nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Humanistiset tieteet

Humanistiset tieteet ovat ryhmä tieteitä, joita yhdistää kiinnostus ihmisen toiminnan eri puoliin. Humanistiset tieteet tutkivat kulttuuria ja ihmisten tuottamia erilaisia kulttuurisia tapoja, rakenteita, muotoja, tieteellisiä rakennelmia ja tapahtumakulkuja. Humanististen tieteiden tulosten avulla ihminen voi ymmärtää itsensä ja yhteisönsä kieltä, historiaa, taidetta, uskontoa ja inhimillisen kanssakäymisen eri muotoja (esimerkiksi viestintä, työelämä, vapaa-aika). Humanistiset tieteet saattavat auttaa ihmisyksilöä ymmärtämään hänen omia tekojaan ja pyrkimyksiään. Tieteiden lähestymistapa on usein geneettinen, eli miten jokin kulttuuri tai kulttuuri-ilmiö on muodostunut ihmisten ja ihmisryhmien tekojen ja kokemusten muovaamana. Esimerkiksi oppihistoria selvittelee muun muassa luonnontieteitä kulttuuri-ilmiönä, miten luonnontieteellinen tieto on kehittynyt ja muuttunut jonakin valittuna ajankohtana.
Humanistisen tutkimuksen kohteena voi olla kokonainen kulttuuri kielineen, historioineen ja tapoineen tai pelkästään yksi ainutkertainen tapahtuma, käsite, taideteos, esine tai esimerkiksi yksi yksilö, vaikkapa Albert Einstein. Humanistinen tutkimus käyttää lähes kaikkia tieteiden luomia metodeja tutkimuksissaan. Filosofi J. E. Salomaan mukaan jokaista humanistista tutkimusta varten on luotava oma lähestymistapansa. Humanistisista tieteistä on erkaantunut lukuisa määrä muita tieteitä. Esimerkiksi kansantaloustiede oli vielä 1900-luvun alussa osa taloushistoriaa.
Ainutlaatuisten kulttuurien ja tilanteiden tutkimus antaa myös mahdollisuuden ymmärtää suuria kokonaisuuksia: kielen rakenteet saattavat paljastua jotakin sijapäätettä tutkittaessa. 
Humanistisella tutkimuksella katsotaan lisäksi olevan yleissivistävä merkitys.
Akateemisessa maailmassa humanistiset tieteet ovat yksi kolmesta modernin länsimaisen tieteen osa-alueesta.
Suomalaisessa yliopistomaailmassa humanistisiin tieteisiin lasketaan kuuluviksi esimerkiksi:
*Arkeologia
*Folkloristiikka
*Fonetiikka
*Historia
*Kansatiede
*Kasvatustiede
*Kielitiede
*Kirjallisuustiede
*Kulttuuriantropologia
*Museologia
*Perinteentutkimus
*Puheviestintä
*Sukupuolentutkimus
*Taidehistoria
*Teologia
*Uskontotiede
== Katso myös ==
* Humanistiset yliopistotutkinnot
* Ihmistieteet
* Luonnontieteet
* Yhteiskuntatieteet
* Tekstuaalitieteet
== Kirjallisuutta ==
* 
* 
== Aiheesta muualla ==
* Agricola-Suomen humanistiverkko
*
Huoltokriisi

Huoltokriisi tarkoittaa hyödykkeiden puutetta, joka hankaloittaa talouden toimintaa.https://jyx.jyu.fi/dspace/bitstream/handle/123456789/10047/URN_NBN_fi_jyu-2006503.pdf?sequence=1 Esimerkiksi tuontipolttoaineiden tai muun energian tuonnin vaikeutuminen voi pitkittyes­sään synnyttää taloudellisen huoltokriisin, joka voi laajeta ja laukaista uhkia muilla aloilla. Nykyinen turvallisuuspoliittinen uhkakuva sisältää ei-sotilaallisena uhkana huoltokriisit.http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A4-1999-0005+0+DOC+XML+V0//FI 
== Katso myös ==
* Huoltovarmuus
== Lähteet ==
== Antsadata-kohde ==
Luokka:Yhteiskunta
Huoltovarmuus

Huoltovarmuus tarkoittaa kykyä selviytyä häiriötilanteissa ja kriisioloissa mahdollisimman vähin erityisjärjestelyin ja haitoin. Tällaista valmiutta luodaan etukäteen suunnittelemalla ja kartoittamalla mahdollisia riskejä ja niiden vaikutuksia sekä toteuttamalla tarpeellisiksi ja aiheellisiksi katsottuja toimenpiteitä.https://www.huoltovarmuuskeskus.fi/usein-kysyttya/
== Lähteet ==
== Katso myös ==
* Kotivara
Luokka:Yhteiskunta
Huomiohakuinen persoonallisuus

Huomiohakuinen persoonallisuus on persoonallisuushäiriö, jossa huomion hakeminen muokkaa henkilön käyttäytymistä eri tilanteissa.
==Diagnoosi==
Huomiohakuisen persoonallisuuden piirteitä ovat:
* suurieleinen, teatraalinen esiintyminen tai liioitteleva tunteiden ilmaiseminen
* alttius vaikutteille (yksilö on herkästi muiden johdateltavissa tai antaa olosuhteiden vaikuttaa päätöksiinsä)
* pinnallinen ja epävakaa tunne-elämä
* jatkuva sellaisen toiminnan ja jännityksen etsintä, missä henkilö on huomion keskipisteenä
* epäasianmukainen viettelevyys joko ulkonäön tai käytöksen tasolla
* liiallinen huoli omasta ulkoisesta viehätysvoimasta
Henkilö voidaan diagnosoida huomiohakuisesta persoonallisuudesta kärsiväksi, jos hänellä on neljä edeltävistä piirteistä ja hänen käyttäytymisensä täyttää persoonallisuushäiriön yleiset kriteerit.
Piirteet, jotka vahvistavat diagnoosia mutta eivät ole sen asettamisen kannalta välttämättömiä:
* itsekeskeisyys
* nautinnonhaluisuus
* jatkuva arvostuksen odottaminen
* toisten ihmisten tarpeiden laiminlyöminen
* herkkä loukkaantuminen
* jatkuva manipulatiivinen käytös
==Hoito==
Huomiohakuista persoonallisuutta hoidetaan psykoterapialla. Luottamuksellinen hoitosuhde on tärkeää hoidossa. Kuten muissakin persoonallisuushäiriöissä, pinttyneet tavat voivat keventyä iän myötä.
==Lähteet==
*http://www.terveyskirjasto.fi/terveyskirjasto/tk.koti?p_artikkeli=dlk00407
*https://www.mielenterveystalo.fi/aikuiset/Tietopankki/Diagnoosi-tietohaku/F60-69/F60/Pages/F604.aspx
*http://www.julkari.fi/bitstream/handle/10024/90815/URN_ISBN_978-952-245-549-9.pdf?sequence=1 (s. 243)
Luokka:Persoonallisuushäiriöt
Hurskas kurjuus

Hurskas kurjuus on Frans Emil Sillanpään vuonna 1919 kirjoittama romaani, jonka aiheena on vuonna 1918 käyty Suomen sisällissota. 
Romaani kertoo Juha Toivolan, yksinkertaisen mutta hyväntahtoisen köyhän torpparin elämäntarinan. Koko elämänsä nöyrästi raatanut Toivola päätyy sisällissodan aikana punakaartiin ja sodan jälkeen valkoiset teloittavat hänet, vaikka hän ei ole todellisuudessa tehnyt mitään pahaa.
Kirjaa ei uskallettu julkaista heti sodan jälkimainingeissa, vaan se julkaistiin vasta vuoden 1919 helmikuussa. Hurskas kurjuus sai sisällissodan molemmilta osapuolilta kritiikkiä. Valkoiset oli toisaalta kuvattu raaoiksi tappajiksi, toisaalta punaisten mielestä päähenkilö Jussi Toivola halvensi hölmöllä olemuksellaan koko työväenliikettä.
F. E. Sillanpään vuonna 1923 ilmestyneen pienoisromaanin Hiltu ja Ragnar toinen päähenkilö Hiltu on Hurskaan kurjuuden päähenkilön Juha Toivolan tytär, joka päätyy palvelijaksi erääseen huvilaan Tampereen Pispalaan. Hiltun ja Ragnarin tapahtumat sijoittuvat vuoteen 1906.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Hurskas kurjuus Yle Teemassa.
Luokka:Vuoden 1919 kirjat
Luokka:Suomalaiset romaanit
Huugo Jalkanen

Huugo Felix Jalkanen (24. lokakuuta 1888 Koski Hl. – 22. kesäkuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen runoilija, kriitikko, kääntäjä ja toimittaja. Hän sai professorin arvonimen vuonna 1959.
==Henkilöhistoria==
Jalkasen vanhemmat olivat puutarhuri Ananias Jalkanen ja Emma Lind. Hän tuli ylioppilaaksi 1908 ja valmistui filosofian maisteriksi 1914. Jalkanen toimi Uuden Suomen kirjallisuus- ja teatteriarvostelijana 1926–1958, samoin kuin lehden kulttuuriosaston toimittajana vuodesta 1942. Jalkanen kuului Suomen Kirjailijaliiton johtokuntaan vuosina 1929–1953 ja toimi sen sihteerinä 1940–1949. Jalkanen oli teatterilehti Naamion toimittaja 1930–1940 ja Yleisradion dramaturgi 1935–1942. 
Jalkasen puoliso oli opetusneuvos Hilma Jalkanen, o.s. Syvälahti. Heidät on haudattu Honkanummen hautausmaalle. Heidän poikansa oli miekkailija Kauko Jalkanen, taikuri Jussi Jalkanen on puolestaan Kauko Jalkasen poika.
==Kirjallinen tuotanto==
Jalkanen käytti runoissaan vapaamuotoista mittaa jo vuonna 1912. Häntä pidetään tässä suhteessa uranuurtajana Suomessa, joskin hän käytti myös perinteisiä runomittoja vapaamuotoisten runojen rinnalla. Jalkasen tuotantoon sisältyy lisäksi näytelmiä ja kuunnelmien käsikirjoituksia. Hän myös suomensi useita teoksia.
===Teokset===
*Kevät, runokokoelma. 1912
*Rakkausuhri, runokokoelma. 1914
*Jokamies, näytelmä. 1916
*Elämän helle, runokokoelma. 1919
*Musta nainen: piirteitä taiteilijan elämästä, romaani. 1919
*Esseitä ja arvosteluja. 1919
*Nuori Marius: viisinäytöksinen murhenäytelmä. 1920
*Elämän viisautta. 1920
*Pyhä yö: joulumysteriö. 1924. (musiikin sovittanut Armas Maasalo)
*Prinsessa Cecilia, radiokuunnelma. 1936
*Pyhä mysteeri, radiokuunnelma. 1940
*Verisynti: kaksiosainen kilvoittelu hyvästä ja pahasta, elämästä ja kuolemasta, näytelmä. 1950
*Kotipihlaja, kaksinäytöksinen näytelmä. 1952
*Aavelaiva, radiokuunnelma. 1955.
*Yösielu, viisinäytöksinen näytelmä. 1956
==Palkinnot==
*Bergbomin kirjallisuuspalkinto, 1951
*Suomen näyttämötaiteen kultainen kunniamerkki.
==Lähteet==
* Päijät-Häne wiki (Viitattu 5.8.2015)
* 
===Viitteet===
Luokka:Suomalaiset runoilijat
Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Luokka: Suomentajat
Luokka: Suomalaiset käsikirjoittajat
Luokka: Suomalaiset dramaturgit
Luokka:Suomalaiset kriitikot
Luokka: Suomalaiset toimittajat
Luokka: Suomalaiset professorin arvonimen saaneet
Luokka:Vuonna 1888 syntyneet
Luokka:Vuonna 1969 kuolleet
Huuvari

Huuvari () on kylä Askolassa Särkijärven ja Juornaankylän välissä. Kylässä on kaksi karjatilaa sekä Prestbackan pitokartano. Alue on Porvoon työssäkäyntialuetta. Kylän läpi kulkee mutkikas Myrskyläntie, joka on kesäisin suosittu motoristien keskuudessa. Askolan suurin järvi Tiiläänjärvi, jonka pinta-ala on 2,13 km², sijaitsee osittain Huuvarissa. Järvi on tunnettu suurista kuhistaan.
== Aiheesta muualla ==
* Huuvarin kylän kotisivut
===Kirjallisuutta===
*Kekkonen, Ilmo (toim.): Huuvarin-Särkijärven kyläkirja. Huuvari-Särkijärven nuorisoseura, 2002. 303 sivua. ISBN 952-91-4439-3.
Luokka:Askolan kylät
Luokka:Vuoden itäuusmaalaiset kylät
Huvipursi

Huvipursi on harrastuskäytössä oleva pursi eli pienehkö purjealus. Suurin osa purjeveneistä on huvipursia, mutta maapallolla on kuitenkin alueita, joilla pienehköjä purjealuksia käytetään edelleen ammatinharjoittamisessa esimerkiksi kalastuksessa, liikkumisessa ja tavaran siirtämisessä paikasta toiseen. 
EU:n huvivenedirektiivissä "huviveneellä" tarkoitetaan urheiluun tai vapaa-ajan viettoon tarkoitettua venettä, jonka rungon pituus on 2,5 metristä 24 metriin, tyypistä tai kuljetuskoneistosta riippumatta.
== Katso myös ==
* purjevene
* pursi
* päiväpursi
* kevytvene
Luokka:Purjealustyypit
Hypogammaglobulinemia

Hypogammaglobulinemia tarkoittaa tilaa, jossa seerumin IgG-pitoisuus on normaalia alempi. Määritelmän mukaan pitoisuus on alle 2 SD iänmukaisesta viitearvosta. Hypogammaglobulinemian syitä on tunnistettu yli 100 kappaletta. 
Yksi hypogammaglobulinemiaa aiheuttavista sairauksista on X-kromosomaalinen agammaglobulinemia eli XLA. XLA on X-kromosomiin liittyvä sairaus, joka tunnetaan myös Brutonin agammaglobulinemiana. Periytymistapa on äidiltä periytynyt tautigeeniä
sisältävä X-kromosomi. Kyseinen sairaus huomataan jo varhain lapsena. Sairaudessa potilaan verenkierrosta puuttuu kypsiä B-soluja. 
==Lähteet==
* "Hypogammaglobulinemian diagnostiikka ja hoito", Duodecim 2002;118(18):1873–80, Leena Kainulainen ja Olli Ruuskanen
Luokka:Veren oireet
Hypomania

Hypomania on mielenterveyden häiriö, joka liitetään usein kaksisuuntaisen mielialahäiriöön. Se tarkoittaa oireiltaan maniankaltaista mutta lievempää jaksoa.
Hypomanian erottaminen persoonallisuuteen liittyvistä mielialan vaihteluista voi olla vaikeaa. Innostumisen lisäksi siihen liittyy kuitenkin usein myös ärtyisyyttä, lyhytjännitteisyyttä, keskittymisvaikeuksia, unettomuutta ja lisääntynyttä alkoholin käyttöä. Monet hypomanian oireista saattavat muistuttaa persoonallisuushäiriön oireistoa. Hypomania saattaa ilmetä tavallisuudesta poikkeavana energisyytenä eli "voimallisuutena". Mieliala saattaa olla korkealla muttei maanisella (suuruusharhaisella) tasolla. Tämä tarkoittaa realisuudentunteen säilymistä: ei suuria ostoksia, lomamatkasuunnitelmia, hinnakkaita hankintoja tms. Toisaalta mieliala saattaa aaltoilla (dystymia) ja puhe olla nopeatempoista sekä "syrjähtelevää". Ts. ajatuksenjuoksu rientää ripeästi aiheesta toiselle. Selvää patologista psykoottisuutta tai harha-aistimuksia ei yleensä esiinny. Maanis-tyyppisiä jaksoja saattaa olla mahdollisesti vain yksi ainoa koko elämän aikana.
Hoitomuotona voidaan käyttää lamotrigiinia (Lamictal (R) ) tai antiepileptisiä ja neuroleptisia lääkeaineita. Hyvä ja riittäväntasoinen psykiatrinen hoito (esim. keskusteluterapia) saattaa lieventää oireilua.
Diagnostiikkaa saattaa vaikeuttaa myös esimerkiksi neurologisperäinen poikkeavuus, kuten tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö (ADHD) tai Aspergerin oireyhtymä. Myös autisteilla saattaa hypomania olla mahdollista.
==Lähteet==
Luokka:Mania
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Hypotensio

Hypotensio tarkoittaa matalaa tai alentunutta verenpainetta. Yleisimpiä matalan verenpaineen aiheuttamia oireita ovat kova väsymys, fyysisen kunnon romahtaminen, keskittymiskyvyn heikkeneminen, masennus, apatia, kasvanut unentarve tai muunlaiset unihäiriöt, voimattomuus, heikotus, pyörryttävä olo, palelu etenkin käsissä ja jaloissa ja verisuonten supistumisesta johtuva kasvojen kalpeus. Muita mahdollisia oireita ovat huimaus, vakavat päänsäryt, pyörtyminen, sumentunut näkö tai muut näköoireet, takykardia. Matala verenpaine heikentää aivojen hapensaantia. Kuumuus ja ruokailu saattavat lisätä oireita.Korkean ja matalan verenpaineen syyt ja oireet, Matala verenpaine ei aiheuta terveillä ihmisillä välttämättä lainkaan oireita.
Matala verenpaine vähentää ateroskleroosin eli valtimoahtaumataudin riskiä. Ikääntyneillä henkilöillä alentuneen verenpaineen syynä on kuitenkin monesti jokin sydän- tai verisuonisairaus.Mustajoki, Pertti. Matala verenpaine. Kustannus Oy Duodecim, 18.11.2020. Viitattu 20.4.2021
== Syitä ==
Melko usein verenpaine laskee varsinkin äkkiseltään seisomaan noustessa vanhetessa jäykistyneiden valtimoiden vuoksi sen verran, että siitä aiheutuu lyhytaikaista huimausta. Tällaisessa tilanteessa laskevaa verenpainetta kutsutaan pystyasentoon liittyväksi eli ortostaattiseksi hypotensioksi. Ilmiötä voivat aiheuttaa myös jotkin lääkkeet, kuten esimerkiksi verenpainelääkkeet. Lievä ortostaattinen hypotensio ei yleensä ole vaarallinen ilmiö ja sitä voidaan välttää nousemalla ylös makuu- tai istuma-asennosta asteittain ja rauhallisesti. Iäkkäillä hypotensiota saattaa esiintyä sydäntautien kuten sydämen vajaatoiminnan yhteydessä.
Harvinaisissa tapauksissa matala verenpaine voi liittyä myös aineenvaihdunnan häiriöihin, kuten lisämunuaisen vajaatoimintaan. Tällöin esiintyy kuitenkin myös muitakin oireita, kuten voimakasta heikotusta ja väsymystä.
== Hoito ==
Jos matalaan verenpaineeseen liittyy huimausoireita, saattaa tavallista runsaampi suolan käyttö auttaa. Tällöin on myös pidettävä huoli riittävästä nesteiden saannista. Todettuun hypotensioon liittyessä huolestuttavan paljon huimausta pystyasennossa on perusteltua hakeutua lääkärin vastaanotolle.
==Katso myös==
*Ortostaattinen hypotensio
*Kohonnut verenpaine
== Lähteet ==
Luokka:Verenkierto
Hysterian maa

Hysterian maa. Marko Tapio ja Arktinen hysteria on Timo Hännikäisen vuonna 2013 ilmestynyt esseistinen kirja, joka käsittelee kirjailija Marko Tapiota ja tämän keskeneräiseksi jäänyttä pääteosta, romaanisarjaa Arktinen hysteria (kaksi osaa 1967 ja 1968).
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Hannu Waarala: Hysterian maa. Keskisuomalainen 23.3.2013.
* Matti Mäkelä: Arktinen hysteria nyt! Helsingin sanomat 3.5.2013. (maksullinen linkki)
* Juhani Brander: Luvatun hysterian maa. Turun sanomat 2.6.2013.
* Vesa Rantama: Tapion aika. Kiiltomato.net 17.6.2013.
* Aleksi Ahtola: Marko Tapion arktinen taika. Kansan uutiset 25.8.2013.
Luokka:Kirjat kirjallisuudesta
Luokka:Suomalaiset tietokirjat
Luokka:Vuoden 2013 kirjat
Hyvinvointivaltion tabut

Hyvinvointivaltion tabut: Nykykulttuurimme kritiikki on Yrjö Ahmavaaran vuonna 1998 julkaisema kirja.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Lasse Lehtinen: Ahmavaaran mukaan ihmismielen mittaaminen ohjaisi yksilöt kykyjään vastaaviin tehtäviin. Helsingin sanomat 27.6.1998.
* Olli Martio: Koulutus, älykkyys, rikollisuus – tabujako? Tieteessä tapahtuu 6/1998.
* Jyrki Räikkä: Rotuoppia ikä kaikki. Vihreä lanka 3.9.1998.
Luokka:Kirjat yhteiskunnasta
Luokka:Suomalaiset tietokirjat
Luokka:Vuoden 1998 kirjat
Hyvä lehtimiestapa

Hyvä lehtimiestapa on termi, jolla kuvataan niitä eettisiä ohjeita, jotka on tarkoitettu lehdistön itsesäätelyä varten. Näistä eettisistä ohjeista poikkeavia julkaisuja kutsutaan usein nimellä keltainen lehdistö.
==Hyvän lehtimiestavan pääkohtia==
* Journalisti on vastuussa lukijoillensa tai kuulijoillensa, joiden katsotaan olevan oikeutettuja tietämään mitä yhteiskunnassa tapahtuu.
* Tiedonvälityksen sisältö päätetään journalistisin perustein, päätösvaltaa ei missään oloissa luovuteta toimituksen ulkopuolisille.
* Journalistilla on oikeus torjua painostus tai houkuttelu jolla pyritään muokkaamaan tiedonvälitystä.
* Journalisti ei saa käyttää asemaansa esimerkiksi hyödyn tavoitteluun tai ottaa vastaan etuja jotka vaarantavat hänen riippumattomuutensa.
* Journalisti saa kieltäytyä tehtävästä joka on lain tai etiikan vastainen.
* Toisen työtä käyttäessä lähde tulee mainita
* Journalistin tulee pitäytyä totuudenmukaisuudessa
* Tiedot tulee hankkia avoimesti ja journalistin on suositeltavaa ilmoittaa ammattinsa.
* Tiedot on tarkistettava mahdollisimman hyvin – myös silloin kun ne ovat jo julkaistuista lähteistä.
* Lukijan on voitava erottaa tosiasiat sepitteellisestä aineistosta.
* Lähteisiin tulee suhtautua kriittisesti.
* Uutisen voi julkaista vajaillakin tiedoilla, raporttia tulee täydentää heti kun uutta tietoa on saatavissa.
* Journalistilla on oikeus pitää lähde salassa jos käsitellään arkaluontoisia asioita.
* Otsikoille, ingresseille, kansi- ja kuvateksteille ja myyntijulisteille löydyttävä sisällöstä kate.
* Haastateltavan tulee saada tarkistaa aineisto ennen julkaisua ja hänellä on oikeus kieltää sen käyttö mikäli tilanne sen jälkeen on muuttunut olennaisesti.
* Toimituksellinen aineisto tulee pitää erossa ilmoitusmateriaalista.
* Olennaiset virheet tulee korjata välittömästi.
* Mikäli jutusta on tunnistettavissa henkilö hänen on annettava esittää oma kantansa.
* Henkilöihin liittyvissä asioissa tulee huolehtia hienotunteisuudesta.
== Katso myös == 
* Journalistin ohje
*Julkisen sanan neuvosto
* Toimittaja
==Aiheesta muualla==
*Journalistiliitto
Luokka:Lehdistö
Hyvän kääntöpuoli

Hyvän kääntöpuoli on psykiatri Hannu Lauerman vuonna 2014 ilmestynyt artikkelikokoelma.
== Aiheesta muualla ==
* Seppo Turunen: Hannu Lauerma purkaa kiukkuaan. Kainuun sanomat 24.2.2014.
* Matti Mäkelä: Hannu Lauerma käy kirjassaan uskonkappaleiden kimppuun. Helsingin sanomat 5.3.2014.
* Juha Drufva: Hullutus kärjistyy sosiaalisessa mediassa. Kansan uutiset 21.4.2014.
* Helena Miettinen: Hyvän kääntöpuoli. Savon sanomat 23.4.2014.
* Tuula Koukku: Hyvän kääntöpuoli. Tiede 4/2014.
* Sanna-Kaisa Lähdeaho: Paholainen pukeutuu humpuukiin. Aviisi 3/2014.
* Anna Sivula: Älä usko Sertolla pestyä perkelettä. Kriittisen ajattelun puolustuspuhe. Agricola 5.3.2014.
Luokka:Kirjat psykologiasta
Luokka:Suomalaiset tietokirjat
Luokka:Vuoden 2014 kirjat
Hyvää iltaa, nimeni on Cox

Nimeni on Cox (Gestatten, mein Name ist Cox) on Rolf ja Alexandra Beckerin romaanisarja, jonka pohjalta on tehty elokuva ja televisiosarja sekä tunnetuimpana kuunnelmasarja Hyvää iltaa, nimeni on Cox (Gestatten, mein Name ist Cox]). Georg Jacobyn ohjaama elokuva Nimeni on Cox valmistui 1955.
==Romaanit==
Cox-romaanisarjasta on vuonna 1963 julkaistu Viljo Ensio Kukkosen suomentamana kaksi teosta:
* Nimeni on Cox. osa 1: Nimeni on Cox (Gestatten – mein Name ist Cox) (Valpasmainos, 1963).
* Nimeni on Cox. osa 2: Salaperäinen matkalaukku (Mord auf Gepäckschein) (Valpasmainos, 1963).
==Kuunnelmasarja==
Yleisradio on vuonna 1966 tuottanut suomeksi 20-osaisen Cox-kuunnelmasarjan Hyvää iltaa, nimeni on Cox: Tytöllä on sata nimeä, jonka on suomentanut Olavi Linnus. Seikkailija ja uhkapeluri Paul Coxia näyttelee Joel Rinne. Sarjan on ohjannut Eero Leväluoma, ja tunnussävelmän on säveltänyt Siegfried Franz. Yleisradio on julkaissut kuunnelmasarjan kymmenenä C-kasettina (1989) ja viitenä cd:nä (2005).Fennica-tietokanta
Yleisradio esitti sarjan uusintana 22. elokuuta 2015 alkaen, ja se oli kuunneltavissa myös Areenassa.Hyvää iltaa, nimeni on Cox, Yle.fi, viitattu 22.8.2015
===Näyttelijät===
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset rikosromaanit
Luokka:Saksalaiset romaanit
Hyyperä

Hyyperä on kylä Länsi-Halikon Hajalan taajamassa. Kylän rakennuskanta sijaitsee mäkien päällä ja alava, tasainen maasto on peltona. Kylän lounaisrajalla virtaa Lokkilanjoki. Kylässä on seitsemän asuinrakennusta.
Hyyperän alueelta on tehty kivikautisia löytöjä. Hyyperän kylän perustivat kuitenkin vasta myöhäiskeskiajalla 1300-luvun aikana paimiolaiset. Kylä muodostui pitkään vain Hyyperän mäellä sijainneesta Hyyperän yksittäistilasta, joka oli yksi Halikon kuudesta sotilasvirkatalosta. Hallinnollisesti Hyyperä kuitenkin kuului Paimioon vuoteen 1865 asti. Kylään tuli toinen tila vuonna 1929, kun Myllyniityn torppa lohkottiin omaksi tilakseen.
Hyyperän tilan päärakennus purettiin vuonna 1848, ja uusi rakennus rakennettiin nykyiselle paikalleen Hyyperän mäen itäpuolelle. Mäellä on nykyisin vain maatalousrakennuksia ja konehalleja. Myllyniityn talo on 1950-luvulta.
== Lähteet ==
Luokka:Halikon kylät
Hyöty

Hyöty (engl. Utility) on taloustieteessä tai seurausetiikassa onnellisuuden tai tyytyväisyyden mitta, jonka oletetaan olevan lukuina mitattavissa. Tämän mitan avulla voidaan puhua mielekkäästi hyödyn lisäyksestä ja selittää ihmisten taloudellista käyttäytymistä ajatellen sen olevan rationaalista toimintaa, joka tähtää hyödyn määrän lisäämiseen. Mikrotaloustieteessä rationaalisuus on määritelty täsmällisesti hyödyn määrän maksimoivana käyttäytymisenä taloudellisten rajoitteiden alaisuudessa.
Hyödyn käsitettä sovelletaan taloustietessä esimerkiksi indifferenssikäyrän muodossa, joka osoittaa eri hyödykekorit, jotka tuottavat yhtäläisen hyötymäärän. Siirryttäessä korkeammalle käyrälle, joka sisältää suuremman määrän hyödykkeitä, hyödyn määrä kasvaa. 
Jos kuluttajan preferenssit ovat rationaaliset, voidaan preferenssit ilmaista hyötyfunktion avulla. Tällöin hyötyfunktio saa suuremman arvon preferoidun hyödykekorin kohdalla verrattuna muihin hyödykekoreihin. Hyötyfunktio on järjestysasteikollinen mitta ja sille voidaan tehdä monotoonisesti kasvava muunnos ilman, että sen merkitys muuttuu.
Yleensä hyötyfunktion arvoa käsitellään ordinaalisena mittana, jolloin hyötyfunktion arvoja ei voida vertailla eri ihmisten välillä. Hyvinvointitaloustieteessä tavoitteena on maksimoida koko yhteiskunnan hyötyä, jolloin usein tehdään vahvempi oletus ja käytetään hyötyfunktiota kardinaalisena mittana. Tällöin voidaan vertailla ja laskea yhteen eri ihmisten hyötyjä.
==Esimerkki henkilökohtaisesta hyödystä==
Henkilö on asunnossaan nälissään. Hän saa leipäpalan ja syötyään palan hän saa toisen. Ensimmäisestä saadusta leipäpalasta on suurempi hyöty kuin toisesta. Jos henkilö saa rajattomasti leipäpaloja asuntoonsa, lopulta leipäpaloista ei ole hyötyä vaan haittaa niiden täyttäessä asunnon kokonaan.
== Hyötyfunktioita ==
* Vakioisen substituutiojouston hyötyfunktio eli CES-hyötyfunktio
* Kvasilineaarinen hyötyfunktio
* Homoteettinen hyötyfunktio
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Mikrotaloustiede
Luokka:Taloustieteen käsitteet
Hähkänä

Hähkänä on taajama ja kylä Salossa entisen Perttelin kunnan alueella. Alueella sijaitsee Hähkänän päiväkoti sekä Hähkänän koulu. Lisäksi Hellalla on ollut suuri tehdas Hähkänällä. Alue rajautuu pohjoisessa Uskelanjokeen, lännessä Haukkalaan, etelässä metsään ja idässä Nummikulmaan, joka joskus luokitellaan myös osaksi Hähkänää. Aluetta halkoo yhdystie 2401. Hähkänän postinumero on 24280.
== Lähteet ==
* Salon kaupungin karttapalvelu https://kartta.salo.fi/ims
===Viitteet===
Luokka:Perttelin kylät
Luokka:Varsinais-Suomen maakunnan taajamat