nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Hakusanamainonta

Hakusanamainonta, myös hakukonemainonta, on Internet-hakukoneiden kuten Googlen, Yahoo!:n ja Bingin tarjoama teksti- ja kuvamainontapalvelu. Siinä käyttäjälle esitettävä mainos valitaan käyttäjän hakusanan ja sijainnin sekä mainostajan päivittäisen ja kuukausittaisen budjetin perusteella. Mainokset voivat esiintyä priorisoituina linkkeinä tai erillisinä "bannereina" sivun laidassa ja niitä kutsutaan nimellä hakusanamainos tai maksu per klikkaus -mainos (engl. PPC eli Pay-Per-Click). 
Googlen hakupalvelua käytettäessä hakusanamainokset ilmestyvät tavallisesti hakutuloslistan ylä- ja alapuolelle kohtaan "Sponsorien linkit" (engl. "Sponsored Links"). Joskus listan yläpuolella näytetään värjätyllä taustalla mainoksia, jotka keräävät paljon klikkauksia ja joista maksetaan riittävästi verrattuna kilpaileviin mainoksiin.
Googlen hakusanamainospalvelu Google AdWords eroaa muista palveluista (Bing, Yahoo! Overture) siten, että hakusanamainos voi olla hyvin yleinen eikä suoraan hakusanaan liittyvä. Yahoo!:n Overturessa hakusanamainonta on hyvin tarkkaa tuotekohtaista mainontaa, ja MSN:n (beta-versiona Ranskassa, Singaporessa ja Yhdysvalloissa) mainonnasta n. 60 % tarjoaa Overture ja loput MSN:n oma beta-vaiheessa oleva hakusanamainontapalvelu.
Hakusanamainonta mahdollistaa kustannustehokkaan tavan mainostaa Internetissä. Sen avulla saadaan aikaan paremmin kohdistettuja kampanjoita ja kontaktoinnin hinta on edullinen, sillä jokainen mainosta klikkaava käyttäjä on ainakin silmäillyt kyseistä mainosta, koska on hakenut mainokseen viittaavalla hakutermillä. Näin ollen käyttäjästä, jolle mainos näytetään, tulee prospekti.
Useat mainos- ja markkinointitoimistot sekä Internet-markkinointiin erikoistuneet konsulttiyritykset tarjoavat palveluna hakusanamainontaa. Mikäli tällaisen palvelun asiakas ei halua mahdollisimman suurta näkyvyyttä, ongelmaksi saattaa tulla eturistiriita: palveluntarjoajan edun mukaista on käyttää asiakkaan mainostamiseen varattuja rahoja nopeasti, kun taas asiakkaalle olisi edullisempaa valikoivampi mainosten kohdistaminen. Tämä ristiriitatilanne koskee hinnoittelumallia, jossa mainonnan tilaaja maksaa joka napsautuksesta toteuttajalle.
== Katso myös ==
* Hakukoneoptimointi
==Lähteet==
Luokka:Hakukoneet
Luokka:Mainonta
Halikon aarre

Halikon aarre on esihistoriallinen hopea-aarre, joka löytyi vuonna 1887 Joensuun kartanon mailta Rikalan kylästä Halikosta. Aarre on ajoitettu 1100-luvulle. Halikon aarre on Suomen arvokkain aarrekätkö ja myös Pohjoismaiden huomattavimpia.Salon kaupunki/Muinaishistoriaa ja Halikon aarre Korujen nykyinen säilytyspaikka on Kansallismuseo. Kansallismuseo Kalevalakoru on tehnyt korujen pohjalta omia mallejaan.Kalevala Koru Oy
== Löytyminen ==
Aarteen löysi halikkolainen torppari Karl Ollikkala syksyllä 1887 maatöiden yhteydessä Majalan keskiaikaisen krouvin lähettyviltä. Hopeaesineet olivat saviastiassa noin 60 cm:n syvyydessä. Ollikkalalle maksettiin esineistä 200 markan korvaus. Löytöpaikka sijaitsee nykyisessä Salon kaupungissa Seututie 110:n ja Nokian tehtaiden välissä. Alueella sijaitsee myös rautakautinen kalmisto ja Rikalan linnavuori. Paikalla on opastein varustettu luontopolku.Salon kaupunki/Nakolinnan luontopolku
== Aarten sisältö ==
Löytyneen astian sisältä löytyi kullattu hopeinen krusifiksi ketjuineen, kaksi hopeista papinristiä ja 36:ta filigraanikoristeisesta helmestä koostuva kaulaketju. Aarre painoi noin 1,8 kg. Kullattu risti on ilmeisesti keskieurooppalaista alkuperää. Siinä ovat kuvattuina ristiinnaulittu Jeesus sekä ristin juurella olevat Neitsyt Maria ja apostoli Johannes. Ristin taakse on kaiverrettu latinankielinen teksti In cruce morte sva sibi vindicat omnia Christus (Ristillä Kristus kuolemallaan lunasti kaiken itselleen). Salon seurakunta Hopearistit on valmistettu Skandinaviassa. Ne ovat onttoja, joten niitä on todennäköisesti käytetty pyhäinjäännösten säilyttämiseen. Filigraanihelmien kuviointi viittaa itään, Itämeren eteläosien slaavilaisille alueille tai Bysanttiin.
== Alkuperäinen omistaja ==
Esineiden alkuperäisestä omistajasta ei ole varmaa tietoa. Ne ovat koruiksi raskaita ja hyvin epätavallisia, tämän vuoksi niiden on päätelty kuuluneen piispan liturgisiin asuihin. Iän perusteella omistajan on arveltu olleen joko Piispa Henrik tai Rodolfus-piispa. Myös aarteen kätkijä on tuntematon. Mahdollisesti korujen omistaja on kätkenyt ne vaaran uhatessa tai aarre on kulkeutunut Suomeen ryöstöretken seurauksena. Mahdollista on myös, että ne olisi ryöstetty Suomeen käännytystyötä tekemään tulleelta kirkonmieheltä ja unohdettu kätköönsä.
== Lähteet==
*Eero Ojanen:Suomen muinaisjäännöksiä, Otava 1995. ISBN 951-1-12039-5
===Viitteet===
Luokka:Suomen aarrekätköt
Halikon lukio

Halikon lukio sijaitsee Salon kaupungissa entisen Halikon kunnan kirkonkylässä. Opiskelijoita on yli 200. He tulevat lähinnä Halikon ja Kuusjoen alueelta, mutta myös muualta Salosta. Lukion nykyinen rehtori on Ari Leino.
Halikon lukio on perustettu 1973, ja se on muuttanut useasti. Ennen lukion vanhimmat luokat saivat opetusta entisessä kunnantalossa, ns. Franssintalossa. Myöhemmin koko lukio muutti Halikon koulukeskukseen, joka on Armfeltin koulu. Syksyllä 2008 lukio sai kokonaan oman rakennuksen, kun se muutti Halikon Käsi- ja taideteollisuusoppilaitoksen vanhoihin tiloihin.
Halikon lukiossa on mahdollista suorittaa muun muassa suullisen kielitaidon valtakunnallinen koe, kirjallisuusdiplomi, taito- ja taideaineiden valtakunnallinen lukiodiplomi, tietojenkäsittelytieteen opintoja Turun yliopistoon ja saada urheilun lajivalmennusta. Halikon lukio sijoittui vuonna 2008 ylioppilaskirjoitusten valtakunnallisessa arvostelussa sijalle 43.
==Aiheesta muualla==
*Lukion kotisivut 
==Lähteet==
Luokka:Suomen lukiot
Luokka:Halikko
Luokka:Salon oppilaitokset
Halikonjoki

Halikonjoki on Halikonjoen vesistön laskujoki Varsinais-Suomessa Salon kaupungin ja entisen Halikon kunnan alueella. Joki saa alkunsa Pohjois-Halikossa Kuusjoen ja Vaskionjoen yhdistyessä ja virtaa Halikon läpi etelään, kunnes laskee Viurilanlahteen, joka kuuluu Saaristomereen. Matala joki ei sovellu hyvin kulkuväyläksi, sillä sen varrella on useita koskia, vanhoja patoja ja myllyjä ja matalia siltoja, jotka estävät kulkemisen.
Halikonjokilaakso kuuluu valtakunnallisesti arvokkaisiin maisema-alueisiin.
Halikonjoki virtaa syvässä uomassa, jonka reunat ovat pääosin savisia. Joessa onkin tapahtunut useita pengervyörymiä. Joen alajuoksu on muodostunut lohkovajoamaan. Halikonjoen vesimäärä on hyvin vähäinen, ja sen virtaama on Lounais-Suomen mitättömimpiä, noin kuutiometri sekunnissa. Keväisin tosin virtaama saattaa kasvaa jopa kolmeenkymmeneen kuutiometriin sekunnissa.
Joki halkoo peltomaisemaa, jotka kattavat 40% valuma-alueesta. Pelloista ja ojista valuvat vedet ovat värjäneen joen ruskeaksi, eikä edes matalimmissa kohdissa näe pohjaa. Saven lisäksi joesta huuhtoutuu mereen vuosittain noin 250 tonnia typpeä ja 23,4 tonnia fosforia.
Rantapenkereiden niityillä kukkivat etenkin rentukat, kelta- ja valkovuokot. Halikon- ja Uskelanjokien yhteisellä suistoalueella esiintyy monia lintulajeja, ja sinne onkin pystytetty kaksi lintutornia.
Halikonjoen vesimäärä on laskenut rajusti historian kuluessa. Vielä 1500-luvulla joki on ollut purjehduskelpoinen sen yläjuoksulle saakka. Halikonjoessa on kaksi vanhaa myllypatoa. Ahtialan mylly Häntälän koskessa, sekä Klinkan mylly Ammakon kylässä, joista on edelleen patojen lisäksi myllyjen rauniot jäljellä.
Halikonjoen ylittävät Halikon Märynummen eteläpuolella valtatie 1 ja seututie 224 sekä Halikon kirkonkylässä rantarata ja seututie 110.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* 
* 
*
== Antsadata-kohde ==
Luokka:Suomen joet
Luokka:Salon luonto
Luokka:Halikko
*
Halikonlahti

thumb|250px|Lintutorni, Timalitorni, Halikonlahdella
Halikonlahti on pitkä ja kapea lahti Varsinais-Suomessa, ja yltää Kemiön saaren molemmilta puolilta aina Salon kaupungin liepeille asti. Halikonlahden leveää pohjukkaa kutsutaan Viurilanlahdeksi.
Kaksi salmea, Kemiön virta ja Sandön virta, erottavat Halikonlahden Saaristomerestä. Halikonlahti on 40 kilometriä pitkä ja etenkin pohjukastaan niin matala, etteivät merivirrat edesauta veden vaihtumista. Halikonlahteen laskevat useat alueen joet. Näistä suurimpia ovat Purilanjoki, Halikonjoki ja Uskelanjoki. Ne ovat tuoneet paljon maa-ainesta ja ravinteita lahteen, minkä vuoksi Halikonlahti on paikoin hyvin rehevöitynyt. Lisäksi Salon jätevedenpuhdistamo kuormitti lahtea. Rehevöitymisen vuoksi Halikonlahti on kehittynyt merkittäväksi lintuvesistöksi. Lahdella on tavattu harvinaisiakin lintulajeja.
Lahdelle jätevedenpuhdistaan entiseen altaaseen on tehty yhdysvaltalaisen ympäristötaiteilijan Jackie Brooknerin teos Veden taika, joka koostuu lintusaaresta ja kahdesta vedenpuhdistusmoduulista.
Halikonlahti on ollut aikoinaan tärkeä merireitti. Halikonjokea pitkin pystyi ennen purjehtimaan pitkälle sisämaahan. Nykyisin lahti on madaltunut niin paljon, ettei siellä ole enää telakkateollisuutta, eikä suurta laivaliikennettä. Ennen myös useisiin saariin on ollut lauttayhteyksiä. Enää vain Kemiöön on lossiyhteys ja Vartsalansaareen epäsäännöllinen lauttayhteys.
Halikonlahdella on useita saaria. Viurilanlahdella on pengertiellä mantereeseen yhdistetty Vuohensaari. Etelämpänä ovat Vartsalansaari, Luotsisaari, Angelansaari, Mäntysaari, Papinsaari, Pikkusaari, Kemiö, Karhusaari, Kaisaari, Isoluoto, Vähäluoto, Antholmen, Diskarn, Måsaholmen, Länsmansholmen, Taltenkari, Alaholma, Kalvholm, Furuholm, Konkholma, Långholmen, Piisaari, Tallholmen, Teijonsaari ja Teijon Papinsaari.
== Lähteet ==
== Antsadata-kohde ==
== Kirjallisuutta ==
* Honkala, Juha & Uppstu, Peter 2006: Viurilanlahden Natura-alueen linnustoselvitys 2004. - Turun kaupunki, Ympäristönsuojelutoimisto. Julkaisuja 1/2006. Karhukopio. Turku. ISBN 952-5217-62-0
Luokka:Saaristomeren lahdet
Luokka:Salon luonto
Luokka:Suomen tärkeät lintualueet
Halla

Halla tarkoittaa tilannetta, jossa lämpötila laskee maan kasvillisuuskerroksessa kasvukauden aikana niin alas, että kasvit, etenkin viljelyskasvit tai sato, vaurioituvat tai tuhoutuvat. Suomen olosuhteissa tämä tarkoittaa pakkasta. Jos tavanomaisella sääaseman lämpötilanmittauskorkeudella eli kahdessa metrissä on myös pakkasta, puhutaan yöpakkasista.
Mikäli lämpötila laskee maanpinnan läheisyydessä alle −4 °C:n, on kysymyksessä ankara halla. Tällöin kasvillisuus ja marjasato kärsivät pahoin.Helle ja halla haitaksi — luonnolle
Muualla maailmassa, esimerkiksi kahvinviljelyalueilla, vahinkoa sadolle saattaa tulla myös lämpötiloissa, jotka eivät mene nollan alapuolelle. Brasiliassa puhutaan kahdenlaisesta hallasta, valkoisesta (geadas brancas) ja mustasta (geadas negras). Lievät hallat (brancas) vahingoittavat ainoastaan kahvipuiden ylimpiä oksia, kun taas ankarat hallat (negras) saattavat tappaa koko puun. Ankarakin halla tosin voi tappaa kahvipuun ainoastaan, mikäli se seuraa sateista säätä ja puunrungot ovat vielä märkiä hallan sattuessa. Tuolloin puun solut jäätyvät ja halkeavat, ja lopulta itse puukin halkeaa. Mustia halloja sattui Brasiliassa muun muassa vuosina 1870, 1902, 1918, 1943, 1955, 1963 ja 1969.
==Hallan syntyminen==
Kylmä ilma painuu lämmintä ilmaa raskaampana alaspäin, ja erityisesti hallanarkoja paikkoja ovat laaksot, joihin kylmä ilma laskeutuu. Vähiten hallanarkoja ovat kukkulat, koska kylmä ilma ei pääse nousemaan kukkulan päälle vaan ympäröi sen. Halla johtuu poikkeuksetta ilman alhaisesta lämpötilasta, koska kylvöä ei suoriteta ennen roudan sulamista. Erityisesti yöaikaan keväällä voi olla hallanvaara, koska tavallisesti vuorokauden alhaisin lämpötila koetaan yöaikaan. Suomessa hallaa aiheuttavat pohjoissuunnasta puhaltavat tuulet, jotka tuovat pohjoisia kylmiä ilmamassoja, mutta myös pilvettömät yöt, jolloin maaperän ja ilmakehän varastoima lämpösäteily karkaa avaruuteen ja alentaa maanpinnan lämpötilaa.
==Hallan estäminen==
Turvemaalla esiintyy hallaa herkemmin kuin mineraalimaalla, sillä turve johtaa lämpöä huonosti varsinkin kuivana. Hallaa voidaan torjua vesisadettimilla (hallantorjuntakastelu) ja viljelmien ylle levitettävillä harsokankailla. Hallalle vähemmän alttiita paikkoja ovat kukkulat ja vesistöjen ja merien rannat - sen sijaan laaksot ovat hallalle kaikista alttiimpia.
== Lähteet ==
Luokka:Sää
Hallikirkko

Hallikirkko on useampilaivainen pitkäkirkko, jonka sivulaivat ovat yhtä korkeat tai lähes yhtä korkeat kuin keskilaiva. Sivulaivojen korkeus erottaa hallikirkon basilikasta, jossa keskimmäinen laiva on aina selvästi sivulaivoja korkeampi. Hallikirkossa keskilaiva saa valonsa sivulaivojen ikkunoista. Hallikirkkoja rakennettiin jo romaanisella ajalla, mutta ne yleistyivät etenkin gotiikan aikana.
== Lähteet ==
Luokka:Kirkkoarkkitehtuuri
Hallinnonala

Hallinnonala on valtionhallinnon organisaatiorakenteeseen liittyvä käsite. Hallinnonalan muodostaa yksittäinen ministeriö yhdessä ministeriön alaisten virastojen ja laitosten kanssa. Hallinnonaloista käytetään toisinaan lyhennettä HA. Ministeriöiden lisäksi omat hallinnonalansa muodostavat eduskunta, tasavallan presidentin kanslia sekä valtioneuvoston kanslia.
== Hallinnonalat ==
Suomen valtionhallinto muodostuu 14 hallinnonalasta:
* Eduskunta
* Liikenne- ja viestintäministeriö
* Maa- ja metsätalousministeriö
* Oikeusministeriö
* Opetus- ja kulttuuriministeriö
* Puolustusministeriö
* Sisäministeriö
* Sosiaali- ja terveysministeriö
* Tasavallan presidentin kanslia
* Työ- ja elinkeinoministeriö
* Ulkoministeriö
* Valtioneuvoston kanslia
* Valtiovarainministeriö
* Ympäristöministeriö
== Lähteet ==
Luokka:Ministeriöt
Luokka:Politiikan käsitteet
Hallinta

Hallinta tarkoittaa ulkopuolisten havaittavissa olevaa määräämisvaltaa irtaimeen tai kiinteään esineeseen tai oikeuteen. Se ei ole vain passiivinen tila, vaan se ilmenee haltijan esineeseen kohdistamana hoitamisena, käyttämisenä, säilyttämisenä tai muunlaisena hallinnoimisena. Joskus hallinta on osoitettavissa vain pitkän tarkastelujakson perusteella, kuten esimerkiksi ulkosaaren ollessa tarkastelun kohteena. Hallinnan käyttäjänä on ihminen tai oikeushenkilö.Otavan iso tietosanakirja, Otava 1960–1965.Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966.
Hallinnan ilmenemismuoto riippuu hallinnan kohteesta ja hallinnan perusteesta. Irtaimen esineen ja kiinteistön hallinta ovat varsin erilaisia ilmiöitä. Esine voi olla omistajanhallinnassa silloinkin, kun toinen hallitsee sitä rajoitetun esineoikeuden perusteella. Pohjoismaisessa oikeuskirjallisuudessa on luovuttu yhtenäisestä hallinnan käsitteestä.Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa I palstat 159–164.
Hallinta voi syntyä yhdessä omistusoikeuden kanssa (omistajanhallinta) tai omistaja voi luovuttaa sen toiselle sopimuksella (esimerkiksi vuokraoikeus) tai se syntyy yksipuolisella haltuunotolla (esimerkiksi valtauksella). Rasiteoikeushallinta syntyy, kun maanmittaustoimituksessa perustetaan toisen tilan hyväksi oikeus tiehen. Hallinta voi sisältyä myös panttioikeuteen tai käyttöoikeuteen. Joskus hallinta on oikeudetonta, kuten varkaan tai vuokraoikeutensa menettäneen vuokralaisen ollessa haltijana. Tällöin hallinnan palauttaminen siihen oikeutetun hallintaan tapahtuu tavallisesti viranomaisen avulla. Omankädenoikeuden käyttäminen on kiellettyä, paitsi omansa takaisinottaminen tuntemattomalta henkilöltä tai rikoksentekijältä verekseltään.
Hallinnan oikeudellinen merkitys on tärkeintä esineoikeudessa, erityisesti irtaimistoesineiden kohdalla. Sen merkitys on vähäisempää kiinteistöoikeudessa, jossa oikeudelliset vaikutukset liittyvät kirjoihinmerkitsemiseen, kuten lainhuudon tai kiinnityksen kohdalla. Kiinteistö asetetaan pantiksi kiinnittämällä, mutta irtaimen esineen panttioikeus edellyttää hallinnan luovutusta velkojalle.
Hallinnan käsitteeseen liittyy läheisesti traditio eli sopimukseen perustuva hallinnan siirto. Sillä on huomattava oikeudellinen merkitys irtainten esineiden vaihdantakollisiossa. Traditiossa luovuttajan määräämisvalta esineeseen lakkaa ja luovutuksensaajan valta siihen alkaa. Esineeseen voi olla valtasuhde, vaikka se ei ole välittömästi hallussa. Siksi esineen sijainti ei välttämättä muutu traditiossa.
==Lähteet==
Luokka:Esineoikeus
Hallintoneuvos

Hallintoneuvos () oli Suomessa korkeimman hallinto-oikeuden jäsenen virkanimike vuoden 2016 loppuun saakka.
Vuoden 2017 alusta alkaen korkeimman hallinto-oikeuden jäsenen virkanimikkeenä on oikeusneuvos. Korkeimmasta hallinto-oikeudesta annetun lain mukaan korkeimmassa hallinto-oikeudessa on presidentin lisäksi muina jäseninä vähintään 15 oikeusneuvosta (vuoden 2017 alusta alkaen).
==Katso myös==
* Hallitusneuvos
* Oikeusneuvos
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Korkeimman hallinto-oikeuden tuomarit
Luokka:Oikeuslaitos
Hallintoneuvosto

Hallintoneuvosto on osakeyhtiön, osuuskunnan tai säästöpankin ylin hallintoelin. Se päättää tärkeimmistä asioista ja valvoo toimitusjohtajan, hallituksen tai johtokunnan toimia. Sen tehtävät määritellään tarkemmin yhtiöjärjestyksessä tai osuuskunnan säännöissä. Hallintoneuvosto toimii yhtiökokouksen tai osuuskunnan kokouksen alaisuudessa. Laki ei yleensä velvoita perustamaan hallintoneuvostoa, vaan sen asettamisesta määrätään yhtiöjärjestyksessä tai osuuskunnan säännöissä. Laki hypoteekkiyhdistyksistä (936/1978) määrää, että yhdistyksen hallintoa hoitavat hallintoneuvosto ja hallitus. Myös säätiöllä tai yhdistyksellä voi olla hallintoneuvosto, vaikka tavallisesti niiden vastaavaa hallintoelintä nimitetään esimerkiksi valtuustoksi tai valtuuskunnaksi.Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966.Iso tietosanakirja, WSOY 1995–1997.
Yleisradion korkein päättävä elin on Yleisradion hallintoneuvosto, jonka jäsenet valitsee eduskunta vaalikauden ensimmäisillä valtiopäivillä.http://avoinyle.fi/www/fi/organisaatiotietoa/hallintoneuvosto.php 
==Lähteet==
Luokka:Yhtiöiden hallintoelimet
Hallintosääntö

Hallintosääntö on kokoelma määräyksiä, joiden perusteella hallinto tulee järjestää organisaation sisällä. Hallintosäännön sisällöstä päättää yleensä organisaation ylin päättävä toimielin.
== Hallintosääntö Suomessa ==
Suomessa jokaisessa kunnassa on kuntalain nojalla oltava hallintosääntö. Siinä säädetään muun muassa kokousten järjestämisestä, pöytäkirjan pitämisestä sekä muista kunnallishallintoa koskevista asioista. Hallintosäännön sisällöstä ja muuttamisesta päättää kunnanvaltuusto.
Sipilän hallituksen suunnitteleman sote- ja maakuntauudistuksen myötä jokaiseen perustettavaan maakuntaan tulee myös oma hallintosääntönsä.
Maakuntien liitoilla on hallintosääntö, jonka hyväksyy maakunnan liiton valtuusto.
Ylioppilaskunnalla voi olla hallintosääntö, jossa säädetään edustajiston ja hallituksen tehtävistä.
Yhdistyksellä voi olla hallintosääntö, jolla tarkennetaan yhdistyksen hallintorakennetta.
== Lähteet ==
Luokka:Yhteiskunta
Luokka:Valtionhallinto
Luokka:Kunnallishallinto
Luokka:Hallinto
Hallintotuomioistuin

Hallintotuomioistuimet ratkaisevat julkisoikeudellisia valitusasioita ja hallintoriita-asioita. 
== Hallintotuomioistuimet Suomessa ==
Suomessa on seitsemän alueellista hallinto-oikeutta ja korkein hallinto-oikeus. Suurin asiaryhmä ovat erilaiset verovalitukset.
Alueellinen hallinto-oikeus ratkaisee valituksen perusteella, onko viranomaisen päätös lainmukainen. Ellei hallinto-oikeuden ratkaisu tyydytä, voidaan useimmissa asioissa valittaa edelleen korkeimpaan hallinto-oikeuteen tai ainakin hakea siltä valituslupaa.
Suomen hallinto-oikeudet on nimetty pääosin sijaintipaikkakuntiensa mukaan:
* Helsingin hallinto-oikeus
* Hämeenlinnan hallinto-oikeus
* Itä-Suomen hallinto-oikeus (aikaisemmat Kuopion hallinto-oikeus ja Kouvolan hallinto-oikeus)
* Pohjois-Suomen hallinto-oikeus (aikaisemmin Oulun hallinto-oikeus ja Rovaniemen hallinto-oikeus)
* Turun hallinto-oikeus
* Vaasan hallinto-oikeus
Lisäksi Ahvenanmaalla on oma hallinto-oikeutta vastaava hallintotuomioistuimensa, Ålands förvaltningsdomstol, joka toimii paikallisen käräjäoikeuden yhteydessä.
Hallinto-oikeuksiin tehdään vuosittain noin 21 000 valitusta, henkilökuntaa hallinto-oikeuksissa on yhteensä noin 430.
Lisäksi hallintolainkäytön alalla toimii kaksi erityistuomioistuinta, jotka ovat markkinaoikeus ja vakuutusoikeus.
==Hallintotuomioistuimet Ruotsissa==
Ruotsin hallintotuomioistuinjärjestelmä on kolmiportainen. Alin instanssi on förvaltningsrätt, väliasteen hallintotuomioistuin on kammarrätt ja ylimpänä on regeringsrätt. Väliasteen istuimia on kaikkiaan neljä, ja niihin eteneminen vaatii yleensä valitusluvan. Regeringsrättiin valittaminen on aina luvanvaraista.Förvaltningsprocesslag (1971:291)
==Katso myös==
* Hallintolainkäyttö
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Korkeimman hallinto-oikeuden sivut
*Hallinto-oikeuksien esittelysivu
H
Hallituksen esitys

Hallituksen esitys (lyhenne HE) on Suomen Perustuslain 70 §:n mukaan kansanedustajan aloitteen rinnalla toinen tapa, jolla lain säätäminen voi tulla eduskunnassa vireille. Käytännössä valtaosa laeista hyväksytään hallituksen esityksen pohjalta. Hallituksen esitykset valmistellaan Valtioneuvoston ministeriöissä. Esityksen antamisesta Valtioneuvosto päättää yleisistunnossaan.
Hallituksen esitys on vakiomuotoinen rakenteellinen asiakirja, jossa on lyhyt selostus esityksen pääasiallisesta sisällöstä, yleisperustelut, yksityiskohtaiset perustelut, lakiehdotukset ja, jos kyse on aiemman lain muutoksesta, myös rinnakkaistekstit.
Hallituksen esitysten sisältöä pidetään heikosti velvoittavana oikeuslähteenä, joka sisältää lainsäätäjän tarkoituksen silloin kun eduskunta on hyväksynyt lakiesityksen hallituksen esittämässä muodossa.
Oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen kesällä 2011 julkaiseman selvityksen mukaan eduskunnan valiokunnat hyväksyvät vähän yli puolet hallituksen lakiesityksistä sellaisenaan ja ilman muutoksia. Vajaaseen puoleen esityksistä valiokunnat esittävät jonkinlaisia muutoksia. Lakiehdotusten sisältöä koskevat muutokset lähinnä täsmentävät ja täydentävät hallituksen esityksiä, mutta eivät muuta merkittävästi niiden asiasisältöä. Huomattava osa muutoksista koskee lakiehdotusten kieltä ja teknisiä seikkoja.Oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen tiedote 29.6.2011
==Lähteet==
Luokka:Lainvalmistelu
Luokka:Valtioneuvosto
Hallitus

Hallitus on organisaation, esimerkiksi yhtiön tai yhdistyksen hallinnosta vastaava toimielin. Hallitusta saatetaan nimittää johtokunnaksi, toimikunnaksi tai muuksi vastaavaksi. Yleensä hallituksen jäsenet valitsee sen yläpuolinen päättävä elin kuten yhtiökokous, yhdistyksen yleinen kokous, edustajisto, valtuusto tai muu vastaava elin. Säätiön hallitus voi olla itseään täydentävä tai jonkin ulkopuolisen tahon nimittämä.
Valtioneuvostolla tarkoitetaan Suomen hallitusta, jota johtaa pääministeri.
==Yhtiön hallitus==
Osuuskunnalla ja osakeyhtiöllä on oltava hallitus, jonka jäsenet valitsee yhtiöjärjestyksen mukaan joko yhtiökokous tai osuuskunnan tapauksessa edustajisto. 
Pienemmissä yhtiöissä hallituksen muodostaa toimiva johto, mutta suuremmissa yhtiöissä hallitus ei yleensä ole osa toimivaa johtoa vaan toimitusjohtaja on hallituksen ulkopuolinen. 
Suuret yhtiöt pyrkivät monesti valitsemaan hallitukseensa ulkopuolisia hallitusammattilaisia, kun pienet luottavat lähipiiriin.
==Yhdistyksen hallitus==
Yhdistyslain mukaan hallituksen tehtävänä on:
* hoitaa huolellisesti yhdistyksen asioita	
* edustaa yhdistystä (juridisesti)
* kutsua yhdistyksen kokoukset koolle
* toimia purkautuneen yhdistyksen selvitysmiehenä
* luovuttaa yhdistyksen omaisuus konkurssiin
* allekirjoittaa tilinpäätös.
Lisäksi käytäntö sanelee, että monessa yhdistyksessä hallituksen jäsenet myös hoitavat monia muita käytännön tehtäviä.
==Lähteet==
Luokka:Johtaminen
Luokka:Hallitukset
Luokka:Yhtiöiden hallintoelimet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit