nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Palimpsesti

Palimpsesti (, palímpsēstos, sanoista pálin 'uudestaan' ja psáō 'raaputtaa') on antiikin aikainen tai keskiaikainen, useimmiten pergamentille tai papyrukselle kirjoitettu käsikirjoitus, jonka alkuperäinen teksti on myöhemmin pyyhitty tai raaputettu pois ja korvattu uudella tekstillä.Aikio ja Vornanen 1993, s. 458
Kirjoitusmateriaalin kierrättäminen oli tavallista sen kalleuden takia. Pois pyyhityt tekstit olivat yleensä sellaisia, joita ei enää pidetty tarpeellisina tai kiinnostavina. Keskiajalla monet antiikin aikaiset, pakanallisiksi katsotut tekstit kokivat tämän kohtalon.
Vanhemman tekstin voi usein kuitenkin erottaa uudemman tekstin alta joko paljaalla silmällä tai nykytekniikan avulla, esimerkiksi infrapuna- tai multispektrivalokuvauksella. Monia jo kadonneiksi uskottuja antiikin teoksia on sittemmin löytynyt nimenomaan palimpsesteista. Joukossa on tunnettujakin teoksia kuten Ciceron De re publica ja eräs Arkhimedeen kirjoittama, matematiikkaa koskeva tutkielma.
Suomalaisetkin ovat osallistuneet yhteiseurooppalaiseen palimpsestien kartoitushankkeeseenRinascimento virtuale, Palimpsestien kartoitushanke, jonka tarkoituksena on kartoittaa Euroopan kirjastoissa ja arkistoissa säilytettäviä kreikankielisiä palimpsesteja.
==Lähteet==
*Annukka Aikio ja Rauni Vornanen: Uusi sivistyssanakirja. Kustannusosakeyhtiö Otava 1993. ISBN 951-1-11365-8.
Luokka:Antiikin kirjallisuus
Luokka:Keskiaika
Palkansaaja

Palkansaaja on luonnollinen henkilö, joka työskentelee rahallista korvausta vastaan jossakin yrityksessä, julkisen sektorin yksikössä tai yhteisössä. Palkansaajaa kutsutaan myös palkannauttijaksi. Rahallisen korvauksen lisäksi palkansaaja voi saada erilaisia lakisääteisiä etuja, kuten vuosiloman ja työeläkkeen. Rahallisen korvauksen lisäksi palkannauttijalla voi olla luontoisetuja, jotka muutetaan tuloverotuksessa rahalliseksi korvaukseksi. 
Palkansaajan velvollisuus on noudattaa sovittua työaikaa ja suorittaa työtehtävät työnantajan valvonnan alaisuudessa, jotka on kirjattu työsopimukseen.
Työantaja, valtio ja palkansaaja kustantavat yhdessä palkansaajan sosiaaliturvan ja työeläkkeen. Palkansaaja toimittaa verokorttinsa työnantajalle, jonka mukaan se pidättää Suomessa palkansaajalle maksettavasta rahallisesta korvauksesta ennakonpidätyksen, palkansaajan työeläkemaksun, sosiaaliturvamaksun, työttömyysvakuutusmaksun sekä usein myös ammattiyhdistyliikkeen jäsenmaksun tilittääkseen ne edelleen verottajalle ja muille asianomaisille tahoillehttp://www.stm.fi/toimeentulo/lainsaadanto/sosiaalivakuutusmaksut. 
 
Palkansaaja voi halutessaan liittyä oman alansa ammattiliittoon, jonka tehtäviin kuuluu muun muassa valvoa työelämään liittyvän lainsäädännön noudattamista, huolehtia ettei alan palkkaus jäisi Suomessa jälkeen suhteessa muihin aloihin sekä parantaa työelämän laatua. Muun muassa palkansaajan työaika perustuu Suomessa työaikalakiin ja yleissitovissa työehtosopimuksissa sovittuihin kyseistä alaa koskeviin ehtoihin. 
Palkansaajien tutkimuslaitos on ammattijärjestöjen rahoittama taloudellinen tutkimuslaitos.
==Katso myös==
*Työsopimus
*Työehtosopimus
*Työttömyyskassa
== Lähteet ==
Luokka:Työ
Palkansaajien tutkimuslaitos

Palkansaajien tutkimuslaitos (, ) (PT) on vuonna 1971 perustettu voittoa tavoittelematon taloustieteellinen tutkimuslaitos, jonka pysyvästä rahoituksesta vastaavat Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK, STTK ja Akava. Se tekee soveltavaa taloustieteellistä tutkimusta ja laatii suhdanne-ennusteita. Laitos sijaitsee Helsingin Hakaniemessä.
Vuoteen 1993 asti laitoksen nimi oli Työväen Taloudellinen Tutkimuslaitos (TTT), joka oli perustettu vuonna 1971 jatkamaan Kansan Markkinatutkimuslaitoksen (KAMALA, perustettu 1951) toimintaa. 
Vuonna 2016 tutkimuslaitoksessa työskentelee 14 taloustieteen tutkijaa. Sen keskeiset tutkimusalueet ovat työmarkkinat, julkinen sektori sekä makrotalous ja talouspolitiikka. Se julkaisee Työpapereita-, Tutkimuksia- ja Raportteja-tutkimussarjoja. Lisäksi laitos julkaisee neljä kertaa vuodessa ilmestyvää Talous & Yhteiskunta –lehteä.Talous & Yhteiskunta -lehti Viitattu 18.3.2017 PT:n toimintaa rahoittaa kannatusyhdistys, johon kuuluvat kaikki Suomen ammatilliset keskusjärjestöt jäsenliittoineen.
Vuosina 2006-2010 PT:n johdossa toimi Jaakko Kiander, joka siirtyi Ilmarisen johtajaksi. Hän työskenteli aikaisemmin Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen tutkimusprofessorina. PT:n edeltävä johtaja oli vuodesta 1991 tehtävää hoitanut Jukka Pekkarinen, joka siirtyi valtiovarainministeriön kansantalousosaston päälliköksi.
Vuodesta 2011 lähtien PT:tä on johtanut Seija Ilmakunnas, joka siirtyi tehtävään Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen VATT:n ylijohtajan paikalta. Nykyisen johtajan kausi on kolmivuotinen.
Vaikka PT, samoin kuin Elinkeinoelämän tutkimuslaitos (ETLA), Elinkeinoelämän valtuuskunta (EVA) tai Pellervon taloustutkimus (PTT) pyrkivät tutkimustoiminnassaan sitoutumattomuuteen, on niiden toiminnassa myös poliittisia vivahteita.
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
* Palkansaajien tutkimuslaitoksen kotisivu
Luokka:Suomen tutkimuslaitokset
Luokka:Taloudelliset tutkimuslaitokset
Palle

Palle tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:
* Palle, sanoittaja Reino Palmrothin käyttämä nimimerkki
* Palle Sørensen, Tanskan pitkäaikaisin elinkautisvanki
* palleköli, aluksen osa, laivatekninen käsite
* Palle Ramstedt, Pirkka-Pekka Peteliuksen luoma hahmo Velipuolikuu-sketsiohjelmasta.
Palometsä

Palometsä on Salon kaupunginosa, joka rajoittuu seututiehen 110, Uskelanjokeen ja puistoalueeseen.Salon kaupungin kartta, johon on merkitty kaupunginosien rajat ja numerot; lisäksi erillinen luettelo kaupunginosien nimistä Alueella on iso asuntoalue sekä päiväkoti.
Palometsän ja Mahlakankareen väliin on varattu tila Salon itäisen ohikulkutien linjaukselle.
==Lähteet==
Luokka:Salon kaupunginosat
Palovakuutus

Palovakuutus on vakuutustoimen haara, jonka tarkoituksena on tulipalon tai siihen verrattavan tapahtuman omaisuudelle tuottaman taloudellisen vahingon korvaaminen. Kuuluu nykyisin vahinkovakuutuksen piiriin, joka puolestaan jakautuu kiinteistö- ja irtaimistovakuutukseen. Nykyisin palovakuutus yleensä sisältyy muun muassa kotivakuutukseen. Tietojätti 2000→Palovakuutus. Gummerus 1999. ISBN 951-20-5809-x
==Historia==
Jo Maunu Eerikinpojan säätämässä laissa 1347 oli määräyksiä paloavusta, joita sovellettiin Suomessa aina vuoteen 1908 asti.
Ensimmäinen Suomen palovakuutusyritys oli 1816 Turussa perustettu Suomen palovakuutuskonttori, joka kuitenkin taloudellisesti kaatui Turun palossa 1827.
 
Muita Suomen vanhimpia palovakuutusyhtiöitä olivat Kaupunkien keskinäinen palovakuutusyhtiö, Suomen yleinen paloapuyhtiö eli myöhemmin Tarmo (per. 1832-1971) ja Suomen maalaisten keskinäinen paloapuyhtiö (per. 1857).
Keskinäinen vakuutusyhtiö Tarmo fuusioitui vakuutusyhtiö Sammon kanssa 1971. Suomen maalaisten paloapuyhtiö fuusioitui puolestaan vakuutusyhtiö Auran kanssa. Teollisuuden vakuuttaminen hoidettiin ensin Suomessa sijainneiden ulkomaisten yhtiöiden Suomeen perustamien sivukonttoreiden kautta, kunnes Suomen Sahanomistajien paloapuyhtiö Saha-Palo perustettiin ja Teollisuuden harjoittajien keskinäinen palovakuutusyhtiö 1902, yhtiöt fuusioituivat myöhemmin, jolloin syntyi Teollisuusvakuutus. 
Vuonna 1950 Suomessa oli 31 palovakuutustoimintaa harjoittavaa yhtiötä ja 275 paikallista palovakuutusyhdistystä. Suurimmat yhtiöt olivat Teollisuuspalo, Pohjola, Sampo, Saha-Palo, Fennia, Kaupunkien yleinen ja Tarmo.Pieni tietosanakirja III→Palovakuutus. Otava 1951Pikkujättiläinen cd→Palovakuutus ISBN 951-0-24021-4
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Palovakuutukset (Arkistolaitoksen Portti-käyttäjäpalvelu)
Luokka:Vakuutukset
Palsternakka

Palsternakka (Pastinaca sativa) on kaksivuotinen sarjakukkaiskasvi, jonka ensimmäisenä vuonna kasvattamaa juurta käytetään juureksena.Biolan 
== Levinneisyys ==
Suomessa palsternakka on viljelyskarkulainen ja tulokas. Se kasvaa luonnossa vakiintuneena paikoitellen Etelä-Suomessa, varsinkin kaupunkialueilla, esimerkiksi teiden varsilla jopa melko yleisenä. Muuallakin Etelä- ja Keski-Suomessa sitä tavataan satunnaisesti.
Kasvi on alkujaan euraasialainen laji, mutta se on levinnyt viljelykarkulaisena myös Yhdysvaltoihin, missä sitä pidetään haitallisena tulokaslajina.Invasive Species: Wild Parsnip
== Juures ==
Juureksena palsternakka muistuttaa porkkanaa mutta on vaaleampi ja voimakkaamman makuinen. Palsternakkaa on syöty Euraasiassa jo muinaisista ajoista lähtien. Sitä voidaan keittää, paistaa tai käyttää muhennoksissa, keitoissa ja laatikoissa.
Palsternakkaa ei viljellä lämpimillä seuduilla, koska routa on tarpeellista maun kehittymiseksi. Mullan tulee olla hiekkaista ja savimaista, jotta juuret kasvavat suuriksi. Sopimattomassa mullassa ne jäävät lyhyiksi ja haaraisiksi. Palsternakan siemenet voidaan kylvää varhaiskeväällä, kun maa on sulanut kylliksi. Sadonkorjuu voidaan aloittaa myöhään syksyllä, heti ensimmäisten pakkasten jälkeen. Joka vuosi kannattaa käyttää uusia siemeniä, koska varastointi heikentää niiden kasvukykyä merkittävästi.
Palsternakassa on enemmän mineraaleja ja useampia vitamiineja kuin sen lähisukulaisessa porkkanassa; kuitenkin A-vitamiinin esiastetta β-karoteenia on porkkanassa moninkertaisesti enemmän. Palsternakassa on erityisen paljon kaliumia, jopa 600 mg verran sataa grammaa kohden. Se sisältää myös runsaasti ravintokuitua. 100 grammaa palsternakkaa sisältää 230 kJ (55 kcal) energiaa.
Joillekin kasvi aiheuttaa allergisen reaktion. Palsternakan lehdet saattavat myös ärsyttää ihoa, jos niistä irtoava neste osuu iholle yhdessä auringonvalon kanssa.
== Ravintosisältö per 100 g ==
* Energiaa 313,8 kJ/75 kcal
* Proteiinia 1,2 g
* Hiilihydraattia 17,99 g
** josta sokeria 4,8 g
* Rasvaa 0,3 g
** tyydyttyneitä rasvahappoja 0,05 g
** kertatyydyttämättömiä rasvahappoja 0,112 g
** monityydyttämättömiä rasvahappoja 0,047 g
* Ravintokuitua 4,9 g
* Natriumia 10 mg
* Kaliumia 375 mg
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla == 
*Kasviatlas: Palsternakan levinneisyys Suomessa villiintyneenä
*Palsternakka - Vuoden Vihannes 2004 Kasvitieto, Kotimaiset kasvikset
* Yle Olotila: Palsternakkapyreen resepti
Luokka:Sarjakukkaiskasvit
Luokka:Viljeltävät ravintokasvit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Palvelu

Palvelu tarkoittaa taloustieteessä aineettoman hyödykkeen tuotantoa asiakkaalle.
== Palvelun määritelmä ==
Palvelut määritellään yleensä suhteessa konkreettisiin hyödykkeisiin, jolloin niillä voidaan nähdä olevan seuraavat neljä erityispiirrettä:
* Palvelut ovat ainakin osaksi aineettomia.
* Palvelut ovat prosesseja tai toimintasarjoja.
* Palvelut kulutetaan (tai koetaan) samanaikaisesti kun niitä tuotetaan.
* Käyttäessään palveluja asiakas itse osallistuu palvelutapahtuman tuottamiseen.
== Palvelutuotanto ==
Palveluja tuottavat sekä yksityiset yritykset että julkisyhteisöt. Yritykset tuottavat palveluja joko kuluttajille tai toisille yrityksille. Julkisia palveluja taas ovat esimerkiksi terveyskeskuksen, sairaalan, koulun, kirjaston, päiväkodin, poliisin ja tuomioistuimen palvelut. Myös koneet voivat tuottaa palveluja, kuten telepalveluja.
Palvelun tuottamiseen tarvitaan yleensä tuotantovälineitä, joista tärkein on työvoima. Palveluala on työvoimavaltainen.
== Palvelut tietokoneissa ==
Tietokoneissa esimerkiksi WWW-palvelinta kutsutaan verkkopalveluksi (network service).
==Katso myös==
*Tuote
== Aiheesta muualla ==
* Myyjän vastuu palvelun virheestä (KKV)
== Lähteitä ==
* 
Luokka:Taloustiede
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Palveluntarjoaja

Palveluntarjoaja on entiteetti joka välittää palveluja toisiin kokonaisuuksiin. Se yleensä viittaa liiketoimintaan joka toimittaa tilausmaksuja ja web palveluja yksityisille tai liikeharjoittajille. Palvelut voivat sisältää mm. Internet pääsyn, Mobiiliverkko-operaattorin sekä web-sovellus hostauksen. Termi on useimmin sovellettu kommunikaatiopalveluihin kuin muihin palvelusektoreihin.
==Palveluntarjoaja tyyppejä==
*()
*()
*Internet-palveluntarjoaja ()
*()
*()
*()
*()
Luokka:Internet
Palvelutasosopimus

Palvelutasosopimus eli SLA (Service Level Agreement) on asiakkaan ja palveluntarjoajan välinen sopimus, jossa määritellään palvelulle tietyt vaatimustasot. Sitä mitataan erityyppisillä mittareilla ja palvelutason alittamisesta seuraa yhteisesti sovittu sanktio.Service Level Agreement (SLA). (2012). In L. J. Fundukian (Ed.), Gale Encyclopedia of E-Commerce (2nd ed., Vol. 2, pp. 662-663). Gale. Gale Books, viitattu 1.5.2022.
==Lähteet==
Luokka:Kuluttajansuoja
PanOULU

panOULU on Oulun kaupungin, Oulun yliopiston, Oulun seudun ammattikorkeakoulun ja Oulun Puhelin Oyj:n tarjoama, WLAN-teknologiaan perustuva, langaton ja kaikille käyttäjille avoin ja maksuton Internet-verkko. Internet-yhteys panOULUn kautta ei vaadi rekisteröitymistä eikä sisäänkirjautumista. Päätelaitteiksi käyvät tietokoneet, tabletit ja matkapuhelimet, joissa on WLAN-valmius.
==Laajuus==
Oulun kaupunki ryhtyi rakentamaan kaikille avointa, langatonta Internet-yhteyttä kaupungin 400-vuotisjuhlien kunniaksi. panOULU -verkon pohjana oli Oulun yliopiston, mobiilipalveluiden tutkimusprojektia varten jo vuonna 2003 asennettu, langaton lähiverkko, joka kattoi Oulun ydinkeskustan (SmartRotuaari) ja Linnanmaan kampuksen
(SmartCampus). Yliopiston tietotekniikan osaston MediaTeam Oulu -tutkimusryhmä vastasi myös panOULUn teknologian kehittämisestä ja ylläpidosta. 
panOULU oli vuonna 2005 potentiaaliselta käyttäjämäärältään ja kuuluvuusalueen laajuudeltaan Suomen laajin julkinen langaton verkko ja oli sitä edelleen vuonna 2010.
panOULU toimii Oulun keskustan alueella, yliopiston ja OAMK:n kampuksilla sekä useissa julkisissa rakennuksissa, kuten kaupunginkirjastossa, Raksilan jäähallissa, Nallikarin leirintäalueella, sekä useissa asukastuvissa ja nuorisotaloissa. Lisäksi panOULU kuuluu muun muassa Hailuotoon liikennöivillä Merisilta- ja Meriluoto-lautoilla, muutamissa paikallisliikenteen linja-autoissa, Kajaanissa Oulun yliopiston kampuksilla sekä Kokkolassa Chydenius-instituutissa.
Vuosien 2006–2007 aikana kaupunki laajensi verkkoa yli 400 tukiasemalla. Huhtikuussa 2008 verkossa oli yli tuhat tukiasemaa.
panOULU toimii myös Oulun lentoasemalla. Kyseessä on ensimmäinen avoin ja maksuton WLAN-verkko Suomen lentoasemilla. 
panOULU-verkko laajeni 31. toukokuuta 2007 Ylikiiminkiin, jossa verkkoa voi käyttää keskustaajamassa, kirjastossa, Ylikiimingin koululla, terveyskeskuksessa ja kunnantalolla, jossa sijaitsee muun muassa nuorisotila.
Vuosina 2008–2009 panOULU-verkko oli tarkoitus laajentaa seudulliseksi. Vuonna 2010 siitä oli kehittymässä seudullinen kokonaisuus, joka kattoi reilusti yli tuhat tukiasemaa. Tulevaisuudessa verkon on tarkoitus kattaa ennen kaikkea julkiset tilat, kuten kaupungin laitokset, Rotuaari sekä yhteistyökumppanien, kuten yliopiston ja VTT:n, tilat.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*panOULU 
*TAITO Oulu 400 -ohjelma
*panOULU Facebookissa
*panOULU Twitterissä
Luokka:Suomen avoimet langattomat verkot
Luokka:Oulu
Luokka:Oulun yliopisto
Pandemia

Pandemia tarkoittaa maailmanlaajuisesti levinnyttä epidemiaa. Sana tulee kreikan sanoista pan ’kaikki’ ja demos ’ihmiset’.
Tauti ei välttämättä ole pandemia, vaikka siihen kuolisi paljon ihmisiä. Esimerkiksi syöpiin on kuollut erittäin paljon ihmisiä, mutta niitä ei katsota pandemiaksi, koska syöpä ei ole tarttuvaa paitsi poikkeustapauksissa (kts. klonaalisesti tarttuva syöpä). Toisaalta tartuntatautikaan ei välttämättä ole pandemia, ellei se ole levinnyt laajalle alueelle. Viimeisin pandemia on 11. maaliskuuta 2020 julistettu SARS-CoV-2-viruksen aiheuttama koronavirustauti COVID-19.
== Pandemian ehdot ==
Maailman terveysjärjestön mukaan pandemia voi syntyä, kun kolme ehtoa täyttyy:
* uusi tauti ilmaantuu
* taudin vaikuttava tekijä vaikuttaa ihmisiin aiheuttaen vakavaa sairautta
* taudin vaikuttava tekijä leviää helposti ja vahvistuu
Pandemioita ovat olleet esimerkiksi keskiajalla musta surma, 1800- ja 1900-luvuilla seitsemän pandemiaa aiheuttanut kolera ja vuosien 1918–1919 espanjantauti. 
Lintuinfluenssan pelättiin laajenevan pandemiaksi. Tämä olisi kuitenkin edellyttänyt viruksen muuntumista ilmateitse ihmisestä toiseen tarttuvaksi, eikä varmistettuja ihmisestä toiseen tapahtuneita tartuntoja raportoitu. Meksikossa keväällä 2009 havaitun lintuinfluenssan muunnoksen, sikainfluenssan, WHO julisti pandemiaksi 11. kesäkuuta 2009.World now at the start of 2009 influenza pandemic Viimeksi vuodenvaihteessa 2019-2020 Kiinassa alkunsa saanut koronaviruksen aiheuttama COVID-19 julistettiin pandemiaksi 11. maaliskuuta 2020. 
==WHO:n pandemia-asteikko== 
Maailman terveysjärjestö WHO käyttää kuusipykäläistä asteikkoa arvioidessaan eläinperäisten virustautien pandemiariskiä.Current WHO phase of pandemic alert
* Uhkataso 1: Eläinten virukset eivät aiheuta tartuntoja ihmisissä.
* Uhkataso 2: Tartunta ihmiseen vahvistettu. Mahdollinen pandemiauhka.
* Uhkataso 3: Influenssavirus aiheuttaa yksittäisiä sairastumisia ihmisissä. Rajoitettu tarttuvuus ihmisestä ihmiseen.
* Uhkataso 4: Tauti tarttuu todistetusti ihmisestä ihmiseen. Tauti leviää yhteisötasolle. Merkittävä pandemiariski.
* Uhkataso 5: Tauti tarttuu ihmisestä toiseen ainakin kahdessa maassa. Voimakas pandemian vaara.
* Uhkataso 6: Virus leviää etäällä olevaan maahan. Pandemia meneillään.
== Vakavuusasteikko ==
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* STM 2006 Kansallinen varautumissuunnitelma influenssapandemiaa varten
* STM:n pandemiavarautumisen raportti 2008
* Puolustusministeriön Yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisen strategia 2006
Luokka:Epidemiat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Panenteismi

Panenteismi ( (pân) "kaikki"; (en) "jossakin, -ssa"; ja (theós) "jumala"; "kaikki-Jumalassa" t. "Jumala-kaikessa") on teologinen näkökanta Jumalan ja kaikkeuden välisestä suhteesta. Se ei ole sama asia kuin panteismi. Panenteismi voidaan jakaa kahteen päälajiin, jotka voidaan tässä nimittää pan-enteismiksi ja panen-teismiksi.
Pan-enteismi on näkökanta, jonka mukaan Jumala on kaikessa. Kaikki ei itsessään ole osa Jumalaa, joka puolestaan on transsendentti suhteessa maailmaan. Jumala on luonut maailman, mutta maailma ei ole substantiaalisesti Jumala. Vaikka kaikki eli maailma onkin äärellinen, Jumala on ääretön ja näin ollen on läsnä myös maailmassa. Tämä näkökanta on mm. ortodoksien opetuksessa. 
Panen-teismi - kaikki on Jumalassa - puolestaan tarkoittaa katsantokantaa, jonka mukaan kaikki on substantiaalisesti osa Jumalaa, mutta Jumala itsessään on suurempi kuin äärellinen maailma.
== Kuuluisia panenteisteja == 
* Kurt Gödel
* G. W. F. Hegel
* Karl Krause
* Jürgen Moltmann
* Friedrich von Schelling
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Teologia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pankkikortti

Pankkikortti (myös käteiskortti tai debit-kortti) on muovista valmistettu maksukortti ja käteiseen verrattava maksuväline. Pankkikortilla voi tavallisesti maksaa ostoksia ja nostaa rahaa pankkiautomaatista. Maksu peritään kortinhaltijan tililtä useimmiten muutamassa päivässä.
Monissa maissa, mm. Suomessa, käytettiin aiemmin kansallisia pankkikortteja. Kansalliset kortit eivät yleensä kelvanneet ulkomailla.
Kansainväliset Visa ja Mastercard Debit-kortit ovat nyttemmin käytännössä korvanneet kansalliset kortit monissa maissa.
Visa Electron ja Maestro ovat kansainvälisiä reaaliaikavarmenteisia pankkikortteja eli ns. online-kortteja. Niitä käytettäessä katevarmennus on pakollinen.
==Veloitus ja katevarmennus==
Pankkikortti eroaa luottokortista siten, että pankkikorttiin ei sisälly maksuaikaa tai luottoa. Pankkikortilla tehdyt maksut peritään kortin omistajan pankkitililtä usein muutaman päivän viiveellä. Viiveen takia tilin ylitys on mahdollista, vaikka se ei ole korttiehtojen mukaan sallittua.
Tilin ylitys estyy, jos maksettaessa suoritetaan katevarmennus. Siinä pankkitilin saldo tarkistetaan ja tililtä varataan ostosta vastaava rahasumma. Varsinainen veloitus voi tapahtua vasta myöhemmin. Katevarmennus on pakollinen ns. online-korteilla maksettaessa. Debit-korteilla katevarmennus on mahdollinen. Kansallisen pankkikortin kanssa maksettaessa varmennusta ei tavallisesti suoritettu.
==Suomalaiset pankkikortit==
Kansallisten pankkikorttien käyttö aloitettiin Suomessa 1970-luvun loppupuolella. Kortit yleistyivät voimakkaasti 1980-luvulla.
Aluksi pankkikorteissa oli vain osto-ominaisuus. 1980-luvulla niihin lisättiin mahdollisuus nostaa seteleitä pankkiautomaateista. Aiemmin pankkikorteissa oli kortinhaltijan valokuva, mutta siitä luovuttiin.http://newsroom.nordea.com/fi/2012/04/30/muistatko-taman-pankkikortti-eilen-ja-tanaan/ Nordea: Muistatko tämän? Pankkikortti eilen ja tänään. 30.04.2012
== Katso myös ==
*Luottokortti
== Lähteet ==
Luokka:Maksukortit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pankkivirkailija

Pankkivirkailija tai pankkitoimihenkilö on henkilö joka työskentelee pankkikonttorin tiskillä. Tehtäviä ovat
muun muassa tilien avaamiset sekä panot ja nostot. Työpaikkoja ovat pankkien konttorit ja työssä
käytetään pankin tietojärjestelmään yhdistettyä näyttöpäätettä.
Luokka:Talousalan ammatit
Luokka:Pankkitoimi
Pankreatikoduodenektomia

Pankreatikoduodenektomia on tyypillisimmin haimasyövän hoidossa käytettävä leikkaus.NCBI: PMC: Pancreaticoduodenectomy Se tunnetaan myös Whipplen leikkauksena, ja siinä potilaalta poistetaan haiman pää sekä pohjukaissuoli.Terveysportti: Kroonisen haimatulehduksen komplikaatioiden endoskooppinen hoito Ensi kertaa se toteutettiin vuonna 1909, mutta se sai laajempaa käyttöä periampullaarikarsinoomien hoidossa vasta Whipplen ja kumppanien raportin ansiosta 1930-luvulla. Leikkaukseen kuitenkin liittyi pitkään noin 25 % kuolleisuus, ja haimasyöpää sairastaneiden viisivuotiseloonjääminen toimenpiteen jälkeen oli alle 5 %. 1980-luvulta alkaen tulokset ovat selkeästi parantuneet, ja leikkauksen jälkeisen sairaalakuolleisuuden on raportoitu toistuvasti olevan alle 3 %. Haiman adenokarsinoomaa sairastavien potilaiden viisivuotisselviytyminen Whipplen leikkauksen jälkeen on nykyisin noin 20 %, ja jos syöpää ei ole imusolmukkeissa, se saattaa olla jopa 40 %. Jos taudin hoidossa käytetään pelkkää kemoterapiaa, on viisivuotisselviytyminen alle 5 %.USC Department of Surgery: Whipple operation/surgery
Pankreatikoduodenektomiaa käytetään nykyisin myös esimerkiksi kroonisen haimatulehduksen ja hyvänlaatuisten kasvainten hoidossa.
== Lähteet ==
Luokka:Poistoleikkaukset
Luokka:Onkologia
Panteismi

Panteismi (kreikan pan, ’kaikki’ ja theos, ’jumala’) on näkemys, jonka mukaan kaikkeus eli luonto on sama kuin Jumala.Iso sivistyssanakirja, WSOY 2008, s. 238. Panteisti ei usko useisiin persoonallisiin jumaliin vaan yhteen Jumalaan, joka on maailmankaikkeus ja sen aine, voimat ja luonnonlait. Panteismissa Jumalan ajatellaan olevan persoonaton ja ääretön, eikä jumalan lisäksi voi olla muuta todellisuutta.
Panteistisia ajatuksia esiintyy esimerkiksi hindulaisuuden Advaita Vedanta -koulukunnassa, joissain kabbalistisen juutalaisuuden suuntauksissa, kelttiläisessä henkisyydessä ja suufimystiikassa. Länsimaisen filosofian historiassa on ollut useita panteistisesti ajatelleita filosofeja. Panteistisia käsityksiä ovat kannattaneet esimerkiksi Giordano Bruno, Baruch Spinoza, Johann Wolfgang von Goethe, Friedrich von Schelling, Charles S. Peirce, William James, Ernst Haeckel ja Henri Bergson. Myös populaarikulttuurissa käsitellään joskus panteistisia teemoja, kuten elokuvissa Tähtien sota, Avatar ja Leijonakuningas. 
Panteismista kirjoitti ensimmäisenä irlantilainen filosofi John Toland kirjassaan Socinianism Truly Stated (1705). Hän käytti adjektiivia ’panteistinen’, ja neljä vuotta myöhemmin eräs toinen kirjoittaja käytti ensi kertaa termiä ’panteismi’.
== Katso myös ==
* Animismi
* Luonnonuskonto
* Mystiikka
* Panenteismi
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Pantheon (jumalluettelo)

Pantheon tai pantheoni (harv.) merkitsee mytologian jumalhahmojen kollektiivia. Esimerkkeinä voidaan mainita muun muassa olympolainen pantheon ja Mikael Agricolan muodostama muinaisten suomalaisten jumalien luettelo. 
Kuvaannollisessa mielessä sanaa käytetään myös kuvaamaan alallaan erityisen ansioituneita ihmisiä tai jonkin taiteenlajin huippusaavutuksia ("musiikin pantheon"). Tosin nämä merkitykset ovat käytöltään yleisempiä englannin kielessä kuin suomessa.
Luokka:Mytologia