nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Kategoriavirhe

Kategoriavirhe on semanttinen tai ontologinen virhe, jossa jostakin asiasta käytetään sellaisia käsitteitä, jotka soveltuvat ainoastaan johonkin täysin toista tyyppiä (kategoriaa) olevaan asiaan. Kategoriavirheessä siis jokin ominaisuus liitetään sellaiseen asiaan, jolla ei voi olla tätä ominaisuutta.
Eräs esimerkki kategoriavirheestä olisi seuraava: Joku henkilö voi kuulla, että pääministeri on käymässä Brysselissä, ulkoministeri Washingtonissa ja asuntoministeri Sipoossa. Jos hän tämän jälkeen kysyy ”mutta missä hallitus on?”, tämä on kategoriavirhe. Hallitus ei ole erillinen henkilö, se on ainoastaan jäsentensä kokonaisuus.
Termin ”kategoriavirhe” esitteli Gilbert Ryle teoksessaan The Concept of Mind (1949). Hänen tarkoituksenaan oli poistaa mielen luonnetta koskeva sekaannus, joka oli peräisin kartesiolaisesta metafysiikasta (”aave koneessa”). Rylen mukaan oli virhe pitää mieltä aineettomasta substanssista eli perusaineksesta koostuvana oliona, koska substanssia koskevat oletukset eivät ole sovellettavissa joukkoon taipumuksia ja kykyjä (eli mieleen). Monet filosofit ovat omaksuneet Rylen termin, vaikkakaan ei ole olemassa yksimielisyyttä siitä, kuinka kategoriavirheet voidaan tunnistaa.
== Katso myös ==
* Argumentointivirhe
== Lähteet ==
Luokka:Filosofian termit
Luokka:Ontologia
Luokka:Semantiikka
Katerma

Katerma on kylä Kainuussa Kuhmon kaupungissa, Oulun läänissä. Kylä sijaitsee Kuhmon länsilaidalla, Sotkamon rajalla, noin 30 kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Katermaksi kutsutaan melko laajaa aluetta, mutta kylän ytimenä voidaan pitää vuonna 1992 lakkautetun Katerman koulun koulupiiriä. Vuonna 1935 valmistunut Katerman koulu sijaitsee Kuhmon suurimman järven, Ontojärven, läntisimmän osan, noin 5 kilometriä pitkän Heinälahden pohjoisrannalla.
Oulujärven vesistön valuma-alueeseen kuuluvat Kuhmon alueet laskevat vetensä Katerman halkaisevan Ontojoen kautta. Jokeen rakennettiin 1950-luvulla Katerman voimalaitos, joka on edelleen toiminnassa. Katerman kylä oli elävimmillään juuri voimalaitoksen rakentamisen aikoihin, jolloin alueella oli mm. oma kyläkauppa ja ensiapuasema. Kylässä on paljon jäljellä merkkejä tuolta ajalta. Voimalaitoksen lisäksi kylän nähtävyyksiin kuuluvat Tervasalmeen vuonna 1935 valmistunut teräsbetoninen museosilta sekä Jauhovaaran luontopolku. Tervasalmessa on myös kolmesta kivipaasista merkintöineen koostuva kaukopartio-osasto Marttiinan muistomerkki.Tervo 2006: ”4.32 Osasto Marttiinan muistomerkki, Katerma”, s.105.
Kylällä toimii kyläyhdistys Katerma-Seura ry. Seuran toimintaan kuuluvat esimerkiksi matkat eri kohteisiin. Kylällä toimii myös metsästysseura Tervasalmen Hirvimiehet. Vierailijoille kylällä on tarjottavana mm. majoituspalveluja, luonnon herkkuja ja luontoon liittyviä harrastuksia.
==Lähteet==
Luokka:Kuhmon kylät
Kati Siltovuori

Kirsi Katriina ”Kati” Siltovuori (ent. Roponen, s. 7. heinäkuuta 1971 Yli-Ii) on suomalainen kiekonheittäjä. Hän saavutti SM-kultaa vuosina 1991, 1993, SM-hopeaa 1992 ja SM-pronssia 1990, 1994, 1995. Hänen ennätystuloksensa kiekonheitossa on 54,38 m. Siltovuori edusti aktiiviurallaan Jaalan Voima -seuraa. Häntä valmensi Mauri Auvinen. Hänellä on monia maaotteluedustuksia.
== Lähteet ==
*
Luokka:Suomalaiset kiekonheittäjät
Luokka:Vuonna 1971 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Katikankanjoni

Katikankanjoni on veden uurtama paikoin 20 metriä syvä rotko Kauhajoen Hyypässä, tarkemmin Kirveskylässä.Kleemola, Jussi et al. 1983, Värikuvat: kuva 4 Katikankanjonin on uurtanut paksuun hienohiekkakerrokseen Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuiston länsiosasta alkunsa saava, Kyrönjoen vesistöalueeseen kuuluva Katikanluoma.Kleemola, Jussi; Marttila, Simo; Taimi, Heikki 1991, s. 159
Katikankanjonin alueella, Katikanluoman ja vieressä virtaavan Kauhajoen (myös Hyypänjoki) välissä, sijaitsevat kapeat ja jyrkät harjanteet Sianselkä ja Kolmentuulenlakki. Katikanluoma yhtyy Kauhajokeen Sianselän jälkeen reilun kilometrin päässä.Kleemola, Jussi et al. 1983, s. 65–66 Kolmentuulenlakki kuuluu osana Kauhanevan–Pohjankankaan aluetta Natura 2000 -verkoston piiriin. Alueen luonnonarvoja turvataan metsälain, maa-aineslain, rakennuslain ja vesilain säännösten nojalla.
Katikankanjonin alueella oli 1940-luvun alkuun saakka toiminnassa ollut mylly.
 
Katikankanjonin kasveihin kuuluvat esimerkiksi näsiä ja kangaskeltalieko.
== Lähteet ==
*
*
=== Viitteet ===
Luokka:Kauhajoen luonto
Luokka:Kauhajoen nähtävyydet
Luokka:Suomen luonnonnähtävyydet
Luokka:Suomen laaksot
Katja Krohn

Katja Krohn (s. 1. marraskuuta 1966 Helsinki) on suomalainen teatteriohjaaja ja näytelmäkirjailija.
== Ura ==
Krohn toimi Teatteri Pienen Suomen johtajana vuosina 2000–2001 ja teatterin fuusion jälkeen Helsingin kaupunginteatterin lastenteatterivastaavana. Vuosina 2004–2009 Krohn toimi ohjaajantyön lehtorina Teatterikorkeakoulussa.
Krohn on ohjannut näytelmiä muun muassa Helsingin kaupunginteatteriin, Tampereen Työväen Teatteriin, Kuopion kaupunginteatteriin sekä Jyväskylän kaupunginteatteriin. Krohnin näytelmiä on esitetty lukuisissa suomalaisissa laitosteattereissa. Näytelmillä Iso paha susi ja Sotta Pyttynen hän nousi eniten esitettyjen suomalaisten nykykirjailijoiden joukkoon.Teatterin tiedotuskeskuksen Ilona esitystietokannan mukaan Iso paha susi on esitetty yhteensä kolmessatoista laitosteatterissa (pois lukien harrastaja- ja kesäteatterit) ja Sotta Pyttynen kahdeksassa laitosteatterissa. Iso paha susi on käännetty viroksi, ruotsiksi, venäjäksi ja saksaksi. Krohnin vuonna 1998 Nina Salliselle kirjoittamaa monologia Kuningas Lear esitettiin pitkään Yhdysvalloissa. Krohn on tehnyt yhteistyötä Sinikka ja Tiina Nopolan kanssa. Vuonna 2007 Krohn toimi Finlandia Junior -valintalautakunnan puheenjohtajana.
Krohn aloitti teatteriharrastuksensa Helsingin Kellariteatterissa ja toimi myöhemmin Aurinkoteatterissa. Hän valmistui teatteritaiteen maisteriksi Teatterikorkeakoulusta 1998. Krohnin sisaria ovat Suomen elokuvasäätiön toimitusjohtaja Irina Krohn ja Helsingin kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Minerva Krohn.
== Teokset ==
=== Omat näytelmät ===
Krohn on ohjannut seuraavien näytelmiensä kantaesitykset:
* Kaunotar kiipelissa (Kellariteatteri, 1990)
* Oma rakas ihana kaunis (Kellariteatteri, 1991)
* Kinkku pahana (Teatteri Raivoisat Ruusut, 1998)
* Nina Sallisen 60-vuotistaiteilijajuhla: Kuningas Lear (Poor, Poor Lear, Aurinkoteatteri, 1998)
* Kapinoivat eläkeläiset (Teatteri Raivoisat Ruusut, 2000)
* Iso paha susi (Teatteri Pieni Suomi, 2001)
* Sotta Pyttynen (Helsingin kaupunginteatteri, 2003)
* Ahmija, yhdessä Ville Sandqvistin kanssa (Teatteri Jurkka, 2007)
* Heinähattu, Vilttitossu ja Pamela-täti, käsikirjoitus yhdessä Sinikka ja Tiina Nopolan kanssa (Tampereen Työväen Teatteri, 2009)
* Pikkujättiläinen (Kansallisteatteri, 2011)
=== Muita ohjauksia ===
* Heinähattu, Vilttitossu ja Rubensin veljekset, Helsingin kaupunginteatteri 2003
* Pieni merenneito, Kuopion kaupunginteatteri 2004
* Risto Räppääjä ja villi kone, Helsingin kaupunginteatteri 2009
* Amadeus, Tampereen Työväen Teatteri 2009
== Palkintoja ==
* Suomen teatteriliiton Vuoden näytelmä-palkinto parhaasta suomalaisesta ammattiteatterissa esitetystä kotimaisesta kantaesityksestä. 2003 (Iso paha susi)
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
* 
Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat
Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Luokka:Vuonna 1966 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Katja Skogman

Katja Skogman (s. 7. syyskuuta 1972) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pikajuoksija. Hän edusti koko uransa ajan HIFK-Friidrottia ja hänen valmentajinaan toimivat Gun Grann sekä Keijo Horkama. Kalevan kisoista Skogman saavutti pronssia 400 metrin juoksussa vuonna 1993. Lisäksi hän oli ulkoradoilla mukana viestijuoksun SM-kisoissa voittamassa 4 x 400 metrin viestijuoksun hopeaa vuonna 1994 sekä pronssia vuonna 1990. Sisäratojen SM-kisoista Skogman voitti pronssia 400 metriltä vuonna 1993. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1994 jälkeen.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset pikajuoksijat
Luokka:Vuonna 1972 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Katja Taimela

Katja Alli Maarit Taimela (o.s. Kuusisto, s. 23. marraskuuta 1974 Vampula) on suomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän on toiminut kansanedustajana Varsinais-Suomen vaalipiiristä vuodesta 2007. Vuodesta 2001 Taimela on ollut myös Salon kaupunginvaltuuston jäsen.
==Ura==
Taimela valmistui suurtalouskokiksi Loimaan ammattikoulusta vuonna 1993. Hän on työskennellyt keittiöapulaisena Huittisten ammatti- ja yrittäjäopistossa (1993–1994) ja Salon keskuskeittiössä (1998–2005) sekä ruokapalveluvastaavana Salon lukiossa (2005). Hän on toiminut myös SMD-operaattorina Nokian Salon tehtaalla (1994–1998) ja kansanedustaja Jukka Roosin eduskunta-avustajana (2005–2007).
Vuoden 2000 kunnallisvaaleissa Taimela valittiin ensimmäisen kerran Salon kaupunginvaltuustoon. Hän on toiminut kaupunginvaltuutettuna vuodesta 2001 ja kaupunginhallituksessa vuosina 2005–2007. Tammikuussa 2012 hänet valittiin kaupunginvaltuuston puheenjohtajaksi. Hän on ollut myös SDP:n puoluevaltuuston jäsen (2005–2008), SDP:n Varsinais-Suomen piirihallituksen jäsen (2006–2007), Salon Demarinuorten puheenjohtaja (2004–2005) ja Salon Sosialidemokraattisen Työväenyhdistyksen varapuheenjohtaja (2005–2011).
Eduskuntavaaleissa 2007 Taimela nousi eduskuntaan saatuaan 5 984 ääntä, kolmanneksi eniten neljästä Varsinais-Suomesta valitusta SDP:n edustajasta. Eduskuntavaaleissa 2011 Taimela uusi paikkansa saatuaan 8 498 ääntä, mikä oli toiseksi eniten SDP:n ehdokkaista ja kuudenneksi eniten Varsinais-Suomen vaalipiiristä. Eduskuntavaaleissa 2015 Taimela valittiin kolmannelle kaudelle 6 017 äänellä. Vaalien jälkeen hänet valittiin tarkastusvaliokunnan puheenjohtajaksi. Aiemmin hän on ollut jäsen maa- ja metsätalousvaliokunnassa (2007–2015) ja työelämä- ja tasa-arvovaliokunnassa (2007–2015)
Eduskuntavaaleissa 2019 Taimela sai 5 734 ääntä ja tuli valituksi jatkokaudelle eduskuntaan.Ehdokkaat
==Yksityiselämä==
Taimela on ollut naimisissa ja hänellä on vuonna 2002 syntynyt poika.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
* Katja Taimelan verkkosivut
Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot
Luokka:Nykyiset kansanedustajat
Luokka:Salon kaupunginvaltuutetut
Luokka:Varsinais-Suomen vaalipiiri
Luokka:Nokian henkilöstö
Luokka:Vuonna 1974 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Katolisen kirkon sääntökunnat

Katolisen kirkon sääntökunnat ovat katolisen kirkon yhteisöjä, jonka jäsenet sitoutuvat elämään sääntökunnan opetuksen mukaisesti.
==Sääntökuntien jäsenet==
Suurimmat sääntökunnat ovat yleensä jakautuneet kolmeen osaan. Yleensä ensimmäinen (järjestys ei kuvaa arvohierarkiaa vaan perustamisjärjestystä) niistä on veljesjärjestö, johon liittyvät miehet sitoutuvat elämään köyhyydessä, selibaatissa ja palvelemaan loppuelämänsä Jumalaa ja Katolista kirkkoa. Toinen sääntö puolestaan on usein sisarjärjestö, jonka jäsenet sitoutuvat samalla tavoin kuin ensimmäisen säännön.
Kolmas sääntö on sääntökunnan maallikkojärjestö, jonka jäsenet eivät sitoudu köyhyyteen ja naimattomuuteen vaan elävät ns. normaalia elämää, mutta sitoutuvat kaikella tavoin tukemaan sääntökunnan toimintaa. Tällaisia ovat esimerkiksi Maltan ritarit. 
Tästä on kuitenkin poikkeuksena puhtaasti pappisjärjestöiksi tarkoitetut sääntökunnat, joissa ei ole nunnia eikä maallikkoita. Tästä esimerkkinä Jesuiitat. Alun perin suurin osa sääntökunnista on ollut tällaisia (ellei niitä sitten ole perustettu nimenomaan sisarjärjestöiksi kuiten Birgittalaiset, joilla ei ole veljeskuntaa laisinkaan, mutta heillä on maallikoita.
==Sääntökuntaelämä==
Sääntökunnan luonteesta riippuu ovatko ne täysin suljettuja, avoimia vai joltain näiden väliltä. Yleensä sääntökunnissa novisiaatti ja postulanttiaika suoritetaan luostarissa, mutta tämän jälkeen siirrytään usein palvelemaan Jumalaa ja kirkkoa luostarin ulkopuolella olevassa maailmassa. Poikkeuksena luostarissa suoritetusta postulantti ja novisiaatti-ajasta voi olla esimerkiksi se, että postulantti/noviisi opiskelee sääntökunnan kannalta tärkeään ammattiin (jolloin hänen täytyy asua luostarin ulkopuolella). Täysin suljetuissa luostareissa puolestaan eristäydytään ulkona olevasta maailmasta loppuelämäksi. On myös olemassa sääntökuntia (esimerkiksi Jeesuksen pikkusisaret), joissa sääntökuntalaiset käyvät normaalisti työssä ja lahjoittavat lähes koko palkkansa muiden ihmisten hyödyksi. Jeesuksen pikkusisaret eivät myöskään elä luostarissa vaan asuvat omassa yhteisössään.
== Laajoja katolisia sääntökuntia ==
*Dominikaanit
*Fransiskaanit
*Jesuiitat
== Katolisia sääntökuntia Suomessa ==
*Birgittalaissisaret (sisarjärjestön lisäksi myös maallikkojärjestö)
*Dominikaanit (veljesjärjestö ja maallikkojärjestö)
*Fransiskaanimaallikot 
*Jeesuksen pikkusisaret
*Jeesuksen pyhän sydämen papit (pappisjärjestön lisäksi maallikoita) 
*Kalleimman veren sisaret 
*Karmeliitat (tällä hetkellä toimii ainoastaan sisaria ja maallikoita, mutta pian myös veljeskunta tulee Suomeen)
*Katariinasisaret
*Rakkauden lähetyssisaret (Äiti Teresan perustama)
*Ursuliinisisaret (sisarten lisäksi maallikoita)
*
Kaukametsän kongressi- ja kulttuurikeskus

Kaukametsän kongressi- ja kulttuurikeskus on vuonna 1988 valmistunut Kajaanin kulttuurikeskus, jossa toimivat mm. Kainuun musiikkiopisto (laajennus valmistui 1998), kansalaisopisto Kaukametsän opisto ja tanssin opetus. Kaukametsässä järjestetään lukuisia kulttuuritapahtumia, kuten esimerkiksi Kajaani tanssii, konsertteja, sanataidetapahtumia sekä seminaareja. Kaukametsässä on myös kuvataiteeseen liittyviä harrastusmahdollisuuksia.
Vuonna 2006 Kaukametsässä järjestettiin kokouksia, koulutuksia, konsertteja, tanssinäytöksiä, juhlia ja vastaanottoja yhteensä 329 kpl. Kävijöitä näissä tilaisuuksissa oli yli 51 000 henkilöä.
Kaukametsän kongressi- ja kulttuurikeskuksessa on kolme salia: Kaukametsän sali (486 paikkaa), Kouta-sali (167 paikkaa) ja Leihu-sali (30-80 paikkaa). Lisäksi on 80-paikkainen auditorio sekä pienempiä ryhmätyötiloja ja pienopetusluokkia.
Kaukametsän suunnitelleet arkkitehdit Sinikka Kouvo ja Erkki Partanen saivat onnistuneesta työstään Rakennus- ja yhdyskuntasuunnittelun valtionpalkinnon.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla==
* Kaukametsän verkkosivut
Luokka:Kajaanin rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Kajaanin kulttuuri
Luokka:Kongressikeskukset
Luokka:Suomen konserttitalot
Kaukvuori

Kaukvuori on Salon kaupunginosa, joka rajoittuu Ylhäistentiehen, Kirjolankatuun ja Perniöntiehen. Lisäksi alueseen kuuluu Perniöntien molemmilla puolilla lähellä Kiskontien risteystä oleva pieni kiilan muotoinen alue.Salon kaupungin kartta, johon on merkitty kaupunginosien rajat ja numerot; lisäksi erillinen luettelo kaupunginosien nimistä Alueella sijaitsee Turun ammattikorkeakoulu.
==Lähteet==
==Antsadata==
Luokka:Salon kaupunginosat
Kauniainen (Salo)

Kauniainen on Salon kaupunginosa, joka rajoittuu seututiehen 110, Salonjokeen, Helenankatuun ja Turuntiehen.Salon kaupungin kartta, johon on merkitty kaupunginosien rajat ja numerot; lisäksi erillinen lista kaupunginosien nimistä.
==Palvelut==
Alueella sijaitsee Salon ammattioppilaitos.
==Lähteet==
Luokka:Salon kaupunginosat
Kauniaisten kaupunginkirjasto

Kauniaisten kaupunginkirjasto on Kauniaisissa toimiva yleinen kirjasto. Kauniaisten kaupunginkirjastolla on yksi toimipiste. Kirjastonjohtajana toimii Piritta Numminen. Kauniaisten kaupunginkirjasto on osa Helmet-kirjastoa, joka on Espoon, Helsingin, Kauniaisten ja Vantaan kaupunginkirjaston kokonaisuus, jolla on yhteinen kokoelmaluettelo ja yhteiset käyttösäännöt.
Vuonna 2018 Kauniaisten kaupunginkirjaston kokoelmissa oli noin 84 300 nidettä ja kirjaston kokonaislainaus oli noin 241 000 lainausta. Fyysisiä käyntejä tehtiin noin 131 000.
== Historia ==
Kauniaisten kaupunginkirjaston (vuoteen 1971 kauppalankirjaston) perustamisesta tehtiin aloite vuonna 1923. Kirjasto aloitti toimintansa vuonna 1924 kauppalan rahatoimistossa. Ensimmäisen toimintavuoden lopulla kirjaston kokoelma oli 173 nidettä ja kirjaston käyttäjiä oli 90. Ennen vuotta 1967 kirjasto muutti kolmesti vuosina 1942, 1945 ja 1949.
Vuonna 1967 kirjastolle vuokrattiin osa Helsingin Säästöpankin liiketalon toisesta kerroksesta Kauniaisten keskustasta. Uusissa tiloissa oli lainaustoiminnan lisäksi mahdollista järjestää asiakkaille myös lukusali, lastenosasto sekä musiikkinurkka. Kirjaston tiloissa järjestettiin myös taidenäyttelyjä.
Kirjasto sai oman, erillisen kirjastorakennuksensa loppuvuodesta 1985. Toiminta uusissa tiloissa aloitettiin 4. helmikuuta 1986. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Reijo Perko arkkitehtitoimisto Perko & Rautamäestä.
Pääkaupunkiseudun yleisten kirjastojen yhteistyö käynnistyi 1970-luvulla, kun Espoossa, Helsingissä, Kauniaisissa ja Vantaalla siirryttiin yhteiseen kirjastojärjestelmään ja yhteiseen kokoelmaluetteloon. Kirjastoilla on ollut yhteinen ATK-järjestelmä vuodesta 1987.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Kauniaisten kaupunginkirjaston kotisivu
* Kauniaisten kirjaston sivut Helmet-kirjastojen sivuilla
Luokka:Kauniainen
Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot
Kaupallinen neuvos

Kaupallinen neuvos on Suomessa sekä valtionhallinnon virkanimike ulkoasiainhallinnossa että arvonimi.
== Kaupallisen neuvoksen arvonimi ==
Kaupallisen neuvoksen nimi ja arvo () on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko . 
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1992. Vuosien 1918–2013 aikana tämä arvonimi on myönnetty vain kahdelle henkilölle. 
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	4.12.1992  	Seppo Heikelä 	vientiasiamies 	Turku  	
 2. 	27.11.2009 	Risto Erjanti 	entinen toimitusjohtaja, diplomi-insinööri 	Tampere 	
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Luokka:Valtionhallinto
Kaupankäynti

Kaupankäynti tarkoittaa tavaran, palveluiden tai oikeuksien ja aineettoman omaisuuden vaihdantaa. Kaupankäynnin mekanismia kutsutaan markkinoiksi. Alun perin tavaroita vaihdettiin toisiin tavaroihin. Rahan keksiminen tehosti kaupankäyntiä. Kun vaihdannassa käytetään rahaa, voidaan erottaa ostaminen ja myyminen erillisinä tapahtumina. 
Kaupankäyntiä voidaan jaotella kaupan kohteen mukaan esimerkiksi irtaimen kauppaan ja kiinteistökauppaan (arvopaperikauppa on irtaimen kauppaa). Osapuolten mukaan kaupankäynti on jaettavissa vähittäiskauppaan ja tukkukauppaan: vähittäiskaupassa ostaja on kohteen käyttäjä; tukkukaupassa ostaja on vähittäisportaan myyjä. 
== Tukkukaupankäynnin kanavat ==
Kuten vähittäiskauppaa, tukkukauppaa käydään usealla eri tavalla. Toisin kuin vähittäiskauppa, tukkukauppa keskittyy henkilökohtaiseen myyntiin ja erilaisiin alakohtaisiin ratkaisuihin.
Henkilökohtaiset myyntikanavat:
*Kasvokkain
*Puhelinmyynti
*Kirjeitse
Massamyyntikanavat:
*Alan messut
*Alan lehdistö
*Toimialakohtaiset myyntisivustot
== Kaupankäynnin syitä ja vaikutuksia ==
Kaupankäynnin avulla:
* ostaja voi saada käyttöönsä puuttuvia hyödykkeitä (tavaroita, palveluita, oikeuksia)
* myyjä tai välittäjä voi kerätä pääomaa kaupankäynnissä syntyvästä voitosta
* myyjä voi päästä eroon tuotannon tai keräilyn ylijäämästä
* ostaja ja myyjä voivat ylläpitää ja kehittää yksilöiden ja yhteisöjen välisiä suhteita
Kaupankäynti yksilöiden välillä mahdollisti ammattien syntymisen ja erikoistumisen erilaisiin tehtäviin. Kaupankäynti eri väestöryhmien välillä mahdollisti uusien alueiden asuttamisen, koska osa välttämättömistä tarvikkeista ja raaka-aineista (esimerkiksi työkalut, metallit, suola) voitiin saada vaihtamalla tai ostamalla niitä muilta yhteisöiltä tai kansoilta.
== Kansainvälinen kauppa ==
Kansainvälinen kauppa on tavaran ja palveluiden vaihdantaa valtioiden rajojen yli. Useimmissa maissa kansainvälinen kauppa muodostaa merkittävän osan bruttokansantuotteesta. Kansainvälistä kauppaa on harjoitettu jo pitkään, mutta viimeisten vuosisatojen aikana sen taloudellinen, sosiaalinen ja poliittinen merkitys on kasvanut. Tähän on johtanut muun muassa teollistuminen, kehittyneet liikennejärjestelmät, globalisaatio, monikansalliset yritykset ja ulkoistaminen.
== Lähteet ==
Luokka:Kauppa
Kauppala (sukunimi)

Kauppala on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
* Eino Kauppala (1917–1992), kirjailija ja suomentaja
* Jalmari Kauppala (vuoteen 1919 Wainio, 1883–1933), opettaja, helluntaiherätyksen saarnaaja ja uskonnollinen kirjailija
* Usko Kauppala (1913–1981), kirjailija.
Kauppaneuvos

Kauppaneuvos () on nykyään Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 2. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko . Arvonimi oli käytössä myös Suomen suuriruhtinaskunnassa.
Itsenäisessä Suomessa kauppaneuvoksen arvon sai ensimmäisenä Julius Tallberg 17. heinäkuuta 1918. Joulukuuhun 2015 mennessä kauppaneuvoksen arvo oli myönnetty 778 henkilölle. Autonomian aikana se annettiin 195:lleAutonomian ajan neuvokset 1809-1917 Talouselämän vaikuttajat. Biografiakeskus. ja Ruotsin vallan aikana (vuodesta 1762) kahdeksalle henkilölleRuotsin ajan neuvokset 1762-1808 Talouselämän vaikuttajat. Biografiakeskus..
==Arvonimen saaneita==
Kauppaneuvoksen arvonimi on myönnetty esimerkiksi seuraaville suomalaisille:
*Carl Henrik Ahlqvist
*Antti Ahlström
*Pirkko Arola (eri kuin pastori ja runoilija Pirkko Arola)
*Johan Gustav Bergbom
*Fredrik Björkqvist
*Henrik Borgström
*Harri Broman
*Victor Ek
*Karl Fazer
*Victor Forselius
*Johan Franzén
*Rudolf Gesellius
*Aline Grönberg
*Rabbe Grönblom
*Rafael Haarla
*Werner Hacklin
*Wilhelm Hackman
*Juho Hallenberg
*Artturi Helenius
*Elbe Häkkinen
*Erik Julin
*Isak Julin
*Lars Henrik Keckman
*Matti Koivurinta
*Yrjö Kokko (eri kuin kirjailija Yrjö Kokko)
*Juho Kuosmanen (eri kuin elokuvaohjaaja Juho Kuosmanen)
*Kalle Kuusinen
*Eero Lehti
*Gustaf Lundahl
*Risto Orko
*Onni Paavola
*Hanna Parviainen
*Albert Oskar Snellman
*J. W. Snellman G:son
*G. F. Stockmann
*Bertil Tallberg
*Julius Tallberg
*Rakel Wihuri
*Lauri Viljanen (eri kuin kirjallisuudentutkija Lauri Viljanen)
*Esko Ylinen
Suomen ensimmäinen naispuolinen kauppaneuvos oli Hanna Parviainen ja toinen Turun Vanun toimitusjohtaja Aline Grönberg. Kauppaneuvoksetar ei tarkoita naispuolista kauppaneuvosta, vaan kauppaneuvoksen vaimoa.
===Fiktiivisiä kauppaneuvoksia===
*Klaus Kiiski, hahmo kirjasarjassa Nummelan ponitalli
*Johannes Paukku, Matti Tuomisen näyttelemä roolihahmo televisiosarjassa Hyvät herrat
*Jethro Rostedt televisiosarjassa Kauppaneuvos Jethro (todellinen henkilö, mutta ei oikeasti kauppaneuvos)
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Suomalaiset arvonimet