nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Hallitus (politiikka)

Politiikan käsitteistössä hallitus tarkoittaa pääministeristä ja muista ministereistä koostuvaa valtioneuvostoa. Joissakin yhteyksissä hallituksen käsitteeseen sisältyy valtioneuvoston lisäksi myös presidentti. 
Hallitus on toimeenpanovaltaa käyttävä hallinnon osa. Parlamentarismissa valtioneuvoston jäsenten on nautittava eduskunnan luottamusta. http://mot.kielikone.fi/mot/valter/netmot.exe?UI=fiva2&height=162
:"Hallitusvaltaa käyttävät tasavallan presidentti sekä valtioneuvosto, jonka jäsenten tulee nauttia eduskunnan luottamusta." (Suomen perustuslaki, 3§)
== Kaksipuoluejärjestelmän hallitus ==
Kaksipuoluejärjestelmään voi kuulua olennaisena osana se, että kummallakin puolueella on tietyn ministeriön hallinnonalaan keskittyvät henkilönsä, joita voidaan kutsua esimerkiksi kabinettiministereiksi, mutta oppositiopuolueen kabinetti kulkee nimellä varjohallitus, ja vastaavasti kaikkien kabinettiministerien tehtävänimikkeiden eteen liitetään "varjo-" etuliite. Käytännössä tämä tarkoittaa, että kaksipuoluejärjestelmässä, missä oppositiopuolue voi täysin korvata hallituspuolueen hallituksessa vaalien jälkeen, on jo ennen mahdollista vaihdosta oppositiopuolueen piiristä katsottu valmiiksi sopiva ministeriehdokas.
Yleensä monarkistisissa tai parlamentaarisissa kaksipuoluejärjestelmissä pääministerin rooli korostuu, koska valtiokäytännön mukaisesti usein seremoniallisella valtionpäämiehellä on vähän päivänpoliittista valtaa.
== Monipuoluejärjestelmän hallitus ==
Monipuoluejärjestelmässä harvoin ylläpidetään jatkuvaa hallituskoneistoa kussakin puolueessa erikseen, koska puolueet joutuvat melkein aina muodostamaan hallituskoalition, jolloin kukin siihen kuuluva puolue saa vain osan ministerinsalkuista. Puolueiden keskinäiset voimasuhteet useimmiten vaikuttavat kohtalaisen merkittävästi siihen kuinka monta ja vaikutusvaltaista salkkua kukin puolue salkkujaossa saa.
== Yksipuoluejärjestelmän hallitus ==
Kun sekä kaksipuoluejärjestelmässä että monipuoluejärjestelmässä suurin merkitys on sillä mitkä puolueet menestyvät vaaleissa; yksipuoluejärjestelmässä olennaisinta on se miten eri suuntauksia edustavat henkilöt nousevat ja laskevat hallituskoneiston sisällä. Tämä on ainoa muutosvoima yksipuoluejärjestelmässä.
== Joitain hallitusministerinimikkeitä ==
* Pääministeri
* Asuntoministeri
* Kauppa- ja teollisuusministeri
* Kehitysyhteistyöministeri
* Kulttuuriministeri
* Liikenneministeri
* Maatalousministeri
* Opetusministeri
* Peruspalveluministeri
* Puolustusministeri
* Sisäministeri
* Sosiaaliministeri
* Terveysministeri
* Työministeri
* Ulkoasiainministeri
* Ulkomaankauppaministeri
* Valtiovarainministeri
* Ympäristöministeri
== Katso myös ==
* Valtioneuvosto
* Vähemmistöhallitus
* Virkamieshallitus/toimitusministeristö
* Enemmistöhallitus
* Suuri koalitio
* Sateenkaarihallitus
* Kokoomushallitus
* Sotilashallitus
== Lähteet ==
Hallitusneuvos

Hallitusneuvos () on Suomessa sekä virkanimike korkealle ministeriön virkamiehelle että valtiovallan myöntämä arvonimi.
__NOTOC__
== Hallitusneuvoksen virkanimi ==
Hallitusneuvokset ovat ministeriöiden toimistopäälliköitä tai muita yksikön johtajia. He toimivat myös valtioneuvoston esittelijöinä, jolloin he esittelevät ministeriöissä valmisteltuja asioita koko valtioneuvoston ratkaistavaksi. Hallitusneuvokselta edellytetään juristin tutkintoa.
Hallitusneuvosten esimiehinä toimivat yleensä ylijohtajan arvonimeä käyttävät osastopäälliköt. Alaisina heillä on muun muassa hallitussihteereitä, jotka myös ovat aina lakimiehiä.
== Hallitusneuvoksen arvonimi ==
==Katso myös==
* Hallintoneuvos
==Aiheesta muualla==
* 
Luokka:Valtionhallinto
Hallitusneuvos (arvonimi)

Hallitusneuvoksen nimi ja arvo on tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 7. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1935. Vuosien 1918–2013 aikana hallitusneuvoksen arvonimi on myönnetty kuudelle henkilölle. 
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	30.4.1935  	Esko Riekki 	Etsivän keskuspoliisin päällikkö 	Helsinki 	
 2. 	30.9.1938  	Max Dittmar 	esittelijäneuvos 	Helsinki 	
 3. 	12.10.1939 	Juhana Minni 	esittelijäneuvos 	Helsinki 	
 4. 	12.5.1972  	Matti Rautapää 	vanhempi hallitussihteeri 	Helsinki 	
 5. 	6.12.1980  	Kyösti Jousimaa 	poliisiylitarkastaja 	Helsinki 	
 6. 	8.12.1989  	Olli Närvä 	osastopäällikkö, lainopin kand.  	Helsinki 	
== Katso myös ==
* Hallitusneuvos
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Hallitussääntö

Hallitussääntö on kaksiosaisen Lapuan lain järjestyksenpitoa koskeva osio. Lapuan lain alkuperäinen nimi on Hallitus Sääntö ja Kylän Asetus, Lapuan pitäjäsä, laitetut wuonna 1843.https://www.doria.fi/handle/10024/85709. Hallitussääntö on ainoastaan yhtä suurpitäjää koskeva paikallislaki, jossa on 15 pykälää. Hallitussääntö on kuvernööri C.O. Cronstedtin esittämä lisäys Lapuan kyläasetukseen, jonka Lapuan pitäjänkokous hyväksyi. Hallitussääntö ja kyläjärjestys on painettu Wolffin kirjapainossa Vaasassa 1844, jolloin se tuli voimaan. Kallio, Reino, Pohjanmaan suomenkielisten kylien oltermannihallinto. Jyväskylä 1982, s. 80–81.
==Lähteet==
Luokka:Suomen oikeushistoria
Halloumi

Halloumi tai halumi (, lausutaan ”hallumi”; ) on kova, Kyprokselta peräisin oleva lumenvalkoinen mintulla maustettu juusto. Perinteisesti sen valmistuksessa on käytetty lampaan- ja vuohenmaidon seosta, mutta markkinoilla on myös juustoja, jotka sisältävät lisäksi lehmänmaitoa.
==Historia==
Ensimmäiset maininnat halloumista historiallisissa lähteissä ovat vuodelta 1554, jolloin Florio Bustron kirjoitti Kyproksella olleista vuohista, sekä vuohen ja lampaanmaidon sekoituksesta valmistettavasta juustosta, johon hän viittasi nimellä calumi. Arkkipiispa Kyprianόs kirjoitti samaan tapaan juustosta vuonna 1778 mainiten myös, että suuria määriä juustoa vietiin ulkomaille.
==Valmistus ja piirteet==
Halloumi on valmistettu perinteisesti vuohenmaidon ja lampaanmaidon sekoituksesta. Sekoituksen suhdetta ei ole määritelty tarkasti. Aina maitoja ei sekoiteta, vaan niin vuohenmaitoa kuin lampaanmaitoakin voidaan käyttää halloumin valmistamiseen myös yksinään. Nykyisin maitoon saatetaan lisätä myös lehmänmaitoa, jota ei perintiesesti käytetty. Lehmänmaitoa on lisätty kysynnän kasvaessa, koska lampaan- ja vuohenmaitoa on saatavilla rajallisemmin. Halloumia valmistettaessa siihen lisätään maidon lisäksi juoksutetta, suolaa ja minttua. Minttu mielletään nykyisin olennaiseksi osaksi juuston makua, mutta alun perin sitä lisättiin juustoon ennemminkin sen antibakteerisen vaikutuksen takia. Juustoa kypsytetään vähintään 40 päivää.
Valmis halloumi on väriltään valkoista tai kellertävää. Juustolla ei ole kuorta ja rakenteeltaan se on puolikovaa. Sen makua on kuvailtu miedoksi. Juusto sopii tarjoiltavaksi useilla eri tavoilla, mikä on osaltaan vaikuttanut myös sen menestykseen.
Kyproksella halloumin valmistamisen sääntelystä vastaava taho on Cyprus Organisation for Standardisation eli CYS. Vuonna 2015 Kyproksella tuotettiin 19 000 tonnia halloumijuustoa, jonka valtaosa tai noin 15 000 tonnia päätyi vientiin. Pääasialliset vientikohteet sijaitsevat Euroopassa ja Lähi-Idässä. Juuston kysyntä on ollut huomattavassa kasvussa. Kyproksella on pelätty, että tuotanto ei kykene pysymään kasvavan kysynnän perässä. Korkea kysyntä on myös johtanut halloumia jäljittelevien ja halloumina virheellisesti myytävien tuotteiden valmistukseen Kyproksen ulkopuolella. Juustoa valmistetaan perinteisesti sekä Kyproksen kreikkalaisella että turkkilaisella puolella. Euroopan unioni on suunnitellut halloumin nimisuojausta vain kyproslaisille tuotteille, mutta neuvottelut ovat kytköksissä Kyproksen yhdistymisneuvotteluihin. Muissa maissa valmistettuja hallouminkaltaisia juustoja myydään esimerkiksi nimellä ”grillijuusto”.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Kreikkalaiset juustot
Luokka:Kypros
Luokka:Lähi-idän keittiö
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Halu

Halu on psykologinen tila ihmisillä ja monilla muilla eläimillä, jossa niillä on toiveajatus jonkin asiaintilan muuttumisesta.
Filosofiassa halut on jaettu ensimmäisen ja toisen asteen haluihin. Ensimmäinen asteen halu on jonkin asian haluaminen, ja toisen asteen halu on tämän haluamisen haluaminen. Esimerkiksi jos joku haluaa tupakkaa, on mahdollista, että henkilö joko haluaa tai ei halua haluta tupakkaa.
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Tunteet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Hamartooma

Hamartooma on oikealla paikallaan epätavallisen runsaina esiintyvistä soluista koostuva kasvaimen kaltainen muodostumaTohtori.fi, joka saattaa esiintyä esimerkiksi keuhkoissa. Keuhkohamartoomia on 75 % hyvänlaatuisista keuhkokasvaimista.Hamartoma, Lung: eMedicine Radiology Hypotalamuksen hamartooma on harvinainen hyvänlaatuinen mutta yleensä vaikeasti poistettava aivokasvain, joka mahdollisesti voi kehittyä raskauden kuudennella tai seitsemännellä viikolla.What is a "Hypothalamic Hamartoma"? Hypotalamuksen hamartooma voi liittyä Pallister–Hallin oireyhtymään.Genetics Home Reference: Pallister-Hall syndrome
Pahanlaatuisen kasvaimen kehittyminen hamartoomasta on harvinaista.GASTROLAB Maha-Suoli-Sanakirja Perinnölliseen Cowdenin oireyhtymään liittyvät useat hamartoomat ja kohonnut syöpäriski.Children's Hospital Boston: HamartomaCowdenin tauti – Kehitysvammahuollon tietopankki Hamartoomia liittyy myös tuberoosiskleroosiin.Tuberoosiskleroosi (TSC) – Väestöliitto
== Lähteet ==
Luokka:Sairaudet
Haminalahden kartano

Haminalahden kartano on Kuopiossa Haminalahden kylässä sijaitseva kartano.
Kartanon eli hovin omisti 1759–1910 von Wright -aatelissuku, joka muistettaneen parhaiten kolmesta taidemaalariveljeksestä. Sitä ennen tila oli ollut Magnus Fredrik Tawastin hallussa, kunnes kapteeni Jonas Mauritz von Wright osti sen. Hänen pojanpoikiinsa kuuluneet taiteilijaveljekset Magnus, Wilhelm ja Ferdinand von Wright viettivät lapsuutensa Haminalahdessa. Nykyisin von Wrightien omistuksessa on enää alueella oleva Pirttisaari, jossa sijaitsee Viktor Julius von Wrightin vuonna 1910 rakennuttama huvila.
Itse kartanon hirsirunkoinen päärakennus rakennettiin von Wrightien aikana vuosina 1848–1850,"Kulttuuripolku von Wright-veljesten maisemiin". Kuopion kaupunki, 13.6.2007. Viitattu 25.6.2007) ja se edustaa Suomen kartanorakennusten joukossa kaikkein puhtainta suomalaista empiretyyliä. Se on suunniteltu taidemaalari, ornitologi ja konservaattori Magnus von Wrightin (1805–1868) ja hänen hyvän ystävänsä arkkitehti Carl Ludvig Engelin (1778–1840) yhteistyönä. Engelin osuus suunnittelussa näkyy konkreettisten tyylillisten ja rakenteellisten ominaisuuksien lisäksi myös siinä, kuinka rakennus on sijoitettu maisemaan. Se on asetettu loivasti joka suuntaan kaartuvan pelloista ja kartanon puutarhasta koostuvan mäen harjanteelle. Kartanon fasadi on pelloille päin. Rakennuksen taka- ja alapuolella avautuu taas näkymä Haminalahden avaralle ulapalle ja jylhälle Haminavuoren mäelle. Tällöin saadaan aikaan sama illusorinen vaikutelma, kuin Engelin suunnittelemassa Helsingin tuomiokirkossa (joka on sijoitettu keinotekoiselle mäelle avaran Senaatintorin yläpuolelle); rakennuksen volyymi ja koko näyttävät suuremmalta, kuin mitä se todellisuudessa on. Näin rakennuksella saadaan aikaan mahtipontinen ja ylevä vaikutelma, mihin myös kartanon kutsumanimi Haminalahden Hovi osaltaan perustuu.
Kartanon ostivat von Wrighteiltä kauppaneuvos Heikki Peura ja hänen vaimonsa Aina Peura, joiden tyttären Liisa Peuran avioiduttua jääkärieverstiluutnantti Aksel Woldemar Falkenbergin kanssa kartano siirtyi tämän suvulle. Nykyisin tila on jääkärieverstiluutnantti Falkenbergin pojan Eero Falkenbergin perillisten omistuksessa. Kartanoalue lähiympäristöineen on luokiteltu valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi ympäristöksi. Haminalahden Hovin kartanorakennus on suojeltu rakennuskaavassaan osayleiskaavassa ja yleisakaavassa.Länsiranta 13.12.1994/YM - Haminalahden Hovi sr Viitattu 26.01.2011.Pohjois-Savon muisti, Haminalahti
== Lähteet ==
Luokka:Kuopion kartanot
Hamming-koodi

Hamming-koodi on Richard Hammingin mukaan nimetty virheenkorjauskoodi.
Koodilla voidaan havaita ja korjata tiedonsiirrossa tapahtuva virhe. Olettaen että bittijonot 0000 ja 0011 ovat sallittuja arvoja ja lähettäessä 0000 tulee kahden bitin siirtovirhe 0011 tarvitaan koodausmenetelmä virheen havaitsemiseen. Käyttämällä seitsemää bittiä neljälle bitille (kolme tarkistusbittiä) voidaan yhden bitin virhe korjata ja käyttämällä kahdeksaa bittiä neljälle bitille (neljä tarkistusbittiä) voidaan kahden bitin virhe havaita.
== Lähteet ==
* 
=== Viitteet ===
Luokka:Koodausmenetelmät
Handu pumpulla

Handu pumpulla on vuonna 2005 tehty suomalainen 12-osainen televisiosarja, jossa stadin slangia puhuvat vanhakantaiset kaverukset Fjalle (Taneli Mäkelä) ja Veksi (Pirkka-Pekka Petelius) kulkevat Helsingissä ja joutuvat erilaisiin kommelluksiin. Sarja perustuu samojen tekijöiden Kaverille ei jätetä -sarjan jaksossa ”Mirri” esiintyneisiin hahmoihin. Sarjan jokaisessa jaksossa esiintyi joku sivuhahmo, joita esittivät muun muassa Tommi Korpela ja Rabbe Smedlund. Sarjassa nähtiin silloin tällöin myös kaksikon vaimot Brita ja Lissu. Sarjan ohjasi Mikko Kivinen, joka myös esiintyi yhdessä jaksossa.
Sarjan nimi on stadin slangia ja tarkoittaa yleiskielellä ”Käsi sydämellä”. Fjallen ja Veksin vakiintuneena lausahduksena sarjassa on ”Pitää olla fiksusti”, jota he sanovat täysin tuntemattomille ihmisille, kun he tekevät jotain, mikä ei ole viisasta. Kaksikko usein myös päivittelee maailmanmenoa toteamalla esimerkiksi: ”Toista se oli ennen. Silloin oltiin fiksusti.”
Nelonen on näyttänyt sarjaa vuosina 2005 ja 2008. Sarja oli tekstitetty suomeksi.
== Jaksot ==
Jakso	Nimi 	Ensiesitys
1. 	Stuidu 	18. tammikuuta 2005
2. 	Gratulis stuidarille	25. tammikuuta 2005
3. 	Itäkeskus 	1. helmikuuta 2005
4. 	Hotelli 	8. helmikuuta 2005
5. 	Högga 	15. helmikuuta 2005
6. 	Blumsterihandeli 	22. helmikuuta 2005
7. 	Bondella 	1. maaliskuuta 2005
8. 	Jortsut 	8. maaliskuuta 2005
9. 	Borsa handussa 	15. maaliskuuta 2005
10. 	Pormestari 	22. maaliskuuta 2005
11. 	Granu 	29. maaliskuuta 2005
12. 	Joulu 	25. joulukuuta 2005
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset televisiosarjat
Luokka:Suomalaiset komediasarjat
Luokka:2000-vuosikymmenen televisiosarjat
Hanna Nikkanen (juoksija)

Hanna Nikkanen (s. 14. maaliskuuta 1970) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen keskipitkien ja kestävyysmatkojen juoksija. Seuratasolla hän edusti HIFK-Friidrottia ja hänen valmentajanaan toimi Heikki Nikkanen. Kalevan kisoista Nikkanen saavutti vuonna 1993 kaksi mitalia; hopeaa 1 500 metrin juoksussa sekä pronssia 3 000 metrin juoksussa. Tämän lisäksi hän voitti henkilökohtaisina SM-mitaleina ulkoradoilta maantiejuoksusta hopeaa vuonna 1993 sekä pronssia vuonna 1995 15 kilometrin matkalta. Nikkanen oli myös viestijuoksun SM-kisoissa mukana voittamassa 4 x 800 metrin viestijuoksussa kultaa vuonna 1990 sekä hopeaa vuonna 1997. Sisäratojen SM-kilpailuista hän saavutti hopeaa 3 000 metrin juoksussa vuonna 1992. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1999 jälkeen.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset keskimatkojen juoksijat
Luokka:Suomalaiset kestävyysjuoksijat
Luokka:Vuonna 1970 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Hannele Koskinen

Hannele Koskinen (myös Antikainen) on entinen suomalainen taitoluistelija. Hän on vuoden 1978 Pohjoismaiden-mestari ja kaksinkertainen Suomen-mestari vuosilta 1973 ja 1978. Hän edusti Helsingin Taitoluisteluklubia.
Luokka:Suomalaiset taitoluistelijat
Luokka:Syntymävuosi puuttuu
Luokka:Elävät henkilöt
Hannu Koskivuori

Hannu Kalevi Koskivuori (6. tammikuuta 1922 Virolahti – 8. maaliskuuta 2000 Kotka) oli suomalainen yritys- ja urheilujohtaja, joka sai ensimmäisenä Suomessa liikuntaneuvoksen arvonimen, vuonna 1979. 
==Henkilöhistoria==
Koskivuoren vanhemmat olivat työnjohtaja, maanviljelijä Toivo Koskivuori ja Linnea Hellin Kivelä ja puoliso vuodesta 1950 Irene Meri Virta. Keskikoulun käynyt Koskivuori oli yritysjohtaja Haminassa vuodesta 1945. Veikkauksen palveluksessa aluejohtajana Kuopiossa hän toimi 1974–1987. Urheilujohtajana ja urheilun monissa luottamustehtävissä toiminut Koskivuori oli Suomen Hiihtoliiton puheenjohtajana vuodesta 1967 vuoteen 1985, jolloin hänet kutsuttiin liiton kunniapuheenjohtajaksi. Hän toimi myös Suomen olympiakomitean varapuheenjohtajana ja SVUL:n liittovaltuuston puheenjohtajana sekä hallituksen jäsenenä, samoin kuin Kansainvälisen hiihtoliiton luottamustehtävissä. Suomen talviolympiajoukkueen ylijohtajana Koskivuori toimi viisissä eri kisoissa. Hän oli Haminan kaupunginvaltuuston jäsen 1960–1974.Liikuntaneuvos Hannu Koskivuori kuollut. HS Urheilu, 9.3.2000. (Tilaajille, Viitattu 24.7.2020)Kuka kukin on 1990 (Aikalaiskirja). Helsinki: Otava, s. 470.Joviaali urheilujohtaja oli isähahmo. Entinen puheenjohtaja Hannu Koskivuori. HS Ihmiset, 10.3.2000. (Tilaajille, Viitattu 24.7.2020)
Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun suuren ansioristin Koskivuori sai 1987.Alppilajien kehno tilanne harmittaa yhä. HS Ihmiset, 5.1.1992. (Tilaajille, Viitattu 24.7.2020) Vuonna 1985 hän sai itse sai ensimmäisen Hannu Koskivuori -mitalin.
==Julkaisuja==
* Hiihtäjä. Suomen hiihtoliiton vuosikirja, 1967, 1968, 1969, 1970, 1971, 1972, 1973, 1982, 1984, Hannu Koskivuori, ym. (toim.)
* Vuokatin Urheiluopisto 25 vuotta, 1970, Hannu Koskivuori, ym. (toim.)
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* Kiveen hakatut: Hiihtovaikuttaja Hannu Koskivuori Yle Areena
Luokka:Suomalaiset urheilujohtajat
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Suomalaiset yrittäjät
Luokka:Haminan kaupunginvaltuutetut
Luokka:Vuonna 1922 syntyneet
Luokka:Vuonna 2000 kuolleet
Hans Haataja

Hans Valdemar Haataja (14. syyskuuta 1932 Helsinki – 26. joulukuuta 2012)Biography: Hans Haataja, The Swedish Film Database. Viitattu 4.4.2014. oli suomalainen elokuvaaja, käsikirjoittaja ja elokuvaohjaaja, joka erikoistui mainoselokuviin ja muihin lyhyisiin tilauselokuviin.
Hans Haataja tuli elokuva-alalle 1952 ja nousi Filmitalo-tuotantoyhtiössä Suomen ensimmäiseksi erityisesti mainoselokuvista tunnetuksi ohjaajaksi. Sieltä Haataja siirtyi osakkaaksi Filmi-Jattaan, jonka tytäryhtiö FJ-filmi tuotti Mikko Niskasen erinomaisesti menestyneen elokuvan Käpy selän alla (1966). Elokuvasta ansaitsemillaan tuotoilla Haataja ja Filmi-Jatan toimitusjohtajana toiminut Kyösti Varesvuo perustivat Crea-Filmi Varesvuo Haataja Oy:n, josta kehittyi Suomen suurimpiin kuulunut mainoselokuvien ja video-ohjelmien tuotantoyritysten ryhmä.Timo-Erkki Heino: Kilpailijat samassa tallissa, Kyösti Varesvuon yhtiöt ovat yhdessä vahvin tekijä suomalaisessa mainoselokuvassa, Journalisti 21/2003. Viitattu 4.4.2014.”Hans Haataja – Cannesin ainoa kultamitalisti”, teoksessa 
Vuonna 1966 Haatajan Suomen Pankkiyhdistykselle ohjaama, nuorille rahankäyttöä opastava lyhytelokuva Ensimmäinen tilipäivä sai parhaan lyhytelokuvan Jussi-palkinnon. Finnairin uutta New Yorkin reittiä mainostava ”Omena” voitti ensimmäisenä suomalaisena mainoselokuvana Kultaisen leijonan Cannesin mainosfestivaaleilla 1969. Sen Haataja suunnitteli yhdessä mainostoimisto SEKin Eero Kinnusen kanssa. Heidän yhteistyötään oli myös Seija Tynin esittämän Supertyttö-hahmon varaan rakentuva Shell-huoltamoiden kampanja ”Mieheni on Supermies” 1960-luvun puolessavälissä.
Haataja oli kolmas elokuvaneuvoksen arvonimen saajista.Ohjelmisto – Tampereen 30. kansainväliset elokuvajuhlat 8.–12. maaliskuuta 2000. TampereFilmFestival.fi. Viitattu 4.4.2014.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*
*Finnairin Omena-mainoselokuva vuodelta 1969
Luokka:Suomalaiset elokuvaohjaajat
Luokka:Suomalaiset elokuvaajat
Luokka:Suomalaiset elokuvakäsikirjoittajat
Luokka:Suomalaiset elokuvatuottajat
Luokka:Suomalaiset mainonnan suunnittelijat
Luokka:Vuonna 1932 syntyneet
Luokka:Vuonna 2012 kuolleet
Luokka:Mainoselokuvaohjaajat
Hansakallion koulu

Hansakallion koulu on alakoulu, joka sijaitsee Espoon Kauklahdessa. Koulussa tarjotaan perusopetusta 1–6-luokkalaisille. Koulussa on noin 550 oppilasta. Rehtori on Jarmo Jääskeläinen. 
Koulurakennus on Heikki ja Kaija Sirenin 1950-luvulla suunnittelema. Rakennusta peruskorjattiin ja laajennettiin 2009–2011.
== Lähteet ==
Luokka:Espoon peruskoulut
Hansjörg Kunze

Hansjörg Kunze (s. 28. joulukuuta 1959 Rostock) on saksalainen entinen kestävyysjuoksija.
Itä-Saksaa edustanut Kunze oli jo nuoruudessaan lahjakas juoksija. Hän pitää edelleen hallussaan alle 18-vuotiaiden Saksan ennätyksiä 2 000 metrin estejuoksussa (5.35,11), 3 000 metrin juoksussa (7.56,4) sekä 5 000 metrin juoksussa (14.20,2). Vuonna 1977 hän sijoittui kolmanneksi nuorten EM-kilpailuissa 3 000 metrin juoksussa. 1979 hän osallistui maailmancupiin, jossa sijoittui 5 000 metrillä neljänneksi. Moskovan olympialaisissa hän karsiutui 5 000 metrin välierissä.
Vuonna 1981 Kunze sijoittui 5 000 metrillä maailmancupissa toiseksi ja Eurooppa-cupissa kolmanneksi. Samana vuonna 9. syyskuuta hän juoksi Rietissä ajan 13.10,40, joka oli uusi Euroopan ennätys. Samassa juoksussa hän onnistui voittamaan kautta siihen asti hallinneen Kenian Henry Ronon. Vuonna 1983 Kunze sijoittui neljänneksi Eurooppa-cupin 5 000 metrillä sekä voitti pronssia Helsingin MM-kilpailuista. Rooman MM-kisoissa 1987 hän sijoittui jälleen 10 000 metrillä kolmanneksi. Seuraavana vuonna hän juoksi 2. heinäkuuta Oslossa ennätyksensä 10 000 metrillä ajalla 27.26,0. Soulin olympialaisissa hän voitti pronssia 5 000 metrillä sekä sijoittui 10 000 metrillä kuudenneksi.
Kunze voitti yhteensä 15 Itä-Saksan mestaruutta uransa aikana. Urheilu-uransa jälkeen hän on toiminut muun muassa urheilukommentaattorina sekä journalistina. Kunze on ollut naimisissa vuodesta 1981 lähtien. Hänellä on kaksi lasta.
== Aiheesta muualla ==
* Kunzen kotisivut
Luokka:Itäsaksalaiset kestävyysjuoksijat
Luokka:Itäsaksalaiset olympiamitalistit
Luokka:Vuonna 1959 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Hapenensaari

Hapenensaari (ven. Остров Солнечный) on saari Viipurinlahdessa ja entinen kylä entisen Viipurin maalaiskunnan alueella Venäjällä, Suomen luovuttamalla alueella. Hapenensaari sijaitsee Viipurinlahden länsiosassa Piispansaaren länsipuolella. Hapenensaaren kylä sijaitsi Viipurin maalaiskunnan länsiosassa ja se käsitti saaren lisäksi myös alueen mantereelta Karppilan ja Vahvaniemen kylien välistä. Kylä rajoittui pohjoisessa Vahvialan kuntaan ja etelässä Viipurin kaupunkiin kuuluneeseen Uuraan satama-alueeseen. 
Hapenensaaren kylässä oli 57 asukasta vuonna 1937. Kylä oli maatalousvaltainen. Vuonna 1937 kylässä oli 235 ha metsää, 42 ha peltoa ja 19 ha niittyä.Lakio 1982, s. 269 Kalastus oli tärkeä sivuelinkeino.
Hapenensaari oli kuulunut alun perin Tervajoen koulupiirin. Tervajoen kylä, jossa koulu sijaitsi, siirtyi vastaperustetun Vahvialan kunnan osaksi vuonna 1921, jolloin Viipurin maalaiskuntaan jääneestä koulupiirin osasta muodostettiin Karppilan koulupiiri, jonka koulu sijaitsi Karppilan kylässä.Kuujo 1982, s. 376 Vuonna 1930 perustettiin Piispansaaren kansakoulu, jonka alueeseen tuli kuulumaan muun muassa Hapenensaari.Kuujo 1982, s. 380 
==Historia==
Aivan talvisodan loppuvaiheessa taistelut ulottuivat Hapenensaaren alueelle, kun neuvostojoukot pääsivät ylittämään jäätyneen Viipurinlahden. Kylän väestö oli evakuoitu muualle Suomeen jo ennen tätä. Moskovan rauhassa 1940 Viipurin maalaiskunta Hapenensaari mukaan lukien siirtyi Neuvostoliitolle. Luovutetut alueet valloitettiin takaisin jatkosodassa 1941 ja kyläläiset pääsivät palaamaan koteihinsa. Uusi evakuointi oli kuitenkin edessä kesällä 1944.
==Lähteet==
*
===Viitteet===
Luokka:Viipurin maalaiskunnan kylät
Luokka:Viipurinlahden saaret
Harha

Harha voi tarkoittaa seuraavia:
* hallusinaatiota eli aistiharhaa
* illuusiota eli havaintoharhaa
* harhaluuloa eli ajatusharhaa
* tilastollisen estimaattorin harhaa
* tieteellisen tutkimuksen harhaa
* Taideyhdistys Harhaa, joka on joensuulainen taideyhdistys