nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Rovaniemen linja-autoasema

Rovaniemen linja-autoasema on Rovaniemellä sijaitseva linja-autoasema. Vuonna 1959 avattu Rovaniemen linja-autoasema on toteutettu suunnittelukilpailun pohjalta. Rakennuksen on suunnitellut Niilo Pulkka, Kaarlo Leppänen ja Pekka Rajala. 
== Rakennus ==
Rovaniemen linja-autoaseman rakennukseen kuuluu kaksi kerrosta. Ensimmäisessä kerroksessa, asemahallissa, sijaitsee itse ravintola. Toisessa kerroksessa sijaitsee hotelli.
Linja-autoasema erottuu muihin aikansa arkkitehtuurin rakennuksiin verrattuna paljon. Linja-autoaseman kattopinta on veistoksellinen, ja oma sisäänkäyntikatos on valmistettu vapaamuotoisesta betonista.
== Lähteet ==
Luokka:Rovaniemen liikenne
Luokka:Suomen linja-autoasemat
Rovasti

Rovasti (lyhenne rov., ’pappien esimies’ < ’esimies’) on kirkollinen arvonimi.
==Suomen evankelis-luterilainen kirkko==
Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa piispa voi myöntää rovastin arvonimen kirkollisessa työssä erityisesti ansioituneelle papille. Piispainkokous on 14.9.2004 antanut suosituksen arvonimen myöntämisestä. 
Suosituksen mukaan arvonimiä tulisi myöntää yksi kappale hiippakunnan 30 äänioikeutettua pappia kohti neljässä vuodessa (papilla ei ole äänioikeutta hiippakunnallisissa vaaleissa eroamisiän jälkeen tai mikäli hän ei toimi papillisessa tehtävässä). Lisäksi papin tulisi olla vähintään 50 vuoden ikäinen. Arvonimeä ei myönnetä teologian tohtorille. Suosituksen mukaan piispa voi myöntää arvonimen lääninrovastille sen jälkeen kun hänen tehtävänsä lääninrovastin virassa lakkaa. 
Rovastin arvoa ei tule sotkea lääninrovastin eikä tuomiorovastin virkoihin. Nykyinen lääninrovastin virka juontuu rovastin alkuperäisestä merkityksestä piispan apulaisena.Vantaanlauri 
Pappisoikeuden menettänyt säilyttää rovastin arvonimen.Kotimaa24.fi Rovastin arvonimi säilyy. Kotimaa 
==Ortodoksinen kirkko==
Ortodoksisessa kirkossa rovastin arvo (, ’ensimmäinen pappi’) voidaan myöntää papille, joka on palvellut pitkään menestyksellisesti ja nuhteettomasti. Se annetaan yleensä pitkään palvelleelle kirkkoherralle. Ortodoksisessa kirkossa rovastin arvon voi saada myös teologian tohtori. Pappismunkeilla vastaava arvo on arkkimandriitta.Ortodoksinen sanasto.
==Katso myös==
* Monsignore
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ruhtinas

Ruhtinas on aatelisarvo, joka luetaan ylhäisaateliin. Ylhäisten aatelissukujen päämies on usein ruhtinas, ja eräiden pienten valtioiden hallitsijan arvonimi on ruhtinas. Arvojärjestyksessä ruhtinas on nykyaikana herttuan alapuolella, mutta kreivin yläpuolella. 
Esihistoriallisella ajalla Skandinaviassa ruhtinas saattoi olla mitä tahansa herttuan ja kuninkaan väliltä: kuninkaan vasalli, tai täysin itsenäinen hallitsija. Silloin kuninkaalliset arvonimet (esimerkiksi kuningaz ja druhtinaz) käsitettiin eri lailla kuin nykyaikana.
Keskiajalla monien eurooppalaisten pikkuvaltioiden hallitsijan arvonimi oli ruhtinas, mutta 1800-luvun alussa useimmat heistä menettivät hallitsijanasemansa. Nykyisin enää Andorran, Liechtensteinin, Luxemburgin ja Monacon hallitsijoina on ruhtinas (Andorrassa kaksi, Luxemburgissa oikeammin suurherttua). Ruhtinaan arvo voi olla myös joillakin hallitsijahuoneen miespuolisilla jäsenillä. Aatelisarvon naispuolista haltijaa kutsutaan ruhtinattareksi. Nykyään hallitsijoina toimivat ruhtinaita pidetään kuninkaallisina ja heidän hallitsemiaan ruhtinaskuntia monarkioina.
Ruhtinaaksi käännetään ranskan ja englannin prince (prinssi on suomeksi lähinnä kruununperijän arvonimi), saksan Fürst, italian principe ja venäjän knjaz (князь). Magnus Dux, Großherzog, Grand Duke tai Veliki knjaz käännetään usein suuriruhtinaaksi, joskus suurherttuaksi tai kuninkaallisen kruununperijän arvonimenä usein prinssiksi tai prinsessaksi. Erzherzog käännetään lähes aina arkkiherttuaksi.
Saksassa on käytetty keisarinvaaliin osallistumaan oikeutetuista ruhtinaista nimitystä Kurfürst, joka käännetään muotoon vaaliruhtinas (myös kuuriruhtinas). Ruotsin furste käännetään ruhtinaaksi ja furstinna ruhtinattareksi, storfurste suuriruhtinaaksi.
Suomen viimeinen ja ainoa Ritarihuoneelle introdusoitu ruhtinassuku oli sammunut Menšikoffin sukuhaara.
Toki Suomessa on asunut muitakin venäläisiä ruhtinassukuja (knyaz:it), kuten esimerkiksi Demidoffin suku. Nämä slaavilaiset ruhtinassuvut näkivät kuitenkin rekisteröitymisen Suomen Ritarihuoneelle vähäiseksi hyödyksi ja jättivät sen tekemättä.
== Katso myös ==
* Ruhtinaskunta
* Charles, Walesin muodollinen ruhtinas, kruunattu 1. heinäkuuta 1969
* Albert II, Monacon hallitseva ruhtinas, valtaistuimelleasettaminen 12. heinäkuuta 2005
== Lähteet ==
Luokka:Aateli
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ruhtinaskunta

Ruhtinaskunta on ruhtinaan hallitsema valtio tai muu alue. Ruhtinaaksi käännetään ranskan ja englannin prince (prinssi on suomeksi lähinnä kruununperijän arvonimi), saksan Fürst, italian principe ja venäjän knjaz (князь). Feodalistisessa arvojärjestyksessä nuo arvot ovat kuninkaan alapuolella. Magnus Dux, Großherzog, Grand Duke tai Veliki knjaz käännetään usein suuriruhtinaaksi, joskus suurherttuaksi tai kuninkaallisen kruununperijän arvonimenä usein prinssiksi tai prinsessaksi. Erzherzog käännetään lähes aina arkkiherttuaksi. Arvonimien feminiinit muodot käännetään muotoon ruhtinatar. Saksassa on käytetty keisarinvaaliin osallistumaan oikeutetuista ruhtinaista nimitystä Kurfürst, joka käännetään muotoon vaaliruhtinas (myös kuuriruhtinas). Ruotsin furste käännetään ruhtinaaksi ja furstinna ruhtinattareksi, storfurste suuriruhtinaaksi. Suomen suuriruhtinaskunta on ruotsiksi Storfurstendömet Finland.
== Nykyään itsenäiset ruhtinaskunnat ==
* Andorra (Principat d’Andorra) – nykyiset ruhtinaat Emmanuel Macron (vuodesta 2017) ja Joan Enric Vives Sicília (v:sta 2003)
* Liechtenstein (Fürstentum Liechtenstein) – nykyinen ruhtinas Hans Adam II (v:sta 1989)
* Luxemburg (Großherzogtum Luxemburg, Luxemburgin suurherttuakunta) – nykyinen hallitsija suurherttua Henri (v:sta 2000)
* Monaco (Principauté de Monaco) – nykyinen ruhtinas Albert II (v:sta 2005)
== Muita ruhtinaskuntia ==
* Asturia (Espanjan osa) – nykyinen ruhtinatar prinsessa Leonor (v:sta 2014)
* Wales (Britannian osa) – nykyinen ruhtinas Walesin prinssi Charles (v:sta 1958)
== Historiallisia ruhtinaskuntia ==
Vuosina 1815–1918 Euroopassa oli kahdeksan suuriruhtinaskuntaa:
* Baden
* Hessen-Darmstadt
* Luxemburg
* Mecklenburg-Schwerin
* Mecklenburg-Strelitz
* Oldenburg
* Saksi-Weimar
* Suomi
**Venäjän keisarin hallitsema suuriruhtinaskunta 1809–1917 ()
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Valtiomuodot
Rullamuovaus

Rullamuovauksessa rullatyökalujen avulla muovataan kelalla olevasta metallinauhasta profiilia. Profiili voi olla avoin tai tietyissä rajoissa suljettu. Yleensä rullamuovauslinjassa on sarja (esimerkiksi 6 kpl) peräkkäisiä rullapareja tai rullaryhmiä, joilla nauha sen edetessä linjassa vähitellen muovataan lopulliseen muotoonsa. Esimerkkejä rullamuovatuista tuotteista ovat suoraprofiiliset kattopellit, moottoritien suojakaiteet ja metalliputket. Putkien tapauksessa profiili hitsataan vielä umpinaiseksi.
Luokka:Muokkaustekniikka (Metallit)
Ruminaatio

Ruminaatio on tyypillisesti lapsille ja raskaanaoleville naisille tuttu syömishäiriö tai yhtymä. Ruminaatiosta kärsivä märehtii jo kertaalleen nieltyä ruokaa.
Psykiatriassa ruminaatio voi tarkoittaa myös jatkuvaa omien ajatusten ja tunteiden läpikäymistä.
Luokka:Syömishäiriöt
Runsauden periaate

Runsauden periaate on modaliteetteihin liittyvä periaate, jonka mukaan jokainen aito mahdollisuus toteutuu. Muodollisesti esitettynä: jos väittämä P on mahdollinen, silloin P:n on joskus oltava totta.Broadie, Alexander: ”Plenitude, principle of”. Teoksessa 
Periaatteen mukaan siis jos mahdollisuus ei koskaan toteudu, se ei ollut aito mahdollisuus; eikä sellaista mahdollisuutta ole, joka ei toteutuisi koskaan historian saatossa: kaikki mikä voi tapahtua tapahtuu. Periaatteen nimi viittaa siihen, että periaatteen pitäessä paikkansa kaikkeuden on oltava niin täysi kuin mahdollista, siinä merkityksessä että se sisältää niin monia erilaisia asioita kuin on mahdollista, ollakseen täydellinen. Seurauksena mahdollisia maailmoja on vain yksi.
== Historia ==
Runsauden periaate jäljitetään usein Aristoteleeseen. On kuitenkin epävarmaa, oliko hän omaksunut periaatteen, sillä hänen teoksistaan löytyy sekä sitä tukevia että vastustavia kohtia. Periaatteen tausta voidaan löytää kuitenkin myös Platonilta, joka kuvaa Timaioksessa, kuinka demiurgi loi maailman täydelliseksi ja ”täydeksi”.Platon: Timaios 28a-30a
Timaioksesta periaate kulkeutui uusplatonikoille, jotka yhdistivät siihen aristoteelista ajattelua. Augustinus omaksui uusplatonilaisen ajattelun ja toi runsauden periaatteen kristilliseen teologiaan. Anselm Canterburylaisen ontologinen todistus käytti periaatetta hyväkseen väittäessään, että olemassaolo on perfektio samalla tavalla kuin täyteys.
Tuomas Akvinolaisella ajatus runsauden periaatteesta oli ristiriidassa sen kanssa, että hän uskoi, että Jumalalla oli mahdollisuus olla luomatta asioita, jotka olisi mahdollista luoda. Tuomas valitsi aluksi periaatteen rajoitetun version ja myöhemmin kielsi periaatteen kokonaan. Duns Scotus kehitti voluntaristista ajattelua ja kielsi myös runsauden periaatteen. Simo Knuuttila on katsonut, että Duns Scotuksella kielto esiintyy ensimmäisen kerran selvänä, vaikkei välttämättä esiinnykään ensimmäisenä. Ajatus mahdollisista maailmoista voidaan johtaa Duns Scotukseen asti.
Gottfried Leibniz katsoi, että paras kaikista mahdollisista maailmoista toteuttaisi kaikki aidot mahdollisuudet. Immanuel Kant uskoi runsauden periaatteeseen, mutta ei sen empiiriseen verifioitavuuteen.
Aatehistorioitsija Arthur Lovejoy oli ensimmäinen, joka on käsitellyt runsauden periaatetta laajemmin, teoksessaan The Great Chain of Being (1936).
== Katso myös ==
* Kolmogorovin 0-1-laki
* Mahdolliset maailmat
== Lähteet ==
== Kirjallisuus ==
* Lovejoy, A. O.: The Great Chain of Being. Harvard University Press, 1936: ISBN 0-674-36153-9 
** Chapter IV "The Principle of Plentitude and the New Cosmography", p. 99–143.
** Chapter V "Plenitude and Sufficient Reason in Leibniz and Spinoza" p. 144–182.
Luokka:Modaalilogiikka
Ruoholahden yhteissuoja

Ruoholahden yhteissuoja, puhekielessä myös Ruoholahden viinatunneli, on noin 600 metriä pitkä tunneli Helsingin Ruoholahdessa. Sen rakentaminen aloitettiin vuonna 1973, ja se avattiin vuonna 1978. 
Tunneli rakennettiin alun perin Oy Alkoholiliike Ab:n käyttöön. Tunnelin toinen pää oli Alkon pullottamossa Salmisaaressa, nykyisen Helsingin oikeustalon kohdalla. Tunnelin toinen pää taas oli Alkon silloisen varaston kohdalla, missä nykyisin sijaitsee Kauppakeskus Ruoholahti. Tunnelissa kuljetettiin automatisoidusti alkoholia pullottamosta varastolle. 
Tunnelin käyttö lopetettiin vuonna 1993, kun Alkon toiminta Salmisaaressa lakkasi. Nykyisin tunnelin omistaa kiinteistösijoitusyhtiö Sponda, ja se toimii väestönsuojana. 
== Lähteet ==
Luokka:Suomen tunnelit
Luokka:Helsingin rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Väestönsuojelu
Luokka:Länsisatama
Ruohosipuli

Ruohosipuli eli ruoholaukka (Allium schoenoprasum) on sipuleiden sukuun kuuluva monivuotinen maustekasvi. Se kasvaa noin 30 cm korkeaksi. Sillä on sileät, putkimaiset lehtivarret, joiden päähän puhkeaa violetit tupsumaiset kukat, joiden halkaisija on noin yhden sentin.
Ruohosipulia kasvaa villinä Venäjällä ja merenrannoilla Länsi-Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa.
Ruohosipulia voi löytää Suomen luonnosta Etelä- ja Lounais-Suomen saaristosta sekä harvoin sisämaan kallioilta jäänteenä niiltä ajoilta, kun meri vielä huuhteli alueita. 
Suomessa ruohosipulilla on kaksi alalajia, kallioruoholaukka (Allium schoenoprasum ssp. schoenoprasum) ja ruijanruoholaukka (Allium schoenoprasum ssp. alpinum Hämet-Ahti, L., Kurtto, A., Lampinen, R., Piirainen, M., Suominen, J., Ulvinen, T., Uotila., P. & Väre, H. 2005: Lisäyksiä ja korjauksia Retkeilykasvion neljänteen painokseen – Lutukka 21:41–85), jota tavataan vain Utsjoen kyläkedoilla ja rannoilla ja Inarissa. Ruijanruoholaukka on luokiteltu silmälläpidettäväksi lajiksi.
Ruohosipulin kapeat, liereät ja ruohomaiset lehdet piristävät monia ruokalajeja. Fines herbes -yhdistelmä sisältää persiljan, kirvelin ja muiden yrttien ohella myös ruohosipulia. Suomessa ruohosipuli on tavallinen mausteyrtti hyvin monessa kotipuutarhassa.Enemmän iloa puutarhasta, Oy Valitut Palat, Reader's Digest Ab,1981 Ruohosipuli viihtyy aurinkoisella kasvupaikalla. Maan tulee olla voimakasta ja hyvin ojitettu. 
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Laji.fi: Ruoholaukka (Allium schoenoprasum)
*Luontoportti: Ruoholaukka (Allium schoenoprasum)
*Yrttitarha: Ruohosipuli (Allium schoenoprasum)
*Puutarha.net: Ruohosipuli, ruoholaukka (Allium schoenoprasum)
*ITIS: Allium schoenoprasum 
*United States Department of Agriculture (USDA): Allium schoenoprasum 
*Flora of China: Allium schoenoprasum 
*Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Allium schoenoprasum 
*Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Allium schoenoprasum (chives) 
*Gernot Katzer's Spice Pages: Chive (Allium schoenoprasum)
*Pherobase: Floral volatiles of Allium schoenoprasum 
Luokka:Sipulit
Luokka:Maustekasvit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ruohovarsi

Ruohovarsi on kasvin maanpäällinen varsi, joka on puutumaton ja kuolee yhden kasvukauden jälkeen. Ruohovartiset kasvit voivat olla yksi-, kaksi- tai monivuotisia. Ruohovarsi kasvaa pituutta kärjestään. Heinäkasvien kortta, joka kasvaa pituutta nivelkohdista, voidaan pitää erikoisrakenteisena ruohovartena. Kasvitieteellisessä mielessä esimerkiksi yksisirkkaisiin kuuluvat banaanikasvit ovat ruohovartisia eivätkä puuvartisia. 
Metsissä ruohovartisia kasveja kasvaa yleensä kenttäkerroksessa.
==Katso myös==
*Ruoho
R
Luokka:Kasviorganologia
Ruotsin kansallispäivä

Ruotsin kansallispäivää () vietetään Ruotsissa 6. kesäkuuta, Kustaa Vaasan kruunajaisten (1523) vuosipäivänä. Sitä on vietetty myös Ruotsin 6. kesäkuuta 1809 saaman uuden perustuslain ja hallitusmuodon kunniaksi.
Kyseistä päivää alettiin viettää Ruotsin kansallispäivänä, kun Ruotsin valtiopäivät teki siitä päätöksen vuonna 1983. Päivää oli jo aiemmin vietetty vuodesta 1916 lähtien Ruotsin lipun päivänä (), ja vuodesta 1983 lähtien näitä kahta on vietetty yhtä aikaa. Vuodesta 2005 lähtien 6. kesäkuuta on ollut yleinen vapaapäivä Ruotsissa. Samalla toinen helluntaipäivä menetti asemansa pyhä- ja vapaapäivänä.
==Lähteet==
== Antsadata-kohde ==
==Aiheesta muualla==
* Sveriges nationaldag Nordiska museet 
* 
Luokka:Ruotsalaiset juhlapäivät
Luokka:Kansallispäivät
Luokka:Kesäkuun juhlapäivät
Kansallispäivä
Ruotsin kirkko

Ruotsin kirkko () on Ruotsin suurin kirkko. Se tunnustaa luterilaisuutta. 5,9 miljoonalla jäsenellään se on yksi maailman suurimmista luterilaisista kirkoista. Vuonna 2000 kirkko menetti asemansa Ruotsin valtionkirkkona. Vuonna 2018 Ruotsin kirkkoon kuului 57,7 prosenttia ruotsalaisista.Svenska kyrkan i siffror Svenska kyrkan Se on alhaisin luterilaiseen kirkkoon kuuluvuusprosentti Pohjoismaissa. Kirkon johtaja on Uppsalan arkkipiispa Antje Jackelén.
==Nykyiset hiippakunnat==
Hiippakunta 	Perustettu 	Maakunnat tai läänit 	Tuomiokirkko
Göteborgin hiippakunta 	1620 	Läntinen Länsi-Götanmaa, Halland, Bohuslän ja lounainen Dalsland 	Göteborgin tuomiokirkko
Härnösandin hiippakunta	1647 	Jämtland, Medelpad, Ångermanland ja Härjedalen 	Härnösandin tuomiokirkko
Karlstadin hiippakunta 	1647 	Värmlanti lukuun ottamatta Södra Rådaa ja Dalsland lukuun ottamatta Valbo-Ryriä 	Karlstadin tuomiokirkko
Linköpingin hiippakunta	varhainen 1100-luku	Itä-Götanmaa ja pohjoinen Småland 	Linköpingin tuomiokirkko
Lundin hiippakunta 	1060 tai 1103 	Skåne ja Blekinge 	Lundin tuomiokirkko
Luulajan hiippakunta 	1904 	Norrbottenin lääni ja Västerbottenin lääni 	Luulajan tuomiokirkko
Skaran hiippakunta 	1070-luku 	Keskinen ja pohjoinen Länsi-Götanmaa ja eteläinen Dalslandista Katrinedalin alue	Skaran tuomiokirkko
Strängnäsin hiippakunta	varhainen 1100-luku	Södermanland lukuun ottamatta koillisosaa ja Närke 	Strängnäsin tuomiokirkko
Tukholman hiippakunta 	1942 	Eteläinen Uplanti ja koillinen Södermanland 	Suurkirkko
Uppsalan hiippakunta 	1130-luku tai 1164 	Uplanti lukuun ottamatta eteläosaa ja Gävleborgin lääni 	Uppsalan tuomiokirkko
Visbyn hiippakunta 	1645 	Gotlanti ja Ruotsin kirkko ulkomailla 	Visbyn tuomiokirkko
Västeråsin hiippakunta 	varhainen 1100-luku	Västmanland ja Taalainmaan lääni 	Västeråsin tuomiokirkko
Växjön hiippakunta 	1170-luku 	Läntinen ja eteläinen Småland ja Öölanti 	Växjön tuomiokirkko
==Entiset hiippakunnat==
Nykyisen Ruotsin alueella on kaksi entistä hiippakuntaa:
* Kalmarin hiippakunta (1603–1915)
* Mariestadin hiippakunta (1580–1646)
Vaikka itse hiippakunnat on lakkautettu, niiden pääkirkot ovat kuitenkin edelleen nimeltään 
* Kalmarin tuomiokirkko
* Mariestadin tuomiokirkko
== Lähteet ==
* Swedes depart church in droves 
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
* Ruotsin kirkon internetsivusto suomeksi
* SCB Regina Web Map (kartta Ruotsin aluejaoista)
*
Ruotsin valtaneuvosto

Ruotsin valtaneuvosto tai valtakunnanneuvosto () oli Ruotsissa hallitusasioissa kuninkaan apuna toiminut monijäseninen elin, neuvoskunta.
Valtaneuvosto syntyi Ruotsissa 1280-luvulla ja se mainitaan Maunu Eerikinpojan maanlaissa. 
Siihen kuuluivat keskiajalla valtakunnan mahtavimmat hengelliset ja maalliset ylimykset, tyypillisesti valtaneuvokset edustivat valtakunnan eri osia. Suomesta Turun piispalla oli pysyvä oikeus kuulua keskiajalla valtaneuvostoon. Neuvosto tapasi kuninkaan säännöllisesti kuninkaan kutsusta ja hallitsi kuninkaan ja myöhemmin muodostuneiden valtiopäivien kanssa läpi keskiajan.
Valtaneuvosto oli usein melko mahtava ja vastapainona sekä rajoituksena kuninkaan vallalle. Useiden monarkkien valtaannousu oli tulosta valtaneuvosten juonitteluista syrjäyttää liian mahtavaksi muodostunut edellinen kuningas - etenkin ulkomailta tuotettiin valtaneuvoksista riippuvaisia monarkkeja, malliesimerkkinä Albrekt Mecklenburgilainen.
Kustaa Vaasan aikana valtaneuvosto alettiin muodostaa pikemminkin kuninkaan käskettävänä olevista henkilöistä. Niinpä poliittinen valta keskittyikin.
Kustaa II Aadolfin aikana valtaneuvostosta tuli pysyvä virasto ja hallinnon keskus. Sen asema vahvistettiin vuoden 1634 hallitusmuodossa. 1600-luvulla valtaneuvoston tärkeimmät jäsenet olivat 
* valtakunnankansleri (hoiti ulkopolitiikkaa ja asiakirjojen laadintaa, usein johti valtaneuvoston toimintaa, vastasi jossakin määrin pääministeriä)
* valtakunnandrotsi (vastasi oikeudenkäytöstä)
* kamarimestari (vastasi valtion kassasta ja verojen keräämisestä)
* valtakunnanmarski (johti valtakunnan armeijaa) ja
* valtakunnanamiraali eli valta-amiraali (johti laivastoa).
Kaarle XI supisti valtaneuvoston tehtävää muuttaen sen yksistään ylimmäksi tuomioistuimeksi. Sen jäseniä ei sanottu enää valtaneuvoksiksi, vaan kuninkaan neuvoksiksi. Arvo palautettiin 1719 Ulrika Eleonoran aikana, ja vapauden ajalla valtaneuvostolla oli suuri vaikutusvalta kuninkaaseen; säädyt nimittivät ja erottivat neuvoston jäsenet. Kustaa III:n aikana sen merkitys väheni, ja vuoden 1789 yhdistys- ja vakuuskirjassa kuningas sai mahdollisuuden lakkauttaa valtaneuvoston (määräämällä sen jäsenmääräksi nolla) asettaen sijaan korkeimman tuomioistuimen ja yleisten asioiden valmistelukunnan.
Norjassa oma valtaneuvosto lakkautettiin 1500-luvulla, kun maan hallintoa sulautettiin muutenkin Tanskan alaisuuteen ja Tanskassa 1660-61.
Luokka:Ruotsin poliittinen historia
Ruotsin vapaussota

Ruotsin vapaussota (myös Ruotsin sisällissota ja Kalmarin sisällissota) oli ruotsalaisten kansannousu Kalmarin unionin hallitsija Kristian II:sta vastaan. Sotaa käytiin vuosina 1520–1523 ja sen seurauksena Ruotsi irtautui kokonaan Kalmarin unionista.
==Tapahtumat==
Vuonna 1520 Kalmarin unionin hallitsija Kristian II yritti palauttaa asemansa Ruotsin kuninkaana Tanskan armeijan avulla. Kristian hyökkäsi Ruotsiin ja valtasi maan. Kristianin haastaja, Ruotsin valtionhoitaja Sten Sture nuorempi kuoli Bogesundin taistelussa saamiinsa vammoihin. Sturen kuoleman jälkeen Ruotsin hallinto hajosi ja valtiopäivät joutuivat tunnustamaan Kristianin kuninkaaksi. Vastarinta loppui ja Kristian kruunattiin Ruotsin kuninkaaksi 5. marraskuuta 1520. Kolme päivää myöhemmin hän pani toimeen Tukholman verilöylyn, jossa teloitettiin suuri määrä Kristiania vastustaneita Ruotsin yläluokan jäseniä.
Ruotsissa alkoi kansannousu reaktiona Tukholman verilöylyyn. Kansannousun johtoon nousi tanskalaisten vankeudesta paennut Kustaa Vaasa, jonka isä ja lanko oli teloitettu. Hän johdatti Taalainmaan talonpojat tanskalaisten vastaiseen kapinaan. Kansannousu laajeni, kun Kustaa saavutti menestystä. Hän eteni Uppsalan kautta piirittämään Tukholmaa. Valtiopäivät julistivat Kustaan Ruotsin vapauttajaksi ja hallitsijaksi elokuussa 1521. Vuonna 1523 Kristian menetti asemansa Ruotsin ja Tanskan kuninkaana. Kustaa nousi Ruotsin kuninkaaksi ja Kalmarin unioni hajosi.
Vuonna 1524 Kustaa ja Tanskan kuningas Fredrik I tapasivat sopiakseen erimielisyydet. Blekinge palautettiin Tanskalle ja erillinen lautakunta asetettiin sovittelemaan muita erimielisyyksiä.
==Lähteet==
* 
Luokka:1500-luvun sodat
Luokka:1520-luku
Luokka:Ruotsin sodat
Luokka:Suomen sodat
Luokka:Tanskan historia
Rupukkavaara

Rupukkavaara on vaara Kajaanin ja Sotkamon rajalla. Sen korkeus merenpinnasta on 276 metriä.Otavan iso tietosanakirja, osa 7 vuodelta 1964, palsta 757
== Lähteet ==
Luokka:Kajaanin luonto
Luokka:Sotkamon luonto
Luokka:Vaarat
Ruusukaali

Ruusukaali eli brysselinkaali (Brassica oleracea var. gemmifera) on Belgiasta kotoisin oleva kaalin muunnos. Ruusukaali on pieni, halkaisijaltaan noin 2–4 cm ja muistuttaa pikkuruista kaalinkerää. Ruusukaalin syötävät osat ovat päävarteen kiinnittyneitä poimuttuneita, avautumattomia lehtiä, jotka muodostavat pieniä keräsiä. Ruusukaalin varsi kasvaa pitkäksi ja siihen kiinnittyy 30 - 50 pientä kerästä.
Ruusukaalin säilytyksessä kannattaa huomioida, että se on herkkä etyleenille, joten sitä ei kannata säilyttää runsaasti etyleeniä tuottavien kasvisten vieressä. Sama ohje pätee myös kaikkiin muihin kaaleihin. Ruusukaalia suositellaan säilyttämään viileässä, +2–5 °C:n lämpötilassa, mielellään muovipussissa.
Ruusukaali valmistetaan ruoaksi yleensä höyryttämällä tai keittämällä, sen voi myös paahtaa uunissa tai pannulla. Ruusukaali on perinteinen voimakkaiden liha- ja riistaruokien lisäke, ja sopii gratiineihin. 
==Lähteet==
==Antsadata-kohde==
==Aiheesta muualla==
*Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Brassica oleracea var. gemmifera 
Luokka:Kaalit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Rydboholmin linna

Rydboholmin linna on Ruotsissa Österåkerin kunnassa sijaitseva linna. Nykyinen ulkoasu on peräisin 1700-luvulta, mutta rakennuksessa on osia myös 1500-luvulta.Stockholms läns museum: Rydboholms slott Viitattu 20.4.2013. Paikkaa on Vallentunan Lindholmenin lisäksi pidetty Kustaa Vaasan mahdollisena syntymäpaikkana. Linna on nykyisin yksityisasuntona.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Slottsguiden 
* Roslagen: Rydbo och Rydboholms slott 
Luokka:Tukholman läänin linnat
Luokka:Österåkerin kunta