Marttila

Marttila () on Suomen kunta, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Marttilan naapurikunnat ovat Koski Tl, Lieto, Loimaa, Paimio, Pöytyä ja Salo.
== Luonnonympäristö ==
Marttilan kunnan läpi virtaa Somerolta alkunsa saava ja Paimioon päättyvä Paimionjoki. Sen varrella on kuusi voimalaitospatoa, mutta se on myös suosittu kanoottireitti. Marttilassa on myös noin 30 kilometrin mittainen Heikolan korven eräreitistö, joka on Varsinais-Suomen pisimpiä. Koko kunnan alueella ei ole yhtään järveä.
== Nimen etymologia ==
Nimi Marttila tulee 300-luvulla eläneestä Pyhän Martinuksen suojeluspyhimyksestä. Pyhä Martti esiintyy myös Marttilan vaakunassa, jossa hän leikkaa viittaansa antaakseen siitä palasen köyhälle.
== Historiaa ==
Ensimmäiset kirjalliset maininnat Marttilasta ovat vuodelta 1409.Oja 1959: 51.
Historiantutkija Aulis Ojan mukaan Marttila on vanhoja Uskelan seurakunnasta syntyneitä kirkkopitäjiäOja 1959: 55.; esimerkiksi Mäntsälän kylään rakennettiin kirkko 1300-luvulla. Tällöin elettiin vielä katolista aikaa. Mäntsälän kirkko ehti olla paikallaan Paimionjoen varrella 1400-luvun lopulle, jolloin se valui maan­vyörymän mukana jokeen. Paikalla on joessa suvanto, jonka nimenä on ”Kellolampi” – siihen kerrotaan upotetun kirkonkellot piiloon vainoojia.Oja 1959: 72-75. Kellolammen keskellä oli ennen saari, joka nyttemmin on kasvanut kiinni rantaan ja erottuu niemenä.
Vuonna 1599 Mäntsälän kirkon paikkeilla käytiin Marttilan taistelu, jota on pidetty nuijasodan loppuhuipentumana. Se ratkaisi katolisuuden poistumisen Suomesta. Taistelupaikan maaperästä on löydet­tykin taistelusta peräisin olevia esineitäOja 1959: 255-257., jotka ovat nähtävillä Suomen Kansallis­museossa. Edellä mainittu ”Kellolampi” sijaitsee taistelupaikalle pystytetyn muistomerkin luota kohti joen rantaa.
Kirkon paikalle rakennettiin myöhemmin muistokappeli, joka säilyi paikallaan yli 300 vuotta.Oja 1959: 75. Kappelista löydettiin sittemmin 1400-luvulta peräisin oleva muistolaatta, joka on edelleen kiinnitettynä Mäntsälän talon kivijalkaan.
Keskiajalla Marttilaan oli suunnitteilla kivikirkko, josta ehti valmistua vain sakaristo. Sittemmin tuhoutuneen Marttilan sakariston rauniot löytyivät vuonna 1937.Oja 1959: 75-77.
Marttilan kirkkopitäjän kappeliseurakuntia ovat aiemmin olleet Koski Tl sekä vuonna 2005 Pöytyään liitetty KarinainenOja 1959: 269. ja vuonna 2015 Lietoon liitetty Tarvasjoki. 
== Liikenne ==
Marttilan kautta kulkevat Turusta Hämeenlinnaan vievä valtatie 10 ja sen kanssa risteävä, Aurasta Saloon johtava seututie 224. Paimionjokea sen pohjoisrannalla noudattelevat valtatien 10 eteläpuolella vanhaan Hämeen härkätiehen kuuluvat yhdystiet 12307 ja 2264, joista jälkimmäinen kulkee Marttilan keskustaajaman läpi. Valtatieltä 10 Ollilan luona Karinaisten Kyröön johtaa yhdystie 2253.
==Väestö==
Marttilassa asui 31.12.2021 yhteensä 1990 henkeä. Näistä suomenkielisiä oli 1916 eli 96,3% väestöstä. Ruotsinkielisiä oli 19 eli 1,0%. Vieraskielisiä oli kunnassa 55 eli 2,8%. Vieraskielisistä ryhmistä tärkeimmät olivat ukraina (18 puhujaa) ja viro (11 puhujaa).
Väestöstä 76% kuului vuonna 2021 Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon ja 1,7% muihin uskonnollisiin yhdyskuntiin. 22,3% ei kuulunut mihinkään uskonnolliseen yhdyskuntaan.
== Väestönkehitys ==
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
===Taajamat===
Vuoden 2017 lopussa Marttilassa oli 1 988 asukasta, joista 872 asui taajamassa, 1 095 haja-asutusalueilla ja 21:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Marttilan taajama-aste on 44,3 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Marttilan kirkonkylä.
== Kylät ja kulmakunnat ==
Marttilassa on 23 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1973):
* Heikola
* Hirvas
* Hongisto
* Huovaristo
* Juutila
* Karvela
* Krouvi
* Laurila
* Lovi
* Maunula
* Mäntsälä
* Ollila
* Palainen
* Pappila
* Prunkila
* Purhala
* Rekoinen
* Ruskolainen
* Simala
* Siutila
* Suoniittu
* Tiipilä
* Vättilä
Paimionjoki jakaa kylät eteläisiin ja pohjoispuolen kyliin. Vain Prunkilan kylä ulottuu joen kummallekin puolelle.
== Uskonnolliset yhteisöt ==
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Marttilassa olivat seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
* Marttilan seurakunta
Vuoden 2019 alusta Koski Tl ja Marttila muodostavat yhteisen Martinkosken seurakunnan.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Marttilan alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/turun-ortodoksinen-seurakunta Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus. Evankelisuus tuli paikkakunnalle Kaarle Isak Nordlundin ollessa siellä pitäjänapulaisena 1841–1853 ja sillä oli huomattava vaikutus paikkakunnan uskonnolliseen elämään. Vuonna 1908 perustettiin liikkeen paikallisosasto Marttilan nuorisoliitto ja sen rinnalle vuonna 1924 Marttilan yläpään nuorisoliitto. Kummankin toiminta oli niin aktiivista, että ne rakennuttivat omat rukoushuoneensa, yläpään nuorisoliitto 1929 Loven kylään ja alapään nuorisoliitto Vättilän kylään 1933.Oja 1959: 385.
Muita luterilaisia kirkkokuntia edustaa Suomen vapaan evankelisluterilaisen seurakuntaliiton Marttilan vapaa evankelisluterilainen seurakunta.
== Nähtävyydet ==
pienoiskuva|vasen|Marttilan kirkon kellotorni
pienoiskuva|Hämeen Härkätie ja Paimionjoki Marttilan Prunkilassa Marttilan halki kulkee Paimionjokea seuraillen Turusta Hämeenlinnaan johtava Hämeen Härkätie. Sen varrella sijaitsee Antti Piimäsen suunnittelema, vuonna 1765 valmistunut Marttilan Pyhän Martin kirkko. Muita nähtävyyksiä ovat muun muassa Hämeen Härkätien varressa sijaitsevat Marttilan taistelun muistomerkki, Kirkkomuseo ja Kotiseutumuseo. Kotiseutumuseon takana sijaitsee myös Suomen viimeisen, vuonna 1824 tapahtuneen mestauksen muistomerkki.
==Ruokakulttuuri==
Marttilan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla sile eli aladobi sekä ässän- tai rinkilänmuotoiset pikkuleivät.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 24. Helsinki: Patakolmonen Ky.
== Kuuluisia marttilalaisia ==
* Arto Ali-Eskola (s. 1948), kansantaiteilija
* Sirkka-Liisa Anttila (s. 1943), kansanedustaja ja ministeri
* Lauri Heikkilä (s. 1957), kansanedustaja
* Simo Laaksonen (s. 1998), autourheilija
* Kleofas Immanuel Nordlund (1849–1883), pappi ja virsirunoilija
==Katso myös==
* Marttilan kunnankirjasto
* Luettelo Marttilan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
== Lähteet ==
* 
* 
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
* Marttilan kunnan kotisivut
* Tilastokeskus: Marttilan avainluvut
* 
=== Karttoja ===
*
*
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit