Vieremä

Vieremä on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan pohjoisosassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². 
Kunta perustettiin Iisalmen maalaiskunnasta erottamalla vuonna 1922.
Vapaa-ajan asuntoja Vieremällä on 496.
== Maantiede ==
Vieremän naapurikunnat ovat Iisalmi, Kajaani, Kiuruvesi, Pyhäntä ja Sonkajärvi. 
Vieremän Natura-kohteita ovat Selkäsuo, Saarisuo-Kurkisuo, Rahajärvi-Kontteroinen, Hyppyypuronsuo, Naimapuron metsä, Mammonhauta-Rotimojoki, Kaatiainen, Joutensuo, Hällämönharju-Valkeiskangas ja Talaskangas.
=== Kyliä ===
Amerikka, Haajainen (Haajaiskylä), Kaarakkala, Karankamäki, Kauppilanmäki, Kirkonkylä, Rotimojoki, Marttisenjärvi, Nissilä, Palosenjärvi, Palosenmäki, Pyöree, Salahmi, Savimäki, Valkeiskylä (Valkiamäki).
=== Taajamat ===
Vuoden 2016 lopussa Vieremällä oli 3 685 asukasta, joista 1 368 asui taajamissa, 2 288 haja-asutusalueilla ja 29 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Vieremän taajama-aste on 37,4 %. Vieremän taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Vieremän kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 368 asukasta.
== Hallinto ==
Vieremän kunnanjohtaja vuodesta 2016 on Mika Suomalainen. Kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa, joista kolmetoista on keskustan hallussa kaudella 2017–2021.
==Talous ==
Vieremän teollisuuselämä on vahvassa kasvussa. Vieremällä toimivia yrityksiä ovat Ponsse Oyj, muun muassa kevytsoraharkkoja, pihakiviä, kaivonrenkaita ja pilarianturoita valmistava Lujabetoni Oy, elementti- ja moduulitaloja valmistava Ratesteel Oy, HT Laser Oy ja Hytar Oy. Näistä Ponsse on tunnetuin valmistamiensa metsäkoneitten vuoksi. Yritys työllistää yli 800 henkilöä, joista noin 440 Vieremällä. Ponssen alihankkijoina toimivat muun muassa Ratesteel, joka valmistaa erilaisia teräsrakenteita. HT Laser leikkaa ja särmää erilaisia metalleja ja Hytar valmistaa hydraulijärjestelmiä. Finnritilä valmistaa metalliritilöitä teollisuudelle.Finnritilän osake-enemmistö pääomasijoittajille Tekniikka ja talous 1.8.2008
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Ponsse, Ratesteel, Veljekset Heiskanen ja Soraliike Ikola. .
== Liikenneyhteydet ==
Kunnan halki kulkee luode–kaakko-suunnassa kantatie 88. Lähin kaupunki on 25 kilometriä etelään sijaitseva Iisalmi, josta lähtee päivittäin Pendolino-, InterCity-, pika- ja taajamajunia kaikkialle Suomeen. Vieremän kunnan alueella sijaitsee myös Kauppilanmäen rautatieasema, mutta se on vain tavaraliikenteen käytössä. Lähin lentoasema on Kajaanin lentoasema Kajaanissa. Kunnan pohjoisosassa sijaitsee lentokoneiden varalaskupaikka. Kirkonkylän liepeillä sijaitseva venesatama on Vuoksen vesireitin pohjoisin satama. Reittiä voivat matkata veneet, joiden syväys on enintään yksi metri.
==Ilmastokuormitus==
Hiilidioksidiekvivalentti (CO2-ekv. tai CO2-ekvivalentti) on ilmastotieteessä käytetty suure, joka kuvaa kasvihuonekaasujen yhteenlaskettua ilmastoa lämmittävää vaikutusta. 
Vuoden 2010 laskelmien mukaan vieremäläisten asukaskohtainen hiilijalanjälki oli Pohjois-Savon toiseksi suurin: 18 600 CO2-ekv./asukas. Laskelmissa on huomioitu mm. lämmitys, sähkön kulutus, teollisuuden ym. polttoaine, liikenne ja maatalous. Pohjois-Savossa keskimääräinen hiilijalanjälki oli 12 700 CO2-ekv./asukas. Suomalaisten keskimääräinen hiilijalanjälki oli 13 900 CO2-ekv.
==Väestönkehitys==
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
==Seurakunnat==
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Vieremällä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
* Vieremän seurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Vieremän alueella toimii Iisalmen ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/iisalmen-ortodoksinen-seurakunta
== Palvelut ==
Vieremän kirkonkylällä toimivat alakoulu, yläkoulu ja lukio. Alaluokkien (1-6) opetusta annetaan myös kolmella kyläkoululla.
Vieremän paloasemalla Teollisuustiellä sijaitsevat seuraavat yksiköt: johto- ja tarkastusauto PS 065, sammutusauto PS 691, säiliöauto PS 693 sekä miehistö- ja ensivasteauto PS 697.
Vieremän ensihoitopalvelun tuottaa Pohjois-Savon sairaanhoitopiiri. Vieremällä on yksi ambulanssi, PS 132, joka on välittömässä lähtövalmiudessa joka päivä kello 8–20. Muina aikoina ambulanssi tulee Iisalmesta, Kiuruvedeltä tai lähimmän yksikön periaatteella. Aikaisemmin Vieremän ensihoitopalvelun tuotti Vieremän sairaankuljetus Oy.
== Nähtävyyksiä ja käyntikohteita ==
* Kyrönniemen kulttuurimaisema
* Kauppis-Heikin Juhani Aholle rakentama hirsimökki
* Hällämönharju, valtakunnallinen harjujensuojelukohde
* Talaskankaan luonnonsuojelualueLuontoon.fi – Talaskankaan luonnonsuojelualue
* Kovaskoski Rotimojoessa
== Ruokakulttuuri ==
1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Vieremän perinneruoaksi valittiin muurinpohjaletut.
== Tunnettuja vieremäläisiä ==
* Iivo Niskanen, maastohiihtäjä ja olympiavoittaja
* Katri Niskanen, muotisuunnittelija
* Kerttu Niskanen, maastohiihtäjä
* Jyrki Nissinen, sarjakuvataiteilija ja muusikko
* Einari Vidgrén, Ponssen perustaja
* Juha Vidgrén, Ponssen suurin omistaja
* Antti Siltala, lentopalloilija
* Jari Mustonen, kehonrakentaja
* Aappo I. Piippo, toimittaja
== Katso myös ==
* Luettelo Vieremän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Vieremän kunnan kotisivut
* Tilastokeskus – Vieremän avainluvut
* Pohjois-Savon ympäristökeskus – Kulttuuriympäristön suojelutilanneselvitys Pohjois-Savosta – Vieremä
* Pohjois-Savon muisti – Vieremän muinaisjäännökset
===Kirjallisuutta===
*Kauppinen, Asko (toim.): Palosenjärven kyläkirja. Palosenjärven kyläseura, 2008. ISBN 978-952-92-4485-0.
*Kokkonen, Jouko (toim.): Hajallaan ku Haajaiskylä - koossa ku Konolanmäki : Haajaisten ja Konolanmäen kyläkirja. Haajaisten nuorisoseura, 2005. ISBN 952-91-9507-9.
*