nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Jumi

Jumi on erityisesti suomalais-ugrilaisia kieliä puhuvien kansojen käyttämä yliluonnollisten ilmiöiden, lähinnä panteistisen maailmanhengen nimitys. Suomen etäsukukielissä se tunnetaan myös nimityksellä Jumo. Muiden muassa marit viettävät vuosittain Jumolle omistettua juhlapäivää uhraten lihaa ja viljaa. 
Jumi aiheuttaa esimerkiksi eläimelle äkillisen taudin ampumalla näkymättömän nuolen. Arvoituksissa jumi on jokin, jolle on ominaista ehdoton paikallaanolo tai jota on mahdoton kiertää.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 3, p. 1680
Sanan etymologia lienee sama kuin sanalla jumala. 
Hyönteislaji tupajumi on saanut nimensä jumista. Puuhun kaivautunut tupajumi aiheuttaa napsuvaa ääntä, jota pidettiin viestinä henkiolennoilta.
== Juminkeko ja jumin kurikka ==
Suomalaisessa tarustossa esiintyvät Juminkeko ja Jumin kurikka, mutta näiden merkitys on jäänyt melko lailla arvoitukseksi. Joissakin tapauksissa niillä on viitattu tonttu- eli napakiviin.
Vienankarjalaista kulttuuria edistämään on perustettu Juminkeko-säätiö. 
== Jumin häät ==
Jumin häät eli jumihäät olivat nuorison leikkihäät, joiden perinne tunnettiin lähinnä Pohjanmaalla ja jonkin verran Keski-Suomessa.
Kustaa Vilkunan Vuotuisen ajantiedon (1950) mukaan jumihäiksi kutsuttiin nuorison tanssiaisia, joihin kuului yhdessä nukkuminen. Tanssiaisten jälkeen useat nuoret kävivät pareittain tanssipaikkana toimineen rakennuksen lattialle ja nukkuivat siinä koko yön. Vaatteita ei riisuttu, eikä liian lähelle toista ollut lupa mennä. Jos pari oli liian lähekkäin, menettivät he maineensa. Tämä siveä toimitus oli kuitenkin ihanne, joka joidenkin tietojen mukaan ei aina pitänyt. Asiakirjojen mukaan vuonna 1758 Muhoksen pitäjässä eräs tyttö olisi tullut raskaaksi jumin häissä ja tappanut lapsensa. Tyttö tuomittiin kuolemaan.Vilkuna 2007, s. 252–254.
Jotkut paheksuivat jumin häitä ja väittivät, että niissä juotiin, syötiin ja tehtiin häpeää. Jotkut tutkijatkin ovat pitäneet jumin häitä hedelmällisyysriitteinä, joita järjestettiin alun alkaen, jotta olisi voitu harjoittaa luvallisesti esiaviollista seksiä sekä mahdollisesti testata morsiamen hedelmällisyys ennen häitä. 
Vilkuna kirjoittaa, että lätin kielessä jumis on tarkoittanut kaksoistähkää tai yleensä kahta yhteen kasvanutta, siis jumissa olevaa, asiaa. Vilkunan mukaan kyseessä voisi siis olla parin–kolmen vuosituhannen takainen kielikuva ja lainasana.Vilkuna 2007, s. 256–257.
Jumin häitä on verrattu latvialaisten hedelmällisyyden jumalan Jumisin palvontaan, johon liittyi joidenkin käsitysten mukaan luvallista avioliiton ulkopuolista seksiä. Latvialaisten hedelmällisyysriittien ja suomalaisten jumin häiden yhteyttä ei kuitenkaan ole voitu osoittaa. 
Jumin häiden merkitys on jäänyt pitkälti tuntemattomaksi. Toisissa perinteissä hieman samantapaisissa leikkihäissä kerättiin nuorille köyhille tytöille rahaa (kuten oikeissa häissä uudelle parille), mutta jumin häihin rahan keruu ei ilmeisesti kuulunut.
== Katso myös ==
* Jomali
* Jumis
== Lähteet ==
* 
* 
=== Viitteet ===
Luokka:Uskonto
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Juminkeko

Juminkeko on arvoitukselliselle Jumi-henkiolennolle kuulunut paikka tai asia, jonka merkitys on epävarma. Ainakin joitakin Länsi- ja Varsinais-Suomessa sijaitsevia napakiviä on kutsuttu nimellä juminkeko tai jumin kurikka, mutta juminkeko voi tarkoittaa muutakin.
Juminkeko on myös Juminkeko-säätiön ylläpitämä Kalevalan ja karjalaisen kulttuurin informaatiokeskus Kuhmossa.http://www.juminkeko.fi/
==Lähteet==
* 
===Viitteet===
Luokka:Suomalaisen muinaisuskon pyhät paikat
Luokka:Suomalaisen mytologian paikat ja olotilat
Junanvaunu

Vaunu on junaan liitettävä joko henkilöiden tai tavaroiden kuljetukseen rautateitse tarkoitettu vaunu. Vaunuja voidaan kytkeä junan perään useampia. Vaunussa ei ole omaa moottoria, vaan sen vetämiseen tarvitaan veturi. Vaunut liitetään veturiin kytkimen avulla, kytkimiä on käytössä useampia; yleisin on ruuvi- tai lenkkikytkin. Vaunut jaetaan käyttötarkoituksensa mukaisesti matkustaja-, tavara-, liite- ja ohjausvaunuihin.
Vaunuja on tehty useita erilaisia malleja, jotta ne soveltuisivat paremmin erilaisiin käyttötarkoituksiin, kuten muun muassa ravintola-, yö-, päivä-, ja konduktöörivaunut.
Luokka:Rautatiekalusto
Junapedia

Junapedia on Antsamedia Foundationin omistama yksi wikipohjaisista sivuista, mikä keskittyy lähinnä Suomen rautatieliikenteeseen, juniin sekä Valtion rautateiden reitteihin. Sivusto perustettiin vuonna 2019, ja sivulla muun muassa on käytössä uusi Beeta- ominaisuus VisualEditor, mitä Antsamedian hankkeissa on vain kahdessa sivustossa.
== Sisältö ==
Junapedia myöskin on vapaasti muokattava wikisivu. Sivulle voidaan tarjota uutisia, mikäli Suomen rautateihin sellainen liittyy. 
Junapediassa toimii samat säännöt, mitä Antsamedia Foundation on lähes kaikille sivuille laatinut. Huonosta käytöksestä estetään, myös Antsawikissä.
== Ulkoasu ==
Sivun on alun perin kehittänyt Mediawiki, mutta Miraheze toimii isäntäpalveluna. 
Ulkoasu on sama, kun muissakin Antsamedian hankkeissa, ja Junapedialle on oikein omakin mobiilinäkymä kehitetty, mitä Antsawikissä ei esimerkiksi ole. Täten pystytään tekemään lukemisesta helppoa myös mobiililaitteilla. Esimerkiksi Wikipedialla on tällainen teema puhelimelle, automaattisesti menee mobiililaitteella parempaan ulkoasuun. 
J
Luokka:Antsamedia
Juornaankylä

Juornaankylä () on Askolan kylä, jossa asuu noin 200 asukasta ja kesäisin noin 450. Vuonna 2000 kylä valittiin vuoden itäuusmaalaiseksi kyläksi.
Kylässä on oma Juornaankylän koulu, jonka piirissä toimii vanhempainyhdistys, metsästysseura ja Valkjärvi-yhdistys.http://juornaankyla.fi/categories.asp?document_id=2952&cat_id=2941 Juornaankylän nuorisoseuralla on 1911 rakennettu ja peruskorjattu Juornaankylän nuorisoseurantalo, millä on viikonpäivinä erilaista toimintaa ja jonka pihalla järjestetään elokuisin elomarkkinat, millä myydään leivoksia, kudonnaisia ja muuta tavaraa.
==Lähteet==
Luokka:Askolan kylät
Luokka:Vuoden itäuusmaalaiset kylät
Jurvan kirkonkylä

Jurvan kirkonkylä on taajama, joka oli entisen Jurvan kunnan hallinnollinen keskus. Kuntaliitoksen jälkeen se on ollut osa Kurikkaa. Vuoden 2017 lopussa taajamassa oli 1 873 asukasta.
==Lähteet==
Luokka:Suomen entiset kuntakeskukset
Luokka:Jurvan kylät
Luokka:Suomen kirkonkylät
Luokka:Etelä-Pohjanmaan maakunnan taajamat
Jussi-Pekka Alanen

Jussi Pekka (Jussi-Pekka) Yrjänä Alanen (s. 23. joulukuuta 1938 Helsinki) on suomalainen maaneuvos ja varatuomari.
Alanen oli Helsingin apulaiskaupunginjohtaja vuosina 1974–1979 ja Asuntohallituksen pääjohtaja vuosina 1979–1984. Hän oli Kaupunkiliiton toimitusjohtaja vuosina 1984–1993 ja Kuntaliiton toimitusjohtaja vuosina 1993–1999 eläkkeelle jääntiinsä saakka. Alanen oli Kuntien Eläkevakuutuksen hallituksen puheenjohtaja vuosina 1985–2001. Hän on tehnyt useita kuntaliitosselvityksiä. Alaselle myönnettiin maaneuvoksen arvonimi vuonna 2003.
Alasen isä oli historiantutkija Aulis J. Alanen.Facta2001 1. osa palasta 262
==Julkaisuja==
*Helsinki. Kansakunnan pääkaupunki - ihmisten metropoli, Kaks Polemia-sarja, 125 s., Sastamala 2009
== Lähteet ==
Luokka:Valtionlaitosten johtajat‎
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Vuonna 1938 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Jussi Helminen

Jussi Kalevi Helminen (s. 7. lokakuuta 1947 Turku)Jussi Helminen (naytelmat.fi) on suomalainen ohjaaja, näytelmäkirjailija ja teatterinjohtaja. 
Helminen opiskeli Teatterikoulussa ja suoritti koulun teatteritutkinnon vuonna 1971.Kallinen, Timo 2001. Näyttämötaiteilijasta teatterityöntekijäksi: Miten moderni tavoitti suomalaisen teatterikoulutuksen. Acta Scenica 7. ISBN 952-9765-25-8 Varsinaisen näyttämöuransa hänen on sanottu aloittaneen Turun ylioppilasteatterissa, vaikka hän oli 1970-luvun alkuvuosista lähtien mukana myös tuolloin alkunsa saaneen Ahaa-teatterin toiminnassa, joka keskittyi lasten- ja nuortenteatterin tuottamiseen.
 Turku aikoo myydä ylioppilasteatterin tilat Helsingin Sanomat 24.1.2007Ahaa-teatterin historiaa 
Vuonna 1986 Helminen siirtyi ohjaajasta teatterinjohtajaksi, kun hänet valittiin Oulun kaupunginteatterin johtajaksi. Hänen johtajakautensa kesti vuoteen 1990, ja sen aikana teatterissa nähtiin muun muassa vuonna 1987 paljon kohua herättänyt Jumalan teatterin performanssi, jonka Helminen oli varta vasten tilannut Teatterikorkeakoulusta herättämään keskustelua teatterin senhetkisestä tilasta.
Tulisiko verovaroin tehty teatteritaide lopettaa? Radio Nova 17.01.2011
Vuonna 1990 Helminen siirtyi Oulusta Tampereen Työväen Teatterin johtajaksi. Hänen Tampereella vuoteen 1998 saakka kestäneellä johtajakaudellaan teatteriin saatiin uusi johtosäänto, jossa päätösvalta teatterin ohjelmistosta annettiin teatterinjohtajalle.Tietoa TTT:stä Vuonna 2000 Helminen valittiin Espoon kaupunginteatterin johtajaksi.Päätöksiä Espoon teatteritalosta odotetaan. Uusisuomi.fi 11.1.2008 Helminen on virassaan ajanut näkyvästi uuden teatteritalon rakentamista Espooseen, ja vuonna 2011 Länsiväylä-lehti nimesi hänen ponnistuksensa Vuoden kaupunkiteoksi 2011.Palkittu Jussi Helminen: Uusi teatteritalo olisi eduksi koko Suomelle. Länsiväylä 9.11.2011
Helmiselle myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 1997. Vuonna 2010 Ruotsin kuningas nimitti hänet Pohjantähden ritarikunnan ritariksi ansioistaan pohjoismaisen teatteriyhteistyön edistäjänä.Lehdistötiedote kunniamerkkien jaosta Ruotsin Helsingin-suurlähetystössä 2.2.2010 Vuonna 2013 hänelle myönnettiin Ida Aalberg -mitali.
==Näytelmiä==
*Morjens maailma (1973)
*Huumausainenäytelmä – Kamal Yrgplyn ja hänen hashispussinsa ihmeellinen matka Turkista Suomeen ja mitä sitten tapahtui (1974)
*Koettakaa vedellä, vastasi palopäällikkö (1975)
*Hölmöläiset (1978)
*Polttaa polttaa (1985)
*Keltariepu (1986)
*Jättipotti – Mutju, ent. Nimi (1987)
*Rosollista miestä (1987)
*Levoton lohikäärme (1989)
*Naakka Mustakorppi – torin sankari? (1995)
*Hannu ja Kerttu (1998)
*Zorron miekka (2001)
*Sikka Korppu (2004)
*Myrskylintu (2005)
*Kuningaspeli jalkapallo (2007)
==Lähteet==
Luokka:Pro Finlandia -palkitut
Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat
Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Luokka:Vuonna 1947 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luokka:Suomalaiset teatterinjohtajat
Jussi Myllymäki

Raimo Juhani ”Jussi” Myllymäki (s. 7. syyskuuta 1953 Tampere) on suomalainen näyttelijä. Hän aloitti ammattinäyttelijän uransa harjoittelijana Kajaanin kaupunginteatterissa 1973–1974. Kajaanin kaupunginteatteria seurasivat tilateatteri 1974–1975, Joensuun kaupunginteatteri 1975–1979 ja Jyväskylän kaupunginteatteri 1979–1996. Vierailijana Jussi Myllymäki on ollut Mikkelin kaupunginteatterissa 1980 ja Pyynikin kesäteatterissa 1983. Vuodesta 1996 hän on ollut freelancer tehden useita ohjaustöitä.
Ylen TV2-kanavalla vuosina 2009–2013 esitetyssä Pirunpelto-sarjassa Myllymäki näytteli Kosti Sorjosen roolin.
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* http://www.elisanet.fi/jussimyllymaki/index.html
* http://ohjelmat.yle.fi/pirunpelto/etusivu
Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:Vuonna 1953 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Jussi Mäkelä

Juha Matti Tapio ”Jussi” Mäkelä (s. 14. maaliskuuta 1956 Tampere) on suomalainen elokuvaneuvos ja kauppatieteiden maisteri. Hän toimii The Walt Disney Company Nordicin toimitusjohtajana.
Jussi Mäkelä aloitti uransa perheyhtiö Kinostossa ja oli perustamassa Jukka Mäkelän ja Markku Koistisen kanssa vuonna 1986 nykyistä Finnkinoa. 1990-luvulla Disney perusti haarakonttorin Suomeen, ja Mäkelä aloitti uudessa yhtiössä toimitusjohtajana.
Jussi Mäkelälle myönnettiin elokuvaneuvoksen arvonimi joulukuussa 2015. Edellisen kerran arvonimi myönnettiin vuonna 2002 tuottaja-toimitusjohtaja Jukka Mäkelälle, Jussi Mäkelän serkulle. Mäkelälle myönnettiin elokuva-alan kultainen ansiomerkki vuonna 2007.
Mäkelä kilpaili ammunnassa 1970- ja 1980-luvuilla. Los Angelesin olympialaisissa 1984 hän sijoittui skeet-ammunnassa 36:nneksi. MM-kilpailuissa hän sijoittui kymmenenneksi vuonna 1977 ja EM-kilpailuissa hän oli 13:s vuonna 1981 ja 18:s vuonna 1984. Hänen isänsä Tuukka Mäkelä oli myös ampuja ja elokuva-alan toimija.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset ampujat
Luokka:Vuonna 1956 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Juures

Juures on ravintona käytettävä kasvien turpea maanalainen osa. Juureksiin kuuluu monien siemenkasvien oikeita juuria, kuten mukulajuuri, sekä maaversoja, kuten mukulavarsi, juurakko ja sipuli. Juurekset ovat kaksivuotisia kasveja, jotka ensimmäisenä vuonna kasvattavat juuren ja seuraavana vuonna kukkivat. Yleensä juurekset nostetaan maasta kylvämistä seuraavana syksynä, ja ne syödään talven aikana. Juureksia kasvatetaan kaksi vuotta vain silloin, kun niistä halutaan saada siemenet talteen.
Juureksia viljellään Suomessa myös usein kotipuutarhoissa. Yleisimmät Suomessa viljeltävät juurekset ovat porkkana, lanttu ja punajuurikas. Muita Suomessa kasvavia juureksia ovat mukula- eli juuriselleri, palsternakka, nauris, retiisi, retikka ja maa-artisokka.
Juureksia voi säilyttää laatikossa, jossa ne ovat sahajauhossa tai juuresturpeessa.
==Katso myös==
*Vihannes
*Kasvikset
== Lähteet ==
Luokka:Vihannekset
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Juurikas

Ruokajuurikas eli juurikas (Beta vulgaris) on revonhäntäkasvien (Amaranthaceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Aiemmin se luokiteltiin savikkakasveihin (Chenopodiaceae).
Lajin villi muoto merijuurikas (tai rantajuurikas) (Beta vulgaris subsp. maritima) kasvaa luonnonvaraisena Välimeren ja Länsi-Euroopan rannikoilla Länsi-Ruotsia myöten. Se on sopeutunut korkeaan suolapitoisuuteen kasvuympäristössään. Viljeltyjä muunnoksia kasvatetaan ihmisten ja eläinten ravinnoksi lähes kaikkialla maapallolla. Näihin kuuluvat:Versoista uunipunajuuriin - borssista rösteihin Punajuuri vuoden vihannes 2008
* peltojuurikas (Beta vulgaris ssp. vulgaris)
** rehujuurikas (Beta vulgaris ssp. vulgaris var. alba)
** sokerijuurikas (Beta vulgaris ssp. vulgaris var. altissima)
** lehtimangoldi (Beta vulgaris ssp. vulgaris var. cicla)
** punajuurikas (Beta vulgaris ssp. vulgaris var. conditiva)
** valkojuurikas (Beta vulgaris ssp. vulgaris var. conditiva)
** keltajuurikas (Beta vulgaris ssp. vulgaris var. lutea)
* ruotimangoldi (Beta vulgaris var. flavescens) 
== Viljelyn historiaa ==
Juurikasta on käytetty ihmisten ja eläinten ravintona ja lääkekasvina jo varhain. Antiikin aikana Kreikassa ja Roomassa kasvit olivat lehtimangoldin tyylisiä muotoja, joista käytettiin pääasiassa lehtiä ja varsia. Jo silloin tunnettiin vaalean- ja tummanvihreitä sekä punalehtisiä muotoja. Myös juuren käytöstä ravinnoksi löytyy viitteitä jo antiikin ajoilta, mutta todennäköisesti sitä käytettiin yleisemmin vain lääketarkoituksiin. Juurikkaat olivat alun perin pitkä- ja ohutjuurisia, mutta vähitellen jalostuksen kautta kehittyivät ensimmäiset paksujuuriset muodot 1500-luvulle tultaessa. Punajuurinen muoto jalostettiin vasta 1600-luvulla. Moderni sokerintuotanto juurikkaasta kehitettiin 1700-luvulla, jolloin rehujuurikaslajiketta "White Silesian" alettiin jalostaa sokeripitoisemmaksi. Origin of the ‘Weisse Schlesische Rübe’ (white Silesian beet) and resynthesis of sugar beet Springerlink
== Lähteet ==
* Angiosperm Phylogeny Website: Amaranthaceae → Betoideae. (taksonomian lähde) Viitattu 9.3.2016.
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
* Laji.fi: Juurikas (Beta vulgaris)
* Beta vulgaris -nimistö
* ITIS: Beta vulgaris 
* United States Department of Agriculture (USDA): Beta vulgaris 
* Flora of China: Beta vulgaris 
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Beta vulgaris 
== Antsadata-kohde ==
Luokka:Juurikkaat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Juurinimipalvelin

Juurinimipalvelin () on Internetissä ylimmän tason DNS-palvelin. Juurinimipalvelimista voidaan aloittaa verkkotunnusten käännös IP-osoitteiksi. Juurinimipalvelimen IP-osoitteen on oltava asiakasnimipalvelimien tiedossa sisäänrakennettuna ohjelmaan.
Juurinimipalvelin sisältää tiedot seuraavan tason palvelinten osoitteista. Vasta seuraavan tason nimipalvelimet vastaavat konkreettisesti omasta alueesta (esimerkiksi .fi, .se, .com tai .net). Esimerkiksi etsittäessä verkkotunnuksen www.yritys.fi osoitetta kysytään ensin joltain juurinimipalvelimelta (IP-osoite sisäänrakennettu nimipalvelimeen) fi-alueesta vastaavan nimipalvelimen IP-osoitetta. Tältä nimipalvelimelta sitten kysytään yritys.fi:stä vastaavan nimipalvelimen IP-osoitetta. Tältä viimeiseltä sitten kysytään IP-osoitetta, joka vastaa www.yritys.fi-verkkotunnusta.
On olemassa 13 samalla tavoin toimivaa juurinimipalvelinta. Yleensä asiakasnimipalvelimet tuntevat ne kaikki ja käyttävät niitä satunnaisessa järjestyksessä. Juurinimipalvelimia ovat:
kirjain	entinen nimi 	ylläpitäjä 	sijainti
A 	ns.internic.net 	VeriSign 	Dulles, Virginia, USA
B 	ns1.isi.edu 	Information Sciences Institute	Marina del Rey, Kalifornia, USA
C 	c.psi.net 	Cogent 	Herndon, Virginia, USA
D 	terp.umd.edu 	University of Maryland 	College Park, Maryland, USA
E 	ns.nasa.gov 	Nasa 	Mountain View, Santa Clara County, Kalifornia, USA
F 	ns.isc.org 	ISC 	Palo Alto, Kalifornia, USA
G 	ns.nic.ddn.mil 	USA, DoD (puolustusministeriö)	Vienna, Virginia, USA
H 	aos.arl.army.mil	USA, maavoimien tutkimuslaitos	Aberdeen, Maryland, USA
I 	nic.nordu.net 	Netnod 	Tukholma
J 	 	VeriSign 	Dulles, Virginia, USA
K 	 	RIPE 	Lontoo
L 	 	ICANN 	Los Angeles, Kalifornia, USA
M 	 	WIDE-projekti 	Tokio
C-, F-, I-, J- ja K- juurinimipalvelimet on monistettu useisiin paikkoihin jokulähetys (anycast) tekniikalla. Suomessa on paikalliset kopiot I-, J- ja K-juurinimipalvelimista (FICIX). Enemmistö fyysisistä juuripalvelimista on nykyisin USA:n ulkopuolella, vaikka "kirjaimista" vain kolmea ylläpitää muu kuin yhdysvaltalainen organisaatio.
Internet-verkkotunnusten tulkinta riippuu siitä, mitkä juurinimipalvelimien osoitteet on määritelty asiakasohjelmiin. AlterNIC oli vaihtoehtoinen juurinimipalvelinjoukko, joka saatiin käyttöön vaihtamalla asiakasohjelmiin määriteltyjä juurinimipalvelimien IP-osoitteita. Asiakasohjelma, jossa juurinimipalvelinten osoitteet on vaihdettu, toimii aivan samalla tavalla kuin nytkin, mutta www.firma.fi voi tarkoittaa aivan toista IP-osoitetta kuin "virallisessa" verkkotunnusavaruudessa. IETF on määritellyt käytännöt siitä, miten verkkotunnuksia käytetään, mutta mitään virallista kansainvälistä sopimusta verkkotunnusavaruudesta ei ole. AlterNICin perustaja pidätettiin 1997 (ei suoranaisesti juurinimipalvelimien ylläpidosta) eikä järjestelmää ole sen jälkeen käytetty.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Suomen K-juurinimipalvelimen sivut
* I-juurinimipalvelimen sivut
* FICIX ry, Finnish Communication and Internet Exchange
* Root Server Technical Operations Association
* DNS Root Server System Advisory Committee
* - IAB Technical Comment on the Unique DNS Root
Luokka:Internet
Luokka:Nimipalvelujärjestelmä
Juustila

Juustila (myös Juustilanjoki, v:sta 1948 lähtien ) on kylä ja taajama Saimaan kanavan varrella Viipurin pohjoispuolella Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella Venäjällä. Osa Juustilan kylästä kuuluu Suomen vuokraamaan Saimaan kanava vyöhykkeeseen. Suomelle kuuluessaan Juustila kuului Viipurin maalaiskuntaan. Juustilan naapurikyliä olivat Jyrkilä, Kilpeenjoki–Sydänmaa, Kilpeenjoki, Ihantala, Ylivesi, Ventelä, Lavola ja Leppälä sekä Vahvialan kuntaan kuulunut Hanhijoki. Juustilan koulupiiriin kuuluivat myös Jyrkilän, Leppälän, Tikkalan ja Ventelän pikkukylät varsinaisen Juustilan ympäristöstä.
==Asutus==
Juustila oli asukasluvultaan yksi Viipurin maalaiskunnan suurimmista kylistä, vuonna 1937 siellä oli 922 asukasta. Lisäksi Juustilan koulupiiriin kuuluneessa Jyrkilässä oli 57, Leppälässä 20, Tikkalassa 28 ja Ventelässä 47 asukasta.Lakio 1982, s. 264–265 Juustilan kylän keskustasta oli muodostunut taajama ja se sijaitsi Saimaan kanavassa olevan Juustilan sulun ympäristössä Juustilanjärven pohjoisrannalla. Juustilan taajaman lisäksi kylän osa-alueita olivat Korpi ja Harjula. Korpi sijaitsi Saimaan kanavan varrella Juustilan taajamasta pohjoiseen. Juustilan kautta kulki maantie Saimaan kanavaa myötäillen Nuijamaalle sekä maantiet valteille 13 ja 14. 
Juustilassa oli hotelli, terveyskylpylä, Saimaankanavan Osuusliikkeen ja Osuusliike Torkkelin myymälät sekä yksityisliikkeitä. Saimaankanavan Osuusliike oli muodostunut Juustilan ja Pällin Kauppa-Osuuskuntien yhdistyessä.Lakio 1982, s. 330–333 Juustilassa toimi nuorisoseura,Kuujo 1982, s. 386 Vuonna 1937 Juustilan kylässä oli 476 ha peltoa, 44 ha niittyä ja 1 545 ha metsää.Lakio 1982, s. 269–273
==Kansakoulu==
Juustilan kansakoulu sijaitsi Juustilan taajamassa. Koulupiiriin kuuluivat myös ympäristön pikkukylät: Jyrkilä, Leppälä, Tikkala ja Ventelä. Juustilan koulussa oli neljä opettajaa ja 126 oppilasta vuonna 1939.Kuujo 1982, s. 375 Juustilan koulu perustettiin vuonna 1891.Kuujo 1982, s. 151 Koulua varten rakennettiin lisärakennus vuonna 1927.Kuujo 1982, s. 376
==Historia==
Talvisodan taistelut eivät ulottuneet Juustilan alueelle, mutta Moskovan rauhan perusteella se kuului luovutettaviin alueisiin. Asukkaat oli evakuoitu jo sodan alussa muualle Suomeen. Jatkosodassa luovutetut alueet valloitettiin takaisin vuonna 1941 ja asukkaat pääsivät palaamaan koteihinsa. Alkoi vilkas jälleenrakentamisen kausi. Saimaankanavan osuusliikkeen Juustilan myymälä oli ensimmäinen kauppa, joka avattiin uudelleen maalaiskunnan takaisinvaltauksen jälkeen (4. lokakuuta 1941).Kuujo 1982, s. 416 Uusi evakuointi oli kuitenkin edessä kesällä 1944.
==Nykytilanne==
Nykyisin osittain Suomelle vuokratulla alueella sijaitsevan Juustilan taajaman alueella ei ole juurikaan asutusta. Nykyinen Juustila () sijaitsee vanhan taajaman länsipuolella. Lisäksi Juustilan kylän alueella on asutusta Korven (v:sta 1948 ) alueella. Sen sijaan muu osa kylästä ja naapurikylät Jyrkilä ja Leppälä ovat autioita. Ventelän ja Tikkalan alueilla on vähäistä asutusta.
==Lähteet==
*
===Viitteet===
Luokka:Viipurin maalaiskunnan kylät
Juutinrauman tulli

Juutinrauman tulli on Eerik Pommerilaisen vuonna 1429 aloittama käytäntö, jossa Tanska keräsi kaikelta Juutinrauman läpikulkevalta laivaliikenteeltä maksuja. Alkuaikoina maksu oli sama kaikille laivoille, mutta vuodesta 1567 alkaen se perustui laivan rahdin arvoon. Tanskan valtio sai kolmanneksen tuloistaan 1500- ja 1600-luvuilla näistä tulleista. Tullimaksu kerättiin Helsingörissä ja sitä varten rakennettiin Kronborgin linna 1420-luvulla. Linnan tykeillä voitiin upottaa laivat, jotka yrittivät ohittaa maksamatta tullia. Vuonna 1857 Tanska joutui lopettamaan tullin keruun kansainvälisen painostuksen seurauksena. Yhdysvallat oli kieltäytynyt maksamasta tullia vuonna 1855. Tullauskirjat ovat säilyneet ja ne ovat nykyään tärkeä lähde historian tutkimukselle. Esimerkiksi Suomen edustalla haaksirikkoutuneen Vrouw Marian lasti on saatu selville Juutinrauman tullausasiakirjoista.
Juutinrauman tulli aiheutti useita konflikteja Tanskan ja Ruotsin välille. Ruotsin vuonna 1643 aloittamassa sodassa, jota johti Lennart Torstenson Ruotsi saavutti voittoja ja Brömsebron rauhassa Tanska joutui myöntämään Ruotsalaisille laivoille tullivaupauden Juutinraumaan. Suuressa Pohjan sodassa Ruotsi kärsi tappion Venäjälle ja Tanskalle ja joutui vuodesta 1721 jälleen maksamaan tullia.
==Aiheesta muualla==
*Juutinrauman tulliasiakirjat on löydettävissä netistä
==Viitteet==
Luokka:Tanskan historia
Luokka:Kansainvälinen kauppa
Juva (Halikko)

Juva on kylä Halikon kunnan pohjoisosassa Vaskiolla. Kylä sijaitsee Halikonjoen alkupäässä sen läntisellä puolella. Kyläalueeseen kuuluu kapea ja pitkä maakaistale, joka jatkuu luoteeseen aina Kumionojaan saakka.
Juvan nykyinen asutus on keskittynyt Pitkäojantien varteen.
Juva on Melkolan tytärkylä. Omaksi kyläkseen Juva lienee kehittynyt 1300–1400-lukujen aikana. Kylässä oli 1500-luvulla kaksi tilaa, joista toinen kuului Perniön Melkkilän kartanolle. Kylän molemmat tilat siirtyivät Joensuun kartanon omistukseen 1700-luvun loppuun mennessä. Juvan alkuperäinen kyläkeskus sijaitsi hieman etelämpänä keskellä nykyisiä peltoja. Isojaon 1780–1781 jälkeen maatilat siirrettiin omien maidensa keskelle ja perinteinen kylärakenne rikkoutui.
==Lähteet==
*Turun maakuntamuseon SARAKUM-projekti: Halikon kulttuuriympäristö ja arvot
Luokka:Halikon kylät