Systemaattinen otanta on usein helppo toteuttaa, mutta se tuottaa huonoja tuloksia, jos perusjoukossa on periodista vaihtelua. 
===Yksinkertainen satunnaisotanta===
Yksinkertainen satunnaisotanta on yleisin otantamenetelmä. Siinä poiminta tehdään suoraan arpomalla alkiot perusjoukosta. Useimmiten se tehdään palauttamatta, jolloin jokainen alkio voidaan valita vain kerran. Jos se tehdään palauttaen, niin sama alkio voidaan valita joka kerran samalla todennäköisyydellä.
===Otanta koon mukaan===
Tehtäessä otanta koon mukaan, kasvaa alkion todennäköisyys tulla valituksi suhteessa sen kokoon. Kaupunkien kohdalla painokertoimet voidaan laskea esimerkiksi väkiluvun perusteella. 
===Ositettu otanta===
Ositettu otanta () tehdään ryhmittelemällä alkiot osajoukkoihin, jonka jälkeen kustakin ryhmästä poimitaan alkioita. Poiminta voidaan tehdä tasakiintiöin, jolloin jokaisesta ryhmästä poimitaan sama määrä alkioita. Jos poiminta tehdään suhteellisin kiintiöin, poimitaan ryhmistä sama osuus alkioita, jolloin suuremmista ryhmistä poimitaan useampia alkioita.
===Ryväsotanta===
Ryväsotanta () perustuu perusjoukon alkioiden muodostamiin ryhmiin. Sen perusteena on usein hallinnolliset rakenteet. Esimerkiksi haastattelututkimukset kohdistetaan kotitalouksiin, joihin tutkimuksen kohteena olevat ihmiset ovat ryvästyneet.
==Kirjallisuus==
Luokka:Tilastotiede
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Otos (elokuvataide)

Otos tarkoittaa elokuvanteossa jokaista erikseen tallennettua liikkuvan kuvan tai äänen yhtäjaksoista pätkää tai tästä pätkästä lopullisessa elokuvassa käytettävää osaa. Kuvausvaiheessa otos siis alkaa elokuvakameran jokaisesta käynnistyksestä ja päättyy kameran pysäyttämiseen. Leikkausvaiheessa otokseksi kutsutaan kahden liitoksen eli leikkauksen välistä kuvaa.Pirilä & Kivi 2005, s. 57.
==Otos ja otto==
Usein samaa otosta kuvataan tai äänitetään monta kertaa uudelleen, ja näitä toistokertoja kutsutaan nimellä otto. Eri otoista valitaan paras käytettäväksi kyseisenä otoksena leikkaustyössä, ja silloinkin siitä usein leikataan osa pois alusta tai lopusta tai molemmista.. 
==Kuvaotosten luokittelua==
Elokuvan kuvaotoksia voidaan luokitella monin tavoin:
# kuvakoon mukaan: lähikuva, puolikuva, yleiskuva jne.;
# kameran kuvakulman mukaan suhteessa kuvattavaan kohteeseen: yläkulmaotos, alakulmaotos;
# otokseen sisältyvän kameran liikkeen mukaan: kamera-ajo, panorointi jne.;
# suhteessa kohtauksen muihin otoksiin: reaktio-­otos (näyttelijä reagoi edellisen tai seuraavan otoksen näyttämään tapahtumaan), näkökulmaotos, pariotos jne.
==Ääniotokset==
Elokuvan ja ääniteoksen (kuunnelman, radiodokumentin jne.) ääni muodostuu myös otoksista, joiden leikkaus poikkeaa kuvamateriaalin leikkauksesta siinä, että erikseen äänitettyjä otoksia liitetään yhteen paitsi peräkkäin, myös päällekkäin ja lomittain.Pirilä & Kivi 2005, s. 57. Äänileikkaus on yleensä kuvaleikkausta monimutkaisempaa ”palapeliä”: valmis ääniteos tai elokuvan ääniraita voi muodostua kuvauksessa äänitetystä äänestä kuten näyttelijöiden dialogista, jälkeenpäin äänitetystä puheesta kuten selostuksesta, dubbauksesta tai kertojaäänestä; näyttelijöiden askel- ja muista foley-äänistä; arkistosta valituista valmiista äänitehosteista (koiran haukunta, sateen ropina yms.); kohtauksissa soivasta musiikista (äänilevy soi, joku soittaa pianoa), varsinaisesta elokuvamusiikista jne. Elokuvanteossa kaikkia näitä ääniotoksia voidaan käsitellä monipuolisemmin kuin kuvia: äänien voimakkuutta, sävyä, korkeutta ja jopa nopeutta voidaan muunnella ääniteknisin keinoinPirilä & Kivi 2005, s. 60..
==Lähteet==
*Pirilä, Kari – Kivi, Erkki: Otos, elävä kuva – elävä ääni osa 1. Like 2005.
===Viitteet===
O
Otsonikerros

Otsonikerros on Maan ilmakehän stratosfääriin kuuluva osa, joka sijaitsee 15–50 kilometrin korkeudella ja jonne valtaosa ilmakehän otsonista on kertynyt. Otsonikerros suojelee maanpintaa liialliselta Auringon ultraviolettisäteilyltä.Ilmakehä ABC Ilmatieteen laitos Otsonia (O3) syntyy Auringon säteilyn hajottaessa happimolekyylejä reaktiokykyisiksi happiatomeiksi, jotka reagoivat happimolekyylien kanssa muodostaen otsonia. Otsonikerros myös lämmittää stratosfääriä Otsonikerrosta ei voi havaita ihmis-silmin maanpinnalta käsin.
90 % ilmakehän otsonista sijaitsee 20–40 kilometrin korkeudella maanpinnasta. Nimestään huolimatta tässä otsonikerroksessa otsonia on vain keskimäärin yksi molekyyli sadastatuhannesta. Tämä määrä on kuitenkin kymmenkertainen verrattuna ilmakehän keskiarvoon. Tulivuorten purkauspilvet saattavat nousta stratosfääriin, mutta tavallisia pilviä ei helmiäispilviä lukuun ottamatta stratosfäärissä näy.
Koska stratosfäärin otsoni syntyy UV-säteilyn vaikutuksesta, voisi suurimpien otsonipitoisuuksien olettaa löytyvän tropiikista ja pienimpien napa-alueilta. Samalla perusteella tulisi kesän otsonimäärien olla talvea suuremmat. Tämä ei kuitenkaan vastaa havaintoja: suurin osa otsonista on keskileveysasteilla, ja otsonimaksimi havaitaan keväällä kesän sijaan. Havainnot selittää stratosfäärissä vallitseva Brewerin–Dobsonin kiertoliike, joka kuljettaa tropiikissa syntynyttä otsonia navoille ja alempaan stratosfääriin.
Otsonikerros on alkanut kehittyä maapallolle 2–3 miljardia vuotta sitten, ja se on aikoinaan mahdollistanut elämän siirtymisen vedestä maalle. Otsonikerros ohenee CFC-päästöistä, ja tätä ilmiötä kutsutaan otsonikadoksi. Otsonikerroksen paksuudessa esiintyy luonnollisia vaihteluita, mutta sen viimeaikainen ohentuminen on huolestuttanut tutkijoita, sillä otsonikadon kiihtyminen on huomattavasti ilmastonmuutosta nopeampi ilmiö.
Viimeisimpien tutkimusten mukaan otsonikato on pysähtynyt ja otsonikerros alkanut elpyä. Tutkijoiden mukaan otsonikerros saavuttaa normaalin paksuutensa vuosisadan puoliväliin mennessä.
== Lähteet ==
O