nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Harhaanjohtava vihje

Harhaanjohtava vihje, harhautus, hämäys tai harhautuskeino, myös red herring (englantia, 'punainen silli') tai savusilli tarkoittaa helposti huomion varastavaa, mutta muilta osin täysin tarpeetonta tai hyödytöntä esinettä, asiaa, henkilöä jne. Se on myös yksi Ignoratio elenchi -virhepäätelmätyyppiHurley s. 136.
Kielikuva tuli englannin kielessä nykyiseen käyttöönsä 1800-luvun lopulla. Tarinan mukaan punaiseksi savustettuja, voimakashajuisia sillejä olisi vedetty perässä harhauttamaan esimerkiksi vankikarkurin kannoilla olevat vainukoirat. Toinen mahdollisuus on, että sillejä olisi käytetty metsästyskoirien koulutuksessa. Termi laajentui muuhun puheeseen tarkoittamaan asian vierestä puhumista huomion vetämiseksi tärkeämmästä asiasta, esimerkiksi Talking about the new plant is a red herring to keep us from learning about downsizing plans. ("Uudesta tehtaasta puhuminen on hämäystä, jolla yritetään salata suunnitelmat vähentää työntekijöitä.")
Red herring -juonenkäänteitä on myös elokuvissa, esimerkiksi Alfred Hitchcockin Psykossa. 
Esimerkiksi LucasArtsin tietokoneseikkailupeleissä red herring -esineitä ja henkilöitä käytetään luomaan vapaasti tutkittavan ja aidon miljöön tunteen. Red herring -esineet saattavat myös harhauttaa pelaajaa ja runsailla red herring -esineillä varustettujen pelien pelaaminen voi viedäkin paljon aikaa.
==Katso myös==
* Tšehovin ase
* MacGuffin
== Lähteet ==
* 
=== Viitteet ===
Luokka:Argumentaatiovirheet
Luokka:Narratologia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Harju (Somero)

Harju on kylä Somerolla Kirkkojärven etelärannalla. Sen naapurikyliä ovat Härkälä lännessä, Joensuu ja Lammi pohjoisessa ja Ihamäki idässä. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 410, mikä teki siitä väkiluvultaan Someron viidenneksi suurimman kylän heti Joensuun, Jaatilan, Pappilan ja Lammin jälkeen.
Kirkonmäen kulmakunta Harjun ja Lammin kylissä on osa Someron keskustaajamaa, ja Harjun kylässä Kirkonmäen alueella sijaitsevat Someron kirkko, keskiaikainen Someron sakaristo, 1700- ja 1800-luvuilta olevat lainamakasiinit, seurakuntatalo, siunauskappeli, entinen kellotapuli ja vanha ja uusi hautausmaa, jotka yhdessä muodostavat valtakunnallisesti merkittävän rakennetun kulttuuriympäristön.Lehtonen 1990: 167-168, 171, 174-175. Harjun kylän kautta kulkevat seututie 280 (Helsingintie) ja kantatie 52 (Salontie). Someron kirkkoympäristön ohella kylän kulttuurihistoriallisiin kohteisiin kuuluu venäläinen sotilashautausmaa Lamminnummella Helsingintien varressa.
Historialtaan Harju on kartanokylä, josta pääosa tai ajoittain koko kylä on aina 1800-luvulle asti kuulunut vuonna 1639 perustettuun Harjun kartanoon eli Rantakartanoon. Harjun kartano sijaitsee Kirkkojärven rannassa Härkäläntien varressa jonkin matkaa Someron kirkolta länteen, ja sen omistajiin on kuulunut muiden muassa Someron kirkkoherra Jacob Ritz. Vielä 1980-luvulla kartanon vanhasta rakennuskannasta oli jäljellä 1800-luvun puolivälissä rakennettu siipirakennus.Lehtonen 1990: 167-168. Isossajaossa Harju oli samaa jakokuntaa viereisen Lammin kylän kanssa, ja Harjun ja Lammin sekä viereisten Härkälän ja Saarentaan kylien yhteisenä takamaana oli Laitiaistenmaa Tammelan rajalla; tästä on päätelty että kylät ovat kuuluneet vielä 1600-luvulle asti samaan jakokuntaan.
==Lähteet==
*
===Viitteet===
==Aiheesta muualla==
*
Luokka:Someron kylät
Harold Prince

Harold Smith ”Hal” Prince (30. tammikuuta 1928 New York, New York – 31. heinäkuuta 2019 Reykjavik, Islanti) oli yhdysvaltalainen teatteriohjaaja ja -tuottaja, joka tuli tunnetuksi lukuisista Broadway-musikaaleista. Hän on saanut ennätykselliset 21 Tony-palkintoa. 
Prince syntyi New Yorkissa ja valmistui Pennsylvanian yliopistosta, jossa hänen mukaansa on nimetty teatteri. Hänelle myönnettiin National Medal of Arts vuonna 2000.
Prince oli naimisissa Saul Chaplinin Judy-tyttären kanssa.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Harold Prince Internet Broadway Databasessa 
* 
Luokka:Yhdysvaltalaiset teatteriohjaajat
Luokka:Teatterituottajat
Luokka:Vuonna 1928 syntyneet
Luokka:Vuonna 2019 kuolleet
Luokka:Tony-palkinnon saajat
Harrastajataide

Harrastajataide on taidetta harrastavien eli yleensä muiden kuin taiteen ammattikoulutuksen saaneiden taiteilijoiden tekemää taidetta. Useimmiten harrastajataidetta tehdään vapaa-aikana ei-ammattimaisesti varsinaisen päivätyön ohella. 
Harrastajataidetta verrataan esimerkiksi ammattitaiteeseen ja outsider-taiteeseen. Helena Sederholmin mukaan näitä kahta yhdistää omaperäisyys tai pyrkimys omaperäisyyteen. Hänen mukaansa harrastajataiteilijat taas ihailevat ja jäljittelevät taiteen perintöä ja korkeakulttuurista taidetta. He pyrkivät tekemään taiteen kaltaisia töitä ja kehittämään taitoaan. Harrastajataiteen katsotaan eroavan outsider- ja nykykansantaiteesta myös siksi, että viimemainitut ovat itseohjautuvia. Harrastajataidetta taas tehdään useimmiten kursseilla ja kerhoissa.
Taiteen sanominen harrastajataiteeksi saattaa olla myös vähemmän positiivista. Taiteilijat nähtiin 1970-luvulla ammattimaisina kulttuurityöntekijöinä, jolloin taiteen harrastamiseen ei suhtauduttu vakavasti.
==Katso myös==
* ITE-taide
* Kansantaide
* Naivismi
* Selfie
==Lähteet==
Luokka:Kuvataidealan koulutus
Luokka:Harrastukset
Harri Broman

Harri Jorma Broman (s. 25. maaliskuuta 1961 Helsinki) Viitattu 30.11.2014 on suomalainen yritysjohtaja ja kauppaneuvos. Hän on autojen varaosa- ja tarvikekauppaa harjoittavan valtakunnallisen Broman Groupin toimitusjohtaja.
==Ura==
Broman valmistui ylioppilaaksi Joensuun yhteiskoulun lukiosta vuonna 1980 ja ylioppilasmerkonomiksi Suomen Liikemiesten Kauppaopistosta vuonna 1983. Vuonna 1984 hän kävi opintomatkalla Itävallassa ja vuonna 1985 Saksassa. Broman aloitti työt perheyrityksessä heti valmistumisensa jälkeen, ja toimi isänsä kauppaneuvos Väinö H. Bromanin perustaman Pielisensuun Auto Oy:n markkinointijohtajana vuoteen 1995, jolloin hänet nimitettiin toimitusjohtajaksi.
Vuonna 2012 Bromanille myönnettiin kauppaneuvoksen arvonimi. Sitä anoi hänelle Karjalaisen Kulttuurin Edistämissäätiö ja hakemusta puolsivat Joensuun kaupunki ja Pohjois-Karjalan maakuntaliitto. Broman on toiminut isänsä tavoin aktiivisesti karjalaisen kulttuurin edistämiseksi ja ollut Karjalaisen Kulttuurin Edistämissäätiön hallintoneuvoston jäsen vuodesta 1998. Vuodesta 2009 hän on ollut myös ortodoksisen Valamo-säätiön valtuuskunnan jäsen.
Broman oli Varma-yhtiöiden yrittäjien ja työnantajien neuvottelukunnan jäsen vuosina 2002–2007 ja Pohjois-Karjalan kauppakamarin puheenjohtaja vuosina 2006–2009.
Bromanin veli on Motonetin toimitusjohtaja Eero Broman. Hän on äitinsä puolelta Reenpään sukua ja isänsä äidin puolelta Cederbergin sukua. 
Broman on Saksan kunniakonsuli Joensuussa vuodesta 2003. Reservinarvoltaan hän on majuri.
Hänet vihitään Itä-Suomen yliopiston kauppatieteiden kunniatohtoriksi 2019. 
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Kauppaneuvokset
Luokka:Vuonna 1961 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Harri Ekonen

Harri Tapio Ekonen (s. 11. syyskuuta 1952 Nokia)Teatterit ja teatterintekijät 2005, s. 144. Teatterin tiedotuskeskus, 2005. ISBN 952-471-629-1. on suomalainen näyttelijäHarri Ekonen Internet Movie Database. ja standup-koomikko, joka on vuodesta 1986 lähtien tehnyt kymmeniä rooleja Hämeenlinnan kaupunginteatterissa.Hämeenlinnan kaupunginteatteri - näyttelijätHarri Ekonen, Ilona-esitystietokanta, Teatterin tiedotuskeskus. Viitattu 19.12.2014.
Ekonen opiskeli puutarhurikoulussa 1973–1974 ja suoritti Työväen näyttämöiden liiton kursseja. Hän työskenteli puutarhurina ja mittausmiehenä 1974–1986 ja toimi harrastelijanäyttelijänä Nokian työväen näyttämöllä 1974–1985, Valkeakosken kaupunginteatterissa sekä näyttelijänä Hämeenlinnan kaupunginteatterissa vuodesta 1986.
==Filmografia==
:Lähde: IMDb
*Tankki täyteen (1980)
*Reinikainen (1983)
*Kotirappu (1987)
*Saastamoisen poika (1989)
*Kulkuri ja joutsen (1999)
*Rentun ruusu (2001)
*Klassikko (2001)
*Kaksipäisen kotkan varjossa (2005)
*Lehmän vuosi (2006-2010)
*Taivaan tulet (2007)
*Pirunpelto (2009–2013)
*Täällä Pohjantähden alla II (2010)
*Korpelan kujanjuoksu (2016)
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:Vuonna 1952 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Harri Lahti

Harri Lahti (s. 1961) on suomalainen laulaja, joka kruunattiin tangokuninkaaksi vuonna 1987 Seinäjoen Tangomarkkinoilla.http://www.tangomarkkinat.fi/tapahtumafaktat_vuosittain.html
==Diskografia==
* Harri Lahti MC (1988)
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset laulajat
Luokka:Tangokuninkaat
Luokka:Vuonna 1961 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Harri Rinne

Harri Mikael Rinne (s. 13. kesäkuuta 1948 Salo
) on tamperelainen muusikko ja lauluntekijä. Hän on tehnyt Mikko Alatalon kanssa yhteistyötä 1970-luvulta saakka ja sai vuonna 2005 Alatalon kanssa Juha Vainio -palkinnon. Rinteen yhtyeitä ovat olleet muun muassa Coitus Int ja Välikausitakki. Hän teki yhteistyötä myös Juice Leskisen kanssa, johon Alatalon esittelemänä tutustui.
Rinne on ollut Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen vihreiden ryhmässä. Koulutukseltaan hän on yhteiskuntatieteiden lisensiaatti.
Rinne on kirjoittanut useita kirjoja, muun muassa Viron lähihistoriaa käsittelevän kirjan Laulava vallankumous – Viron rocksukupolven ihme (2007), joka on ilmestynyt myös vironkielisenä (Laulev revolutsioon – Eesti rokipõlvkonna ime, 2008). Teos perustuu virolaisten laulajien, soittajien ja yhteiskunnallisten vaikuttajien haastatteluihin.
Rinne on myös kirjoittanut Soundi-lehteen salanimellä Luigi Hämeenoja.
Rinteellä on virolainen vaimo ja he asuvat Hiidenmaalla Virossa. Hän on ollut aiemmin naimisissa kahdesti ja hänellä on kolme aikuista lasta. Rinne on Tasavallan presidentti Sauli Niinistön luokkakaveri. Hänelle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2017.
== Teokset ==
* 
* 
* 
* 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset iskelmämusiikin säveltäjät
Luokka:Suomalaiset sanoittajat
Luokka:Vironsuomalaiset
Luokka:Tampereen kaupunginvaltuutetut
Luokka:Vihreän liiton poliitikot
Luokka:Vuonna 1948 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Hauen suoli

Hauen suoli oli joissakin suomalaisissa mytologiaperinteissä vainajalan eli Tuonelan osa. Tietäjät hakivat usein vainajien sieluja Tuonelasta eläviä auttamaan. Hauen suoleen joutunutta henkeä ei kuitenkaan saatu enää elävien ilmoille. Sinne mennyt mätäni kelvottomaksi.
Kerran tietäjä makasi lovessa kolmatta vuotta. Loveen maannut matkasi henkimaailmassa, ruumis elottomana. Vuosia maannut oli tietenkin jo kuollut. Puoltaja, tietäjän apuri, arvasi vihdoin, missä miehen sielu makasi:
:hauen suolen soikurassa,
:kolmannessa koikurassa!
Silloin tietäjän jalat vielä säpsähtivät ja tietäjä sanoi:
:ei ole miestä mädännehestä
:urosta uponnehesta!
Hauen suoleen tai hauen kitaan on voitu myös manata vihollisia. Ihmiseltä otettu ruumiin osa, kuten hius tai kynnenpala on voitu heittää veteen ja loitsia haukea syömään se. Ihmisen osa on jopa voitu laittaa kalan suuhun, ja päästää kala vapaaksi. Tarkoitus on ollut pilata ihminen, ehkä viedä hänen sielunsa manalle. Kalojen, ehkä erityisesti hauen, on ajateltu voivan kulkea veden kautta alapuoliseen maailmaan, vainajalaan.
Luokka:Suomalaisen mytologian paikat ja olotilat
Haukiputaan suuralue

Haukiputaan suuralue on yksi Oulun kaupungin 23 suuralueesta. Se muodostettiin 1. tammikuuta 2013, kun Haukiputaan kunta lakkautettiin ja liitettiin osaksi Oulun kaupunkia. Suuralueen muodostaa lakkautetun Haukiputaan kunnan pohjoisosa ja se käsittää kolme kaupunginosaa. Suuralueella asuu noin 13 000 ihmistä. Suuralue rajoittuu Kellon, Kiimingin, Ylikiimingin ja Yli-Iin suuralueisiin sekä Iin kuntaan.
==Kaupunginosat Haukiputaan suuralueella==
* Haukipudas
* Jokikylä
* Martinniemi
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
Luokka:Oulun suuralueet
Hebefreeninen skitsofrenia

Hebefreeninen skitsofrenia on yksi skitsofrenian muodoista. Se on ennusteeltaan niistä huonoin ja puhkeaa tavallisesti noin 15–25-vuotiaana. Keskimäärin siihen sairastuvat potilaat ovat noin 20-vuotiaita. 
Hebefreeniselle skitsofrenialle tyypillistä oireita ovat esimerkiksi tunteiden latistuminen, sosiaalinen eristäytyminen ja ajatushäiriöt. Aistiharhat ja harhaluulot ovat monesti lieviä eivätkä hallitse taudinkuvaa. Varhaisia oireita saattavat olla hypokondrisuus ja paranoidiset ajatukset. Sairauden ennustetta heikentää negatiivisten oireiden nopea eteneminen. Yleensä hebefreniaan sairastuvalla nuorella on aiemminkin ollut vahvasti skitsoidinen ja syrjäänvetäytyvä luonne. Sairastumisen riskiä kasvattavat masennuksen ja psykoosin esiintyminen suvussa.
Hebefreenisen skitsofrenian esiintyvyys vaihtelee maittain. Se on teollistuneissa maissa yleisempi kuin kehitysmaissa, mutta esimerkiksi Yhdysvalloissa esiintyvyys on verrattain vähäinen.
Tästä skitsofrenian sairausmuodosta käytetty nimi hebefreeninen tulee nuoruuden jumalattaren Heben nimestä. Tämä taas viittaa sairauden varhaiseen alkamisikään.
Koska hebefrenia etenee nopeasti, se on yleensä vaikeahoitoinen. Jo parin vuoden kuluttua sairauden toteamisesta potilaan tunteet saattavat olla täysin latistuneet, hänen puheensa on vaikeasti ymmärrettävää eikä häneen saa kunnolla kontaktia. Kyseessä on krooninen sairaus, jonka oireita voidaan lieventää antipsykoottisella lääkityksellä. Yleensä vaaditaan sairaalahoitoa. Myös hoidettuun hebefreniaan liittyy psykoosioireiden uusiutumisen riski. 
==Katso myös==
*Paranoidinen skitsofrenia
*Katatoninen skitsofrenia
==Lähteet==
Luokka:Skitsofrenia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Hehkutus

Hehkutus, joskus myös hehkuttaminen, on metallurgiassa ja materiaalitieteissä lämpökäsittelymenetelmä, jota käytetään lisäämään materiaalin venyvyyttä ja vähentämään sen kovuutta, tehden materiaalista helpommin työstettävän. Hehkutus muuttaa materiaalin fysikaalisia ja joskus kemiallisia ominaisuuksia. Hehkutuksessa materiaali kuumennetaan uudelleenkiteytymislämpötilan yläpuolelle, jossa sitä pidetään tietty aika ja lopuksi materiaali jäähdytetään.
 
== Katso myös ==
* Metallin kuumamuokkaus
* Metallin lämpökäsittely
* Uudelleenkiteytyminen
== Viitteet ==
Luokka:Metallurgia
Hehtaari

Hehtaari (tunnus ha) on pinta-alan yksikkö ja kooltaan 10 000 neliömetriä. Neliön muotoisen hehtaarin koko on 100 metriä × 100 metriä. Hehtaaria käytetään pinta-alan yksikkönä maa- ja metsätaloudessa. Hehtaari on sata aaria. Tästä juontuu yksikön nimikin (hehtoaari → heht'aari). Hehto tarkoittaa satakertaista.
:1 ha = 0,01 km²
:1 ha = 100 a
:1 ha = 10 000 m²
==Katso myös==
* Neliömetri
== Lähteet ==
Luokka:Pinta-alayksiköt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Heikki Elomaa

Heikki Olavi Elomaa (s. 9. heinäkuuta 1986 Helsinki) on suomalainen kilpapurjehtija. Hän edustaa Helsingfors Segelklubbia. Häntä valmentaa Enrico Fonda.
Elomaa aloitti kilpapurjehtijan uransa 16-vuotiaana. Vuosina 2006–2008 hän kilpaili 470-luokassa Niklas Lindgrenin kanssa. He edustivat Suomea Pekingin olympialaisissa 2008 sijoittuen 27:nneksiPeking-kisasivut Suomen olympiakomitea 16.8.2008 Viitattu 17.8.2008. 
Ennen kilpapurjehdusta hän harrasti telinevoimistelua monia vuosia. Nyt hänen harrastuksiinsa kuuluu lumilautailu.
== Arvokisasijoitukset ==
*470-luokka
**2007 MM-kilpailuissa 83. (parina Niklas Lindgren)
**2008 MM-kilpailuissa 63. (parina Niklas Lindgren)
== Lähteet ==
*Esittely Suomen olympiakomitean sivulla
=== Viitteet ===
Luokka:Suomalaiset kilpapurjehtijat
Luokka:Vuonna 1986 syntyneet
Heikki Leino

Heikki Ilmari Leino (15. huhtikuuta 1931 Salo – 10. tammikuuta 2017 Salo) oli suomalainen insinööri, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.
Leinon vanhemmat olivat toimitusjohtaja Jalo Henrik Leino ja Tyyne Katariina Laaksonen ja puoliso vuodesta 1957 lastentarhanopettaja Oili Sinikka Salminen. Teollisuusneuvos Liisa Leino on heidän tyttärensä. Heikki Leino tuli ylioppilaaksi Salon yhteislyseosta vuonna 1950 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta. 
Vuonna 1957 Leino tuli töihin sukuyritys E. & J. Leinon palvelukseen konepaja- ja valimoinsinööriksi. Yhtiön valimoryhmän johtajaksi hänet nimitettiin vuonna 1970. Leinovalu Oy:ksi nimensä muuttaneen yhtiön toimitusjohtajana hän työskenteli 1976–1991 ja yhtiön hallituksen puheenjohtajana 1991–2006. Yhtiön toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana jatkoi hänen tyttärensä Liisa Leino. Vuonna 1988 teollisuusneuvoksen arvonimen saanut Heikki Leino oli Salon kaupunginvaltuuston jäsen 1973–1984 ja kaupunginhallituksen jäsen 1973–1976.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset insinöörit
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Suomalaiset yrittäjät
Luokka:Salon kaupunginvaltuutetut
Luokka:Vuonna 1931 syntyneet
Luokka:Vuonna 2017 kuolleet
Heikki Luoma

Heikki Luoma (s. 3. tammikuuta 1944 Kyyjärvi) on suomalainen kirjailija.
Luoma on ollut päätoiminen kirjailija ja Suomen Kirjailijaliiton jäsen vuodesta 1990 lähtien. Luoman tekstejä on palkittu monissa kirjoituskilpailuissa ja hänelle on myönnetty useita työskentelyapurahoja. Hän on kirjoittanut romaaneja, näytelmiä, kuunnelmia ja televisiosarjoja.
Luoman tekstit ovat saavuttaneet erityistä suosiota kesäteattereissa ja televisiosarjoina. Tähän mennessä hänen näytelmänsä ovat nähneet yli 200 ensi-iltaa ympäri Suomea. Hänen TV2:lle kirjoittamansa maalaiskomediat Vain muutaman huijarin tähden, Peräkamaripojat, Mooseksen perintö ja Turvetta ja timantteja ovat keränneet miljoonayleisön. Luoma on myös käsikirjoittanut vuodesta 2009 esitetyn Pirunpelto-sarjan, joka sekin keräsi jaksoillaan miljoonayleisön.
== Tuotanto ==
=== Romaanit ===
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
=== TV-sarjat ===
* Matkalaukkukostaja. TV2, 1991 (alkuperäiskäsikirjoitus)
* Vain muutaman huijarin tähden. TV2, 1998 (käsikirjoitus)
* Peräkamaripojat. TV2, 2001 (käsikirjoitus)
* Mooseksen perintö. TV2, 2001 (käsikirjoitus)
* Turvetta ja timantteja. TV2, 2006 (käsikirjoitus)
* Pirunpelto. TV2, 2009–2013 (käsikirjoitus)
* Korpelan kujanjuoksu, TV1, 2016 - 2018 (käsikirjoitus)
=== Näytelmät ===
* Korpraali Reidin Miekka, 1988.
* Vieraas maailmas, 1990.
* Kuninkaan kuriiri, 1992.
* Väkikivi, 1993.
* Sillanpääasema, 1994.
* Matkalaukkukostaja, 1995.
* Väkevä maa, harmaa taivas, 1995.
* Akkaralli, 1996.
* Rakas vaimo, armas anoppi, 1997.
* Joki virtaa, maa pysyy, 1998.
* Vain muutaman huijarin tähden, 2002.
* Mooseksen perintö, 2004.
* Evakkojuna, 2004.
* Nuoruustanssi, 2006
* Turvetta ja Timantteja, 2006
* Kahen akan loukussa, 2007
* Taistelevat koppelot, 2008
* Tuhannen riemun rysä, 2009
* Tuplavahinko, 2010
* Amerikan Antti, 2012
*Kaikki mulle heti, 2014
=== Kuunnelmat ===
* Neuvottelu. Radio Suomi, 1987
* Kantolan perhe -sarjakuunnelma. Radio Suomi, 1999 (n. 90 jaksoa tähän mennessä, yhdessä Sirkka Laineen ja Hannu Raittilan kanssa)
* Kantolanjärvi maailmankartalle. Radio Suomi, 2001 (yhteistyössä Sirkka Laineen ja Hannu Raittilan kanssa)
* Haamulentäjä. Radio Suomi, 2002 (yhteistyössä Sirkka Laineen ja Hannu Raittilan kanssa)
* Lahdenperän punainen. Radioteatteri 2006 (yhteistyössä Sirkka Laineen ja Hannu Raittilan kanssa)
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Suomen Näytelmäkirjailijaliitto – Heikki Luoma
* Lounakirjailijat – Heikki Luoma
Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Luokka:Vuonna 1944 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Heikki Ojansuu

Heikki Ojansuu (26. heinäkuuta 1873 Tyrvää – 18. tammikuuta 1923) oli suomalainen kielitieteilijä. Hän toimi muun muassa Turun yliopiston ensimmäisenä suomen kielen ja sen sukukielten professorina.
Ojansuu väitteli vuonna 1901 aiheella Suomen lounaismurteiden äännehistoria. Vokaalioppi. Descendentti esitys.
Ojansuu oli Helsingin yliopiston suomen kielen ja kirjallisuuden dosentti vuodesta 1903, kolme lukukautta E. N. Setälän viransijainen suomen kielen ja kirjallisuuden professorina ja suomalaisen filologian apulainen (apulaisprofessori) vuodesta 1914. Lisäksi hän oli muun muassa Suomen Liikemiesten Kauppaopiston opettaja vuosina 1908–1919.
Vuonna 1921 Ojansuu nimitettiin Turun yliopiston ensimmäiseksi suomen ja sen sukukielten professoriksi.
Ojansuu kirjoitti toistakymmentä tieteellistä teosta sekä melkein kaksisataa julkaistua artikkelia. Hän tutki erityisesti suomen murteita, vanhinta kirjasuomea, nimistöä, lainasanoja sekä karjalan ja viron kieliä. Ojansuu teki monia laajoja tutkimusmatkoja ja keräsi Etelä-Virosta ja Pohjois-Latviasta mittavat kokoelmat, jotka jäivät julkaisematta.
Tyrvääläissyntyinen Ojansuu kokosi 22-vuotiaana vuonna 1895 lähes 14 000 sanan sanaluettelon ”Tyrvään murteen sanakirja”. Sanakirja julkaistiin vuosina 2008 ja 2009 kaksiosaisena ja täydennettynä selityksillä ja esimerkeillä. 1 353-sivuinen teos on laajimpia paikallismurteen sanakirjoja Suomessa.
==Lähteet==
*Ojansuu, Heikki & Vesterbacka, Marko: Tyrvään murteen sanakirja. Ensimmäinen. Aakkoset–närpee. Tyrvää: Warelia, 2008. ISBN 978-952-99797-2-1
*Ojansuu, Heikki & Vesterbacka, Marko: Tyrvään murteen sanakirja. Jälkimmäinen. Närskähtää–öylätti. Tyrvää: Warelia, 2009. ISBN 978-952-99797-6-9
* 
== Aiheesta muualla ==
* Heikki Ojansuu 375 humanistia -sivustolla 8.6.2015. Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta.
Luokka:Suomalaiset kielitieteilijät
Luokka:Fennougristit
Luokka:Turun yliopiston professorit
Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka:Vuonna 1873 syntyneet
Luokka:Vuonna 1923 kuolleet
Heikki Perho

Martti Heikki Perho (25. huhtikuuta 1926 Turku – 24. lokakuuta 2009 Loimaa) oli suomalainen maanviljelijä ja poliitikko. 
==Työura ja kotitausta==
Heikki Perhon kotikylä oli Kauhanoja Loimaan kunnassa, josta hänen Ypäjältä lähtöisin ollut isoisänsä oli 1890-luvulla hankkinut omistukseensa Perhon tilan. Viitattu 3.6.2013 Heikki Perho valmistui ylioppilaaksi vuonna 1945 Loimaan yhteiskoulusta ja agronomiksi vuonna 1950 Helsingin yliopistosta. Hän toimi maanviljelijänä Loimaan kunnassa ja Ypäjällä vuosina 1949–1991, työskenteli asutusneuvojana Loimaan kauppalassa 1953–1955 ja Loimaan kunnassa 1951–1969, toimi opettajana Loimaan kansalaiskoulussa vuosina 1952–1953 ja 1958–1959 sekä opettajana Loimaan maamieskoulussa vuosina 1959–1963.
==Poliittinen ura ja luottamustoimet==
1960-luvulta alkaen Heikki Perholla oli luottamustoimia ensin maakunnallisella ja sitten valtakunnallisella tasolla sekä maatalouden järjestöissä että puolueessaan Kansallisessa Kokoomuksessa ja lisäksi muun muassa maakuntasuunnittelun ja kunta-alan järjestöissä sekä suomalaisissa maatalouden suuryrityksissä. Loimaan kunnanvaltuuston jäsen hän oli vuosina 1961–1996 ja puheenjohtaja vuosina 1985–1991. Kunnallispolitiikassa Perhon eräs tärkeä tavoite oli Loimaan kunnan ja Loimaan kaupungin yhdistyminen, joka toteutui vuonna 2005. Kansanedustajana Heikki Perho toimi vuodesta 1975 vuoteen 1991. Tässä hän jatkoi vauraan Loimaan saviseudun kokoomuslaisten viljelijäkansanedustajien sarjaa, johon ennen häntä olivat kuuluneet kunnallisneuvos Kalle Saura Pöytyältä ja agronomi Tauno Vartia Alastarolta. Eduskunnassa Heikki Perho toimi pisimpään maa- ja metsätalousvaliokunnassa ja lakivaliokunnassa ja hänet valittiin myös eduskuntaryhmänsä varapuheenjohtajaksi. Perhon ajamiin maakunnallisiin hankkeisiin kuului muiden muassa Valtion siementarkastuslaitoksen sijoittaminen Loimaalle. Presidentin valitsijamiehenä Perho oli vuosina 1978, 1982 ja 1988.
==Harrastukset==
Kotiseututyö ja historia kuuluivat Heikki Perhon harrastuksiin. Hän vaikutti keskeisesti siihen, että vuonna 2005 avattu Suomen maatalousmuseo Sarka sijoitettiin Loimaalle. Hän myös julkaisi kotikylänsä Kauhanojan koulun satavuotishistoriikin ja valikoiman murrepakinoita.
==Perhe==
Heikki Perhon tytär on poliitikko Maija Perho. 
==Huomionosoitukset==
Heikki Perholle myönnettiin maanviljelysneuvoksen arvo vuonna 1979.
==Lähteet==
Luokka:Kansallisen Kokoomuksen poliitikot
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Varsinais-Suomen vaalipiiri
Luokka:Loimaan kaupunginvaltuutetut
Luokka:Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Suomalaiset opettajat
Luokka:Vuonna 1926 syntyneet
Luokka:Vuonna 2009 kuolleet