nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Luettelo seksuaalisista suuntautumisista

Seksuaalisia suuntautumisia:
*aseksuaalisuus – seksuaalista vetoa toisiin henkilöihin ei koeta
*biseksuaalisuus – seksuaalinen veto kohdistuu kahteen sukupuoleen
*bi-curious – seksuaalinen veto kohdistuu useampaan sukupuoleen, mutta on vielä niin sanotusti kokeiluasteella
*panseksuaalisuus – seksuaalinen veto kohdistuu ihmisiin sukupuolesta riippumatta
*heteroseksuaalisuus – seksuaalinen veto kohdistuu ainoastaan vastakkaiseen sukupuoleen
*homoseksuaalisuus – seksuaalinen veto kohdistuu ainoastaan samaan sukupuoleen
*transsuuntautuneisuus - seksuaalinen veto kohdistuu erityisesti trans-ihmisiin
*queerseksuaalisuus – seksuaalista suuntautumista ei määritellä
* polyseksuaalisuus - seksuaalinen veto kohdistuu itse määritellysti moneen, muttei kaikkiin sukupuoliin
* demiseksuaalisuus - seksuaalinen veto kohdistuu vain todella läheiseen ihmiseen
Parafilioita:
*agalmatofilia – seksuaalinen mielenkiinto kohdistuu patsaisiin ja nukkeihin
*autoseksuaalisuus – seksuaalinen mielenkiinto kohdistuu ainoastaan itseen
*dendrofilia – seksuaalinen mielenkiinto kohdistuu puihin
*efebofilia – seksuaalinen mielenkiinto kohdistuu murrosikäisiin tai juuri sen ylittäneisiin
*gerontofilia – seksuaalinen mielenkiinto kohdistuu vanhuksiin
*koprofilia – seksuaalinen mielenkiinto kohdistuu ulosteeseen
*makrofilia – seksuaalinen mielenkiinto kohdistuu suurikokoisiin ihmisiin
*mikrofilia – seksuaalinen mielenkiinto kohdistuu pienikokoisiin ihmisiin
*nekrofilia – seksuaalinen mielenkiinto kohdistuu kuolleisiin
*pedofilia – seksuaalinen mielenkiinto kohdistuu lapsiin
*pyrofilia – seksuaalinen mielenkiinto kohdistuu tuleen
*zoofilia – seksuaalinen mielenkiinto kohdistuu eläimiin
*
Luokka:Seksologia
Luettelo tunnetuista asteroideista

Luettelo tunnetuista asteroideista: Ohessa muutamia tunnettuja asteroideja.
Asteroidin viralliseen nimeen kuuluu myös varsinaisen nimen edessä oleva järjestysnumero, esimerkiksi 1 Ceres tai 2 Pallas. Alla olevassa taulukossa järjestysnumero ja nimi on kuitenkin sijoitettu eri sarakkeisiin, jotta taulukko voidaan järjestää yhtä hyvin järjestysnumeron kuin varsinaisen nimenkin mukaan.
Järjestys­numero	Nimi 	Läpimitta (km)(keskiarvo)	Mitat (km) 	Massa (1018 kg)	Tiheys Web archive 2011	Albedo	KeskietäisyysAuringosta AU	Kiertoaika d	Radan soikeus	Radan kaltevuus	Löytövuosi 	Löytäjä 	Asteroidiluokka
1 	Ceres 	952 	975×909 	946 	n. 2 	 	2,766 	1680,5 	0,8 	 	1. tammikuuta 1801 	Piazzi, G. 	G
2 	Pallas 	531 	570×525×500 	220 	 	 	2,773 	1686,033 	0,231 	 	28. maaliskuuta 1802	Olbers, H. W. 	B
4 	Vesta 	529 	578×560×458	270 	 	 	2,361 	1325,46 	0,08902 	 	29. maaliskuuta 1807	Olbers, H. W. 	V
10 	Hygiea 	407 	500×385×350 	86 	 	 	3,137 	2029,775 	0,119 	 	12. huhtikuuta 1849 	de Gasparis, A. 	C
511 	Davida 	326 	 	36 	 	 	3,170 	2058,370 	0,185 	 	30. toukokuuta 1903 	Dugan, R. S. 	C
704 	Interamnia	317 	 	57 	 	 	3,067 	1957,49 	0,149 	 	2. lokakuuta 1910 	Cerulli, V. 	F
52 	Europa 	301 	360×315×240 	16,5 	 	 	3,101 	1994,629 	0,102 	 	4. helmikuuta 1858 	Goldschmidt, H. 	C
87 	Sylvia 	286 	385×265×230 	14,78 	 	 	3,490 	2381,697 	0,080 	 	16. toukokuuta 1866 	Norman Robert Pogson	X
624 	Hektor 	269 	370×195 	14 	 	 	5,203 	4358,521 	0,024 	 	10. helmikuuta 1907 	Kopff, A. 	D, Troijalainen asteroidi
31 	Euphrosyne	256 	 	62 	 	 	3,148 	2041,585 	0,226 	 	1. syyskuuta 1854 	Ferguson, J. 	C
15 	Eunomia 	255 	330×245×205 	32,6 	 	 	2,646 	1569,687 	0,187 	 	29. heinäkuuta 1851 	de Gasparis, A. 	S
65 	Cybele 	237 	 	14 	 	 	3,437 	2323,521 	0,105 	 	8. maaliskuuta 1861 	Tempel, E. W. 	C
3 	Juno 	236 	290×240×190	30 	 	 	2,668 	1591,93 	0,25498 	 	1. syyskuuta 1804 	Harding, K. L. 	S
16 	Psyche 	230 	280×230×190 	21,9 	 	 	2,919 	0,140 	1823,115 	 	17. maaliskuuta 1852	de Gasparis, A. 	M
324 	Bamberga 	229 	 	11 	 	 	2,682 	1605,397 	0,338 	 	25. helmikuuta 1892 	Palisa, J. 	C
24 	Themis 	228 	 	11,3 	 	 	3,129 	2021 	0,1310 	 	5. huhtikuuta 1853 	de Gasparis, A. 	C
107 	Camilla 	215 	285×205×170 	11,2 	 	 	3,479 	2368,050 	0,078 	 	17. marraskuuta 1868	Pogson, N. R. 	C
45 	Eugenia 	213 	305×220×145 	5,69 	 	 	2,720 	1638,462 	0,082 	 	27. heinäkuuta 1857 	Goldschmidt, H. 	F
7 	Iris 	200 	 	7,14 	 	 	2,39 	1346 	0,231 	 	13. elokuuta 1847 	Hind, J. R 	S
9 	Metis 	186 	235×195×140	11,3 	 	 	2,387 	1346,815 	0,122 	 	25. huhtikuuta 1848 	Graham, A. 	S
6 	Hebe 	185 	 	7,27 	 	 	2,43 	1380 	0,20 	 	1. heinäkuuta 1847 	Hencke, K. L. 	S
8 	Flora 	136 	 	12,80 	 	 	2,20 	1193 	0,175 	 	18. lokakuuta 1847 	Hind, R. H 	S
121 	Hermione 	158 	254×125 	5,38 	 	 	3,439 	2347,854 	0,138 	 	12. maaliskuuta 1872	Watson, J. C. 	C
5 	Astraea 	119 	 	16,80 	 	 	2,58 	1511 	0,190 	 	8. joulukuuta 1845 	Hencke, K. L. 	S
== Lähteet ==
Luokka: Asteroidit
A
Luettelo tunnetuista suomalaisista teatteriohjaajista

* Irene Aho
* Cilla Back
* Kaarlo Bergbom
* Fiikka Forsman
* Johanna Freundlich
* Antti Einari Halonen
* Neil Hardwick
* Minna Harjuniemi
* Jussi Helminen
* Kalle Holmberg
* Ritva Holmberg
* Seppo Honkonen
* Juha-Pekka Hotinen
* Juha Hurme
* Arto af Hällström
* Laura Jäntti
* Atro Kahiluoto
* Jukka Kajava
* Eino Kalima
* Otso Kautto
* Esa Kirkkopelto
* Kaisa Korhonen
* Katja Krohn
* Edvin Laine
* Saana Lavaste
* Milko Lehto
* Rauli Lehtonen
* Raila Leppäkoski
* Esa Leskinen
* Reko Lundán
* Juha Luukkonen
* Ralf Långbacka
* Juha Malmivaara
* Pekka Milonoff
* Mika Myllyaho
* Kurt Nuotio
* Minna Nurmelin
* Antti Raivio
* Janne Reinikainen
* Yrjö Juhani Renvall
* Samuli Reunanen
* Mikko Roiha
* Maarit Ruikka
* Pirkko Saisio
* Ritva Siikala
* Kristian Smeds
* Erik Söderblom
* Alpo Suhonen
* Jouko Turkka
* Marika Vapaavuori
* Ari Wahlsten
* Jack Witikka
* Seppo Välinen
==Katso myös==
*Luettelo tunnetuista teatteriohjaajista
*
Teatteriohjaajat
Luettelo tunnetuista teatteriohjaajista

* Samuel Beckett
* Ingmar Bergman
* Anne Bogart
* Lucien Bourjeily
* Bertolt Brecht
* Peter Brook
* Richard Foreman
* Jerzy Grotowski
* Noel Coward
* Peter Hall
* Nicholas Hytner
* Elia Kazan
* Fouad Awad
* Robert Lepage
* John Gielgud
* Michael Blakemore
* Terry Hands
* Marshall W. Mason
* Vsevolod Meyerhold
* Jonathan Miller
* Harold Prince
* Salvador Videgain
* Ariane Mnouchkine
* Mike Nichols
* Piro Mani
* Laurence Olivier
* Alan Schneider
* Peter Sellars
* Lee Strasberg
* Julie Taymor
* Robert Wilson
* Mary Zimmerman
* Rouben Mamoulian
* James Lapine
* Binkie Beaumont
* Mihai Timofti
* Des McAnuff
==Katso myös==
*Luettelo tunnetuista suomalaisista teatteriohjaajista
*
Teatteriohjaajista
Luokaton reititys

Luokaton reititys (, CIDR) on nykyään IP-verkoissa käytetty menetelmä IP-osoitteiden jakamiseksi eri operaattoreille/verkoille. Verkko ilmoitetaan annetaan kahtena lukuna, joista ensimmäinen ilmaisee verkon osoitteen (network prefix) ja jälkimmäinen verkon koon (netmask). Verkon kokoa rajaavien bittien määrä eli maski eli aliverkon peite merkitään osoitteen perään vinoviivalla erotettuna.
Esimerkiksi yksityiseen käyttöön on varattu verkko 10.0.0.0/8 (). Osoite voidaan kirjoittaa myös kirjoittamalla maski auki muotoon 10.0.0.0/255.0.0.0. Tähän verkkoon kuuluvat IP-osoitteet 10.0.0.0 – 10.255.255.255. Tyypillisesti ensimmäinen osoite on varattu tarkoittamaan itse verkkoa (10.0.0.0) ja viimeinen osoite on yleislähetys (broadcast) -osoite.
Ennen luokatonta reititystä IPv4-osoitteet oli jaettu viiteen luokkaan (A–F). Normaalissa verkkoliikenteessä käytettiin luokkia A–C ja kunkin luokan verkossa oli luokasta riippuen joko 16 777 216, 65 536 tai 256 osoitetta. Osoitteen luokan määräsivät osoitteen ensimmäiset bitit. 0 oli A, 10 B ja 110 C.
Suurimpia A-luokan verkkoja jaettiin yhdysvaltalaisille suuryrityksille kuten IBM, Apple, Ford, General Electric, Halliburton, Yhdysvaltain posti. Valtioista Japanilla oli oma A-luokan lohkonsa ja koko Afrikalle kaksi.
Tämä osoittautui käytännössä liian jäykäksi menetelmäksi ja se johti osoitteiden haaskaamiseen sekä globaalin reititystaulun koon nopeaan kasvuun.
Luokaton reititys muutti järjestelmää siten että kun aikaisemmin operaattorin osoitti joko osoitteen 8, 16 tai 24 ensimmäistä bittiä, uudessa järjestelyssä raja on liukuva.
Siirtyminen luokattomaan reititykseen alkoi vuonna 1993 julkaistujen ja myötä.
 CIDR
maski	luokka 	osoitteita	maski
/32 	1/256 C 	1 	255.255.255.255
/31 	1/128 C 	2 	255.255.255.254
/30 	1/64 C 	4 	255.255.255.252
/29 	1/32 C 	8 	255.255.255.248
/28 	1/16 C 	16 	255.255.255.240
/27 	1/8 C 	32 	255.255.255.224
/26 	1/4 C 	64 	255.255.255.192
/25 	1/2 C 	128 	255.255.255.128
/24 	1 C 	256 	255.255.255.000
/23 	2 C 	512 	255.255.254.000
/22 	4 C 	1024 	255.255.252.000
/21 	8 C 	2048 	255.255.248.000
/20 	16 C 	4096 	255.255.240.000
/19 	32 C 	8192 	255.255.224.000
/18 	64 C 	16384 	255.255.192.000
/17 	128 C 	32768 	255.255.128.000
/16 	256 C, 1 B 	65536 	255.255.000.000
/15 	512 C, 2 B 	131072 	255.254.000.000
/14 	1024 C, 4 B 	262144 	255.252.000.000
/13 	2048 C, 8 B 	524288 	255.248.000.000
/12 	4096 C, 16 B 	1048576 	255.240.000.000
/11 	8192 C, 32 B 	2097152 	255.224.000.000
/10 	16384 C, 64 B 	4194304 	255.192.000.000
/9 	32768 C, 128B 	8388608 	255.128.000.000
/8 	65536 C, 256B, 1 A 	16777216 	255.000.000.000
/7 	131072 C, 512B, 2 A 	33554432 	254.000.000.000
/6 	262144 C, 1024 B, 4 A 	67108864 	252.000.000.000
/5 	524288 C, 2048 B, 8 A 	134217728 	248.000.000.000
/4 	1048576 C, 4096 B, 16 A 	268435456 	240.000.000.000
/3 	2097152 C, 8192 B, 32 A 	536870912 	224.000.000.000
/2 	4194304 C, 16384 B, 64 A 	1073741824	192.000.000.000
/1 	8388608 C, 32768 B, 128 A	2147483648	128.000.000.000
==Aiheesta muualla==
 
* Classless Inter-Domain Routing (CIDR):an Address Assignment and Aggregation Strategy
* Variable Length Subnet Table For IPv4
Luokka:Reititys
Luokitteluasteikko

Luokitteluasteikko eli nominaaliasteikko on mitta-asteikko, joka mittaa ilmiötä siten, että alkiot voidaan ryhmitellä yhden tai useamman ominaisuutensa perusteella osajoukkoihin. Esimerkiksi lämpötilan mukaan kylmään ja kuumaan, sukupuolen perusteella miehiin ja naisiin tai eri kansallisuuksiin. Vuosi voidaan jakaa päävuodenaikoihin ja välivuodenaikoihin jne. Esimerkiksi lämpötilaa voitaisiin mitata nominaaliasteikolla jakamalla lämpötilat kuumiin ja kylmiin.
Luokitteluasteikolla ei määritellä mitenkään ominaisuuden määrää kussakin alkiossa, vaan se, onko ominaisuus olemassa vai ei.
==Katso myös==
*Järjestysasteikko
*Välimatka-asteikko
*Suhdeasteikko
Luokka:Tilastotiede
Luokka (filosofia)

Luokka on metafysiikan (erityisesti ontologian) käsite, joka erotetaan joskus tyypeistä ja (luonnollisista) luokista. On mahdollista puhua ihmisten luokasta, samoin kuin ihmisten tyypistä tai luonnollisesta lajista. Erona ei välttämättä ole se, että kyseessä olisivat erilaiset olevan kategoriat, vaan se, että vaikka kaikkia käsitellään tavallaan abstrakteina olioina, luokkia ei yleensä ajatella universaaleiksi, kun taas tyypit ajatellaan. Siitä, luetaanko luonnolliset lajit universaaleiksi, on erilaisia mielipiteitä.
Luokista, tyypeistä ja lajeista puhuttaessa puhetavoissa on kuitenkin eroja. Sanomme, että Sokrates on tyypin token tai luonnollisen lajin ”ihmisolento” instanssi eli esiintymä. Sen sijaan sanomme, että Sokrates on ihmisolentojen luokan jäsen. Emme sanoisi, että Sokrates on tyypin ja ihmisten lajin jäsen, emmekä, että hän on luokan tyyppi (tai laji). Luokilla siis on jäseniä, kun taas tyypeillä ja lajeilla on tokeneita tai instansseja, vastaavasti.
== Katso myös ==
* Joukko matematiikassa
* Kategoria
* Luokka matematiikassa
* Tyyppi ja token
Luokka:Filosofian termit
Luokka:Ontologia
Luokkaretki

Luokkaretki on kouluaikana, yleensä peruskoulussa, koululuokalle järjestettävä matka. Luokkaretkellä voidaan tarkoittaa lyhyempää retkeä tai pidempää leirikoulutyyppistä matkaa, jonka järjestämiseen oppilaat ottavat itse osaa, luokkaretki voi sijoittua myös ulkomailla.
Luokkaretkeen voi sisältyä opintoja, mutta usein se on normaalia koulutyötä huomattavasti kevyempää. Retken pääasiallinen kasvatuksellinen tarkoitus on vahvistaa oppilaiden luokkahenkeä ja näin kehittää sosiaalisia taitoja. Luokkaretki toimii myös eräänlaisena palkintona, johon pyrkiäkseen tulee luokan tehdä töitä yhteisvoimin. 
Luokkaretki rahoitetaan useimmiten koululaisten keräämillä tai vanhempien maksamilla varoilla. Joillakin yrityksillä on koululuokille erityisiä varainhankintaohjelmia.
==Katso myös==
*Ekskursio
Luokka:Koulutus
Luomu

Luomu on lyhennesana sanasta luonnonmukainen
ja esiintyy muun muassa seuraavissa yhteyksissä:
* luomutuote: elintarvikkeet ja materiaalit
* luomumaatalous, joka jakaantuu seuraaviin:
** luomuviljely: viljelykasvit
** luomueläintuotanto: tuotantoeläimet
== Lähteet ==
Luonnollinen koe

Luonnollinen koe on empiirinen tutkimus, jossa yksilöiden valikoituminen koeryhmään ja verrokkiryhmään on luonnon määräämä tai muuten tutkijat eivät siihen vaikuta, mutta silti tämä valikoituminen muistuttaa satunnaistettua koetta, joissa koehenkilöt arvotaan.Näin vältetään vinoutunut otos  eli se, että koeryhmän ihmiset olisivat alun perinkin erilaisia kuin verrokkiryhmän ihmiset. Ihanteellisesti ryhmien ainoa ero olisi tutkittava asia.Luonnollinen koe on tarpeen silloin, kun olisi epäeettistä tai muuten vaikea arpoa ihmisiä koe- ja verrokkiryhmiin. Esimerkiksi ydinpommin vaikutuksia voi tutkia vertaamalla Hiroshiman asukkaita toiseen tuolloiseen samantapaiseen ihmisryhmään.
== Esimerkkejä ==
=== Perhekoko ===
Angrist ja Evans (1998) tutkivat perhekoon vaikutusta äidin työmarkkina-asemaan. Kahden ja kolmen lapsen perheet eivät vastanneet arvottuja ryhmiä, koska perheet, jotka hankkivat kolmannen lapsen, ovat alun perinkin erilaisia kuin perheet, jotka eivät hanki. Myös äidin työmarkkinanäkymät voivat vaikuttaa haluun hankkia vielä yksi lapsi. Tutkijat huomasivat, että jos perheessä on jo sekä tyttö että poika, perhe harvoin hankkii kolmannen lapsen. Siksi tällaisia perheitä verrattiin niihin, joissa oli vain yhtä sukupuolta. Näiden kahden ryhmän oletettiin olevan alun perin samanlaisia, koska lasten sukupuoli on aika satunnaista. Lisälapsen hankkiminen laski ansioita etenkin köyhillä ja kouluttamattomilla naisilla, joskin vain kunnes tämä täytti 13 vuotta. Isän ansioihin kolmas lapsi ei paljon vaikuttanut.Tällaisessa tutkimuksessa pitää vielä selvittää, ovatko nuo perhetyypit varmasti riittävän samanlaisia ja voisiko lasten sukupuolijakauma vaikuttaa äidin palkkaan suoraankin eikä vain sitä kautta, hankitaanko kolmaskin lapsi.
=== Tupakointikielto ===
Esimerkki luonnollisesta kokeilu tapahtui Helenassa, Montanassa, kun siellä oli puolen vuoden tupakointikielto ravintoloissa ja muissa julkisissa tiloissa. Sen alueella sydänkohtausten määrä väheni 40 %. Kun paikallinen laki kumottiin, sydänkohtaukset lisääntyivät.
==Katso myös==
*Kvasikoe
== Lähteet ==
Luokka:Tieteellinen menetelmä
Luokka:Epidemiologia
Luonnollinen luokka

Luonnollinen luokkaPöyhönen, Samuli (2010) Luonnollinen luokka Logos-ensyklopedia. tai luonnollinen laji tarkoittaa filosofiassa sellaista asioiden luokittelua, joka on luonnollinen, ei keinotekoinen. Luonnolliseen luokkaan kuuluvilla asioilla (olioilla, tapahtumilla jne.) on jotain yhteistä, joka erottaa ne todellisena joukkona muista asioista, sen sijaan että ne olisivat vain joukko jonkun ihmisen tai ryhmän satunnaisesti yhteen luokkaan luokittelemia asioita. Niillä on siis on jotain muutakin yhteistä kuin se, millä perusteella luokitus on tehty.
Filosofit ovat väitelleet siitä, onko mitään luonnollisia luokkia olemassa vai ei. Essentialismin mukaan luonnollisia luokkia on olemassa, konventionalismin mukaan taas kaikki luokat ovat konventionaalisia eli perustuvat pelkkään tapaan tai käytäntöön. Esimerkiksi biologian filosofit ovat väitelleet siitä, ovatko biologiset lajit luonnollisia luokkia. Toiset filosofit taas ovat keskustelleet siitä, ovatko esimerkiksi rotu, sukupuoli ja sukupuolinen suuntautuminen luonnollisia luokkia. Meteorologit luokittelevat erityyppisiä pilviä, mutta on epäselvää, missä määrin ne ovat todella eri luokkia, vai heijastelevatko luokitukset vain ihmisten tarpeita tai mielenkiinnon kohteita.
Jos luonnollisia luokkia on olemassa lainkaan, fysikaaliset partikkelit kuten kvarkit, alkuaineet ja luonnossa esiintyvät kemialliset yhdisteet saattavat olla hyviä ehdokkaita. Ne olisivat olemassa omana ryhmänään riippumatta siitä, onko kukaan luokittelemassa niitä. Esimerkiksi ”vesi” nimeää luonnollisen luokan, johon kuuluu kaikki aine jolla on tietty molekyylirakenne. Sen sijaan ”juoma” nimeää pelkästään konventionaalisen luokan. Luonnollinen luokka voidaankin määritellä ”entiteeteiksi, joilla on luonnonlakien sitomia ominaisuuksia”. Tällaiset luokittelut ovat yhteneväisiä kaikille inhimillisille kulttuureille niiden tehdessä luokitteluja niitä ympäröivästä luonnollisesta todellisuudesta.
Termiä ”luonnollinen luokka” käytti ensi kertaa William Whewell vuonna 1847, mutta ensimmäisenä varsinaisena luonnollisten luokkien teorian esittäjänä pidetään John Stuart Milliä. W. V. O. Quine on kirjoittanut luonnollisista luokista tärkeän esseen ”Natural Kinds” (1969). Hänen mukaansa joukko olioita muodostaa luokan jos se on ”projisoitavissa”, eli jos joukon joitakin jäseniä koskevat arvostelmat voidaan laajentaa koskemaan muita jäseniä tieteellisellä induktiivisella päättelyllä.
== Katso myös ==
* Luokka
* Tyyppi
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
* Gross, Steven: Natural Kind Terms, Encyclopedia of Language and Linguistics (PDF)
* 
Luokka:Filosofian termit
Luokka:Logiikka
Luokka:Ontologia
Luonnonmaantiede

Luonnonmaantiede on maantieteen ja tarkemmin yleismaantieteen osa-alue, joka keskittyy tutkimaan maapallon luontoa ja avaruutta ihmisen toiminnasta riippumattomana kokonaisuutena. Luonnonmaantiede käyttää hyväkseen aluemaantieteessä saatuja havaintoja ja pyrkii selittämään niitä ja luonnonilmiöiden syy-yhteyksiä. Huolimatta luontoon ilman ihmistä keskittyvästä lähtökohdasta, ihminen on otettava huomioon mm. eroosiovoimana. Viime aikoina on alettu selvitellä yhä enemmän myös ihmisen ja luonnon välisiä vuorovaikutuksia. 
Luonnonmaantiede tutkii erillisinä kokonaisuuksina ilmastoa (klimatologia), veteen liittyviä alueellisia ilmiöitä (hydrogeografia), maanpinnan muotoja ja maan rakennetta (geomorfologia) sekä eliöiden levinneisyyttä maapallolla (biogeografia). Biogeografia jakaantuu edelleen kasvien levinneisyyttä tutkivaan geobotaniikkaan eli kasvimaantieteeseen ja eläinten levinneisyyttä tutkivaan zoogeografiaan tai geozoologiaan eli eläinmaantieteeseen. Silloin tällöin klimatologia, hydrogeografia ja geomorfologia ryhmitellään fyysisen maantieteen alaluokiksi, jolloin luonnonmaantiede jakaantuu ainoastaan fyysiseen maantieteeseen ja eliömaantieteeseen.
*
Luonnonoikeus

Luonnonoikeus (; myös luontaisoikeus, luonnollinen laki, lex naturalis) on yhteisnimitys sellaisille moraali- ja oikeusteorioille, joiden mukaan on olemassa yleisesti päteviä, kulttuurista ja ihmisestä riippumattomia normeja. Näin ollen ihmisen säätämän lainsäädännön ja oikeuden on oltava sopusoinnussa luonnonoikeudellisten normien kanssa ollakseen moraalisesti oikeutettua. Luonnonoikeudellisina normeina on pidetty esimerkiksi yksilön oikeutta elämään, omaisuuteen ja vapauteen.
Luonnonoikeudelle vastakkainen ajattelusuuntaus on oikeuspositivismi, jonka mukaan lain ja moraalin välillä ei ole välttämätöntä yhteyttä. Monen, varsinkin valistusaikana syntyneen ”modernin” luonnonoikeusfilosofian mukaan ihminen pystyy järkensä avulla ainakin joiltakin osin tavoittamaan tämän moraalin ja oikeuden.
== Historia ==
Luonnonoikeus on lähtöisin kreikkalaisesta filosofiasta, jossa stoalaiset olivat luonnonoikeuden tunnettuja kannattajia. Antiikin Kreikassa luonnonoikeus korosti järjestystä (Solon), lakeja kärsivien turvaksi (Perikles), oikeudenmukaisuutta (Platon) ja järkeä (Aristoteles). Hyödykkeet tuli jakaa kansalaisten tarpeiden ja ansioidensa mukaan ja velvoitteet pitää tasapainossa. Sen sijaan epikurolaiset hylkäsivät täysin luonnonoikeuden, ja pitivät oikeutta ainoastaan ihmistenvälisiin sopimuksiin perustuvana. Myös roomalaiset ja kristilliset filosofit, kuten katolisen kirkon virallisesti tunnustama filosofi Tuomas Akvinolainen, omaksuivat luonnonoikeuden. Jotkut uskonnolliset filosofit ovat pitäneet luonnonoikeutta Jumalan asettamana oikeutena, jota pakanatkin voivat tajuta. Kuitenkin toiset pitävät luonnonoikeutta päinvastoin uskonnosta riippumattomana oikeutena. Alun perin luonnonoikeus oli usein teleologista etiikkaa, mutta monet myöhemmät luonnonoikeuden esitykset edustavat deontologista etiikkaa.
1600- ja 1700-luvulla syntyi protestanttinen luonnonoikeus, jonka tärkeimpiä kehittäjiä olivat Hugo Grotius (1583–1645) ja Samuel von Pufendorf (1632–1694). Myös monet liberalismin perustajat, kuten John Locke, kannattivat luonnonoikeuksia, ja niitä kannattavat monet myöhemmätkin liberaalit ja libertaarit, kuten Murray Rothbard. 1700-luvulla luonnonoikeuksia julistettiin yleisiksi ihmisoikeuksiksi Amerikan (Yhdysvaltojen perustuslaki 1787) ja Ranskan vallankumouksessa (Ranskan vallankumouksen ihmisoikeusjulistus 1789). Toisen maailmansodan jälkeen luonnonoikeudellinen käsitys kodifioitiin YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen (1948).
Toisen maailmansodan jälkeen saksalainen Gustav Radbruch vaati oikeuden uudistamista ja paluuta luonnonoikeuteen. Periaate laki on laki on kyseenalaistettava.
J. Budziszewski on puolustanut luonnonoikeuden käsitettä useissa kirjoissaan. Hänen mielestään luonnonoikeuden periaatteet ovat sellaisia, joita ihminen ei voi olla tietämättä.J. Budziszewski: What We Can't Not Know. Spence Publishing 2004. 
==Lähteet==
* Korkman, Petter: Valtio ja sen lait modernissa luonnonoikeusperinteessä
=== Viitteet ===
Luokka:Etiikka
Luokka:Yleinen oikeustiede
Luokka:Oikeusfilosofia
Luonnontiede

Luonnontiede eli luonnontieteet on luontoa tutkivien tieteiden yhteisnimitys. 
Puhtaita luonnontieteitä ovat:
* biologia, joka tutkii eliöiden ominaisuuksia, yhteisöjä ja kehitystä
* fysiikka, joka tutkii ainetta, energiaa ja perusluonteisia luonnonlakeja
* geotieteet eli maapalloa tutkivat tieteet, muiden muassa maantiede ja geologia
* kemia, joka tutkii aineen koostumusta, ominaisuuksia ja muuttumista
* tähtitiede, joka tutkii maailmankaikkeutta ja taivaankappaleita
==Soveltavat luonnontieteet==
* ekologia, joka tutkii ympäristön ja eliöiden suhteita
* metsätieteet, joka tutkii metsiä, sekä niiden toimintaa ja käyttöä
* lääketiede
== Katso myös ==
* Luonnontieteellinen menetelmä
* Luonnontieteelliset yliopistotutkinnot
* Tiede
* Matematiikka
* Ihmistiede
* Humanistiset tieteet
* Yhteiskuntatieteet
== Lähteet ==
== Kirjallisuutta ==
* 
* 
* 
== Aiheesta muualla ==
* Luova. Luonnontieteen verkkolehti nuorille.
* Luonnontieteellinen osaaminen perusopetuksen 9. luokalla Kansallinen koulutuksen arviointikeskus, 18.9.2012
*
Luonnonvarat

Luonnonvarat tarkoittaa kaikkea luonnossa olevaa, mitä ihminen kykenee hyödyntämään omaksi edukseen. Luonnonvarat ovat kaikkien ihmisen valmistamien esineiden ja kaiken hänen kuluttamansa energian alkulähde.
Luonnonvarat jaotellaan pääasiassa uusiutuviin ja uusiutumattomiin luonnonvaroihin sen mukaan, onko niitä ihmisen kannalta käytettävissä rajallinen varanto, joka voi ehtyä, vai synnyttävätkö luonnolliset prosessit merkityksellisiä määriä lisää kyseistä luonnonvaraa. Toisinaan rajanveto on hankalaa, jos luonnonvara uusiutuu hitaasti kuten turpeen tapauksessa. Luonnonvarat jaetaan aineettomiin ja aineellisiin luonnonvaroihin.
==Uusiutuvat luonnonvarat ==
* Auringon säteily
* Makea vesi
* Tuuli
* Aallot
* Metsät
==Uusiutumattomat luonnonvarat==
* Fossiiliset polttoaineet
** Kivihiili
** Maakaasu
** Maaöljy
* Metallit
**Rauta
**Alumiini
**Kupari
**Uraani
== Lähteet ==
* WSOY Oppimateriaalit: Maapallo. Matkalle Eurooppaan
== Kirjallisuutta ==
* Rannikko, Pertti & Määttä Tapio (toim.): Luonnonvarojen hallinnan legitimiteetti, Vastapaino 2010, ISBN 978-951-768-252-7
== Aiheesta muualla ==
* Tilastokeskus - Ymparistötilinpito - indikaattoreita luonnonvarojen käytöstä
Luokka:Luonnonvarat
Luokka:Teollisuus
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit