Aasia

Aasia on maapallon suurin maanosa niin väestöltään kuin pinta-alaltaankin. Sen pinta-ala on noin 44 miljoonaa neliökilometriä, mikä tarkoittaa 29,4 % maapallon maapinta-alasta ja 8,6 % kokonaispinta-alasta. Aasiassa asuu vähän alle neljä miljardia ihmistä eli yli 60 % maailman väestöstä.
Maanosan nimi tulee antiikin kreikkalaisilta, jotka käyttivät nimeä Anatolian alueesta. Valtauskonnot ovat islam, buddhalaisuus ja hindulaisuus.
Aasiassa sijaitsee maailman korkein vuoristo Himalaja. Keski-Aasia on kuivaa tai puolikuivaa aluetta, mutta Intian niemimaalla ja Kaakkois-Aasiassa vallitsee kuuma ja kostea ilmasto. Pohjoisen Siperiassa on laaja havupuumetsäalue.
== Pinnanmuodot ja geologia ==
Aasia on geologisesti hyvin aktiivinen maanosa, ja siellä on laajalti vuoristoja ja vulkaanisia alueita. Aasian ja koko maailman korkein vuoristo on Himalaja. Sen pohjoispuolella on Tiibetin ylänkö, joka on maailman korkein ylänkö. Indonesiassa on vulkaaninen kaari sekä Japanissa ja Filippiineillä tulivuorijonoja. Aasiassa on myös maailman vanhinta kallioperää, varsinkin Intian ja Arabian niemimailla sekä Siperiassa.Geographica 2000, s. 144.
Aasiassa on 19 suurta virtaa, joiden pituus on vähintään 2500 kilometriä. Pisimpiä jokia ovat Jangtse, Keltainenjoki, Indus, Ganges ja Mekong.
== Ilmasto ja kasvillisuus ==
Aasia voidaan jakaa ilmastollisesti Etelä-, Kaakkois- ja Itä-Aasian kosteaan monsuunivyöhykkeeseen sekä kuivaan tai puolikuivaan Keski-Aasiaan. Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa vallitsee kuuma ja kostea ilmasto. Himalajalla ja Keski-Aasian vuoristoissa talvet ovat kylmiä ja runsaslumisia. Keski-Aasia on kuivaa tai puolikuivaa aluetta, jossa kesät ovat lämpimiä ja talvet kylmiä.
Kaakkois- ja Etelä-Aasiassa on trooppisia sademetsiä, jotka on tosin suurimmaksi osaksi hakattu. Subtrooppista Itä-Aasiaa peittävät osin ikivihreät lehtipuumetsät. Pohjoisempana on kesävihantia lehtimetsiä. Tiibetin ylänkö on lähes puutonta tundraa. Vähäsateisia alueita peittävät ruohostot, ja Intian sekä Thaimaan ylängöillä on trooppista ruohostoa. Keski-Aasian puolikuivat alueet ovat lauhkean vyöhykkeen ruohostoa. Siperiassa on laaja havupuumetsikköalue taiga.Geographica 2000, s. 273.
== Aasian valtiot ==
Maa tai alue 	Pinta-ala(km²) 	Asukasluku 	Väestötiheys(as./km²)	Pääkaupunki 	Valtiomuoto 	Viralliset kielet 	Valuutta
Keski-Aasia: 	3 994 400 	59 969 284 	15 	 	 	 	
Kazakstan sijaitsee maantieteellisesti suurimmaksi osaksi Aasiassa. Ural-joen läntinen osa kuuluu Eurooppaan. 	2 717 300 	15 185 844 	5,6 	Astana 	tasavalta 	kazakki, venäjä 	Kazakstanin tenge
 	198 500 	4 753 003 	24,0 	Biškek 	tasavalta 	kirgiisi, venäjä 	Kirgisian som
 	143 100 	6 863 752 	48,0 	Dušanbe 	tasavalta 	tadžikki, venäjä 	Tadžikistanin somoni
 	488 100 	4 603 244 	9,4 	Ašgabat 	tasavalta 	turkmeeni 	Turkmenistanin manat
 	447 400 	25 563 441 	57,0 	Taškent 	tasavalta 	uzbekki 	Uzbekistanin som
Itä-Aasia: 	11 794 122	1 537 965 377	130,4 	 	 	 	
 	377 835 	127 433 494 	337,0 	Tokio 	perustuslaillinen monarkia 	japani 	Japanin jeni
 	9 596 960 	1 313 974 000	140,9 	Peking 	kansantasavalta 	mandariinikiina 	Renminbi
 	36 191 	23 119 772 	639 	Taipei 	tasavalta 	mandariinikiina 	Uusi Taiwanin dollari
 	120 540 	22 224 195 	182,0 	Pjongjang 	kansantasavalta 	korea 	Pohjois-Korean won
 	98 480 	48 422 644 	492,0 	Soul 	tasavalta 	korea 	Etelä-Korean won
 	1 564 116 	2 791 272 	1,8 	Ulan Bator 	tasavalta 	mongoli 	Mongolian tugrik
Pohjois-Aasia: 	17 075 400	142 200 000 	26,8 	 	 	 	
Venäjä sijaitsee maantieteellisesti suurimmaksi osaksi Aasiassa. Ural-vuoriston läntinen osa kuuluu Eurooppaan. 	17 075 400	142 200 000 	26,8 	Moskova 	liittotasavalta 	venäjä 	Venäjän rupla
Kaakkois-Aasia: 	3 520 125 	586 254 917 	34,3 	 	 	 	
 	5 770 	343 653 	61,0 	Bandar Seri Begawan 	absoluuttinen islamilainen sulttaanikunta	malaiji 	Brunein dollari
 	300 000 	89 469 000 	300,0 	Manila 	tasavalta 	filipino, englanti 	Filippiinien peso
 	1 919 440 	245 453 000 	134,0 	Jakarta 	tasavalta 	indonesia 	Indonesian rupia
 	14 609 	1 040 880 	69,0 	Dili 	tasavalta 	tetum, portugali 	Yhdysvaltain dollari
 	181 040 	13 363 421 	72,5 	Phnom Penh 	perustuslaillinen monarkia 	khmer 	Kambodžan riel
 	236 800 	6 217 141 	24,0 	Vientiane 	kansantasavalta 	lao 	Laosin kip
 	329 758 	26 207 102 	78,0 	Kuala Lumpur 	perustuslaillinen monarkia 	malaiji 	Malesian ringgit
 	678 500 	50 700 000 	62,0 	Naypyidaw 	liittotasavalta (sotilasjuntta) 	burma 	Myanmarin kyat
 	648 	4 425 720 	6 724,0 	Singapore 	tasavalta 	englanti, mandariinikiina, malaiji ja tamili	Singaporen dollari
 	514 000 	64 632 000 	126,0 	Bangkok 	perustuslaillinen monarkia 	thai 	Thaimaan baht
 	329 560 	84 403 000 	259,0 	Hanoi 	tasavalta 	vietnam 	Vietnamin đồng
Etelä-Aasia: 	5 131 704 	1 489 335 518	290,2 	 	 	 	
 	647 500 	28 717 213 	43,0 	Kabul 	tasavalta 	pašto, dari 	Afganistanin afgaani
 	147 570 	153 546 901 	1 040,5 	Dhaka 	kansantasavalta 	bengali 	Bangladeshin taka
 	38 394 	682 321 	17,8 	Thimphu 	perustuslaillinen monarkia 	dzongkha 	ngultrum
 	3 287 590 	1 095 351 995	329,0 	New Delhi 	liittotasavalta 	hindi, englanti ja 22 kansallista kieltä 	Intian rupia
 	300 	341 106 	1 171,0 	Malé 	tasavalta 	divehi 	Rufiyaa
 	140 800 	25 284 463 	184,0 	Kathmandu 	liittotasavalta 	nepali 	Nepalin rupia
 	803 940 	165 804 000 	213,0 	Islamabad 	islamilainen tasavalta 	urdu, englanti 	Pakistanin rupia
 	65 610 	19 607 519 	298,0 	Sri Jayewardanapura-Kotte	tasavalta 	tamili, sinhali 	Sri Lankan rupia
Länsi-Aasia eli Lähi-itä 	6 234 892 	349 925 394 	56,1 	 	 	 	
 	88 880 	4 496 000 	64,0 	Abu Dhabi 	liittovaltio 	arabia 	dirhami
 	29 800 	3 326 448 	112,0 	Jerevan 	tasavalta 	armenia 	Armenian dram
Azerbaidžan sijaitsee maantieteellisesti Aasiassa ja Euroopassa, jotka Etelä-Kaukasian niemimaa erottaa toisistaan. 	86 600 	7 868 385 	90,0 	Baku 	tasavalta 	azeri 	Azerbaidžanin manat
 	665 	739 000 	987,0 	Manama 	perustuslaillinen monarkia 	arabia 	Bahrainin dinaari
Egypti sijaitsee maantieteellisesti suurimmaksi osaksi Afrikassa. Siinain niemimaan itäinen osa kuuluu Aasiaan. 	1 001 450 	80 471 869 	77 	Kairo 	tasavalta 	arabia 	Egyptin punta
Georgia sijaitsee maantieteellisesti Aasiassa ja Euroopassa, jonka Etelä-Kaukasian niemimaa erottaa toisistaan. 	69 700 	4 661 473 	67,0 	Tbilisi 	tasavalta 	georgia 	Georgian lari
 	437 072 	24 001 816 	55,0 	Bagdad 	tasavalta 	arabia, kurdi 	Irakin dinaari
 	1 648 195 	68 688 000 	42,0 	Teheran 	islamilainen tasavalta 	persia 	Iranin rial
 	20 991 	7 026 000 	303,0 	Jerusalem 	parlamentaarinen demokratia 	heprea, arabia 	Uusi Israelin sekeli
 	527 970 	20 727 063 	39,0 	Sanaá 	tasavalta 	arabia 	Jemenin rial
 	92 300 	5 153 378 	48,0 	Amman 	perustuslaillinen monarkia 	arabia 	Jordanian dinaari
 	17 820 	2 041 961 	115,0 	Kuwait 	emiraatti 	arabia 	Kuwaitin dinaari
 	9 250 	717 657 	112,0 	Nikosia 	tasavalta 	kreikka, turkki 	euro
 	10 452 	3 826 018 	358,0 	Beirut 	tasavalta 	arabia 	Libanonin punta
 	212 460 	3 001 583 	14,0 	Masqat 	sulttaanikunta 	arabia 	Omanin rial
 	11 437 	885 359 	75,0 	Doha 	monarkia 	arabia 	Qatarin rial
 	2 218 000 	24 293 844 	12,0 	Riad 	monarkia 	arabia 	Saudi-Arabian rial
 	185 180 	17 585 540 	93,0 	Damaskos 	tasavalta 	arabia 	Syyrian punta
Turkki sijaitsee maantieteellisesti suurimmaksi osaksi Aasiassa. Bosporinsalmen länsipuolinen osa Turkkia kuuluu Eurooppaan.	780 580 	70 414 000 	91,4 	Ankara 	tasavalta 	turkki 	Turkin liira
Yhteensä: 	45 580 450	4 165 650 490	91,4 	 	 	 	
=== Epäitsenäiset alueet ===
Alue 	Pinta-ala (km²) 	Asukasluku 	Asukastiheys (per asukas km²)	Pääkaupunki 	Emämaa
Brittiläinen Intian valtameren alue	60 	3 500 	58,3 	Diego Garcia 	
Guangxi 	236 000 	47 880 000	203 	Nanning 	
Hongkong 	1 092 	7 122 508 	6 688 	 	n erityshallintoalue.
Joulusaari 	135 	1 402 	10,39 	Flying Fish Cove	
Kookossaaret 	14 	630 	45 	West Island 	
Macao 	31,4 	624 000 	18 568 	 	n erityshallintoalue.
Ningxia 	66 400 	5 620 000 	84,6 	Yinchuan 	
Sisä-Mongolia 	1 183 000	28 770 000	20,1 	Hohhot 	
Tiibet 	1 220 000	2 630 000 	2,16 	Lhasa 	
Sinkiang 	1 665 000	18 760 000	11,7 	Ürümqi 	
== Talous ==
Aasian maiden tulotasot vaihtelevat suuresti. Aasiassa on muutamia hyvin rikkaita maita, esimerkiksi Japani ja eräitä alueellisia finanssikeskuksia, kuten Hongkong ja Bahrain. Monet Aasian maat ovat teollistuneet hiljattain viime vuosikymmeninä. Toisaalta Aasiassa on myös vähiten kehittyneisiin maihin kuuluvia kehitysmaita, esimerkiksi Afganistan, Bangladesh ja Nepal.
=== Maatalous ===
thumb|Karjaa Kazakstanissa.
Aasian väestöstä suurin osa asuu monsuunivyöhykkeellä ja saa maataloudesta elantonsa. Vehnän ja riisin viljely on intensiivistä tuolla vyöhykkeellä. Aasian väestön nopean kasvun seurausta oli valtaisa ravinnontarve. Tämän vuoksi viljeltyä aluetta jouduttiin lisäämään ottamalla autiomaiden reuna-alueita ja muita maataloudelle marginaalisia alueita käyttöön sekä hakkaamalla metsää. Niin sanottu "vihreä vallankumous" oli onnistunut yritys lisätä maatalouden tuotantoa. Lannoitteita ja torjunta-aineita käyttämällä sekä parantamalla siemenlaatua saatiin usein jopa kolminkertaiset sadot. Aasiassa huolta on kuitenkin aiheuttanut muun muassa kemikaaleista johtuvat ympäristöongelmat. Laidunnus ja vehnän viljely ovat Keski-Aasian maatalouden tärkeimmät muodot, johtuen alueen kuivuudesta. Lisäksi alueella viljellään laajalti puuvillaa kastelun ansiosta.
=== Teollisuus ===
1980-luvulla monet Itä-Aasian valtiot saavuttivat korkean teollistumisasteen. Tämän vuoksi ne myös tulivat riippuvaisiksi polttoaineiden, mineraalien sekä muiden raaka-aineiden maahantuonnista. Kehittyneimmissä maissa tyypillisiä teollisuuden muotoja ovat auto-, tietokone- ja elektroniikkateollisuus, esimerkiksi Japani on hyvä esimerkki tällaisesta valtiosta. Myös Singapore, Taiwan, Hongkong ja Etelä-Korea ovat teollistuneet nopeasti. Näiden maiden jäljessä tulevat muun muassa Malesia, Thaimaa ja Filippiinit. Myös Kiinan ja Intian vienti on siirtynyt kohti teollisuustuotteita. Molemmilla valtioilla on merkittävää tieteellistä asiantuntemusta muun muassa satelliittiohjelmien ja avaruusteknologian aloilta.
Myös entiset Keski-Aasian neuvostotasavallat ovat siirtymässä hitaasti vapaaseen markkinatalouteen. Näiden maiden teollisuus on kuitenkin vielä vähäistä. Azerbaidžanilla on huomattavat öljyvarat ja Kazakstan tuottaa kemikaaleja ja metalleja.
== Kulttuuri ==
=== Kielet ===
Aasiassa puhutaan moniin eri kieliryhmiin kuuluvia kieliä. Lähi-idässä valtakieli on seemiläisiin kieliin kuuluva arabia. Keski-Aasian valtioissa puhutaan muun muassa turkinsukuisia kieliä. Aasian eteläosissa Iranista Bangladeshiin saakka puhutaan indo­eurooppalaisen kielikunnan indo­iranilaiseen haaraan kuuluvia kieliä kuten persiaa, urdua ja hindiä, joiden ohella Etelä-Intiassa puhutaan myös dravida­kieliä, joista laajimmalle levinnyt on tamili. Austronesialaiset kielet kuten malaiji ja indonesia ovat Kaakkois-Aasian pääkieliä. Myös thain kielellä ja burman kielellä on paljon puhujia mantereen puolella.
Kaikista maailman kielistä eniten äidinkielisiä puhujia on mandariinikiinalla. Sen ohella Itä-Aasian eniten puhuttuja kieliä ovat sille lähisukuiset wu ja kantoninkiina sekä lisäksi korea ja japani.
Entisissä neuvostotasavalloissa käytetään yleisesti venäjän kieltä.
=== Uskonnot ===
Kaikki laajimmalle levinneet uskonnot ovat syntyneet Aasiassa. Lähi-idästä ovat peräisin juutalaisuus, kristinusko ja islam, joista viimeksi mainittu on nykyisin Aasiassa laajimmalle levinnyt. Keski- ja Itä-Aasian valtauskontoja ovat buddhalaisuus ja hindulaisuus. Kiinan ja Intian vanhojen filosofisten perinteiden pohjalta on kehittynyt useita uskontoja tai uskontoon rinnastettavia suuntauksia.
* Sikhiläisyys, Jainalaisuus
* Taolaisuus, Kungfutselaisuus, Šintolaisuus
* Zarathustralaisuus
== Historia ==
=== Varhainen historia ===
Aasian varhaiset korkeakulttuurit syntyivät mantereen eri puolilla suurten jokien varsilla.
Mesopotamian ja Indus-jokilaakson kulttuurin välillä oli yhteyksiä, mutta Jangtse-joen ympäristö oli lähes eristyksissä niistä. Silti tietyt yhteiset kulttuuripiirteet osoittavat, että jo varhaisen Kiinan ja Lähi-idän kulttuurien välillä oli tuntemattomia yhteyksiä. Vain hevosilla kulkevat paimentolaiset pääsivät suurten arojen yli, ja Himalaja, Kaukasus sekä Siperian suot ja metsät muodostuivat heillekin liikenne-esteiksi. Vasta Silkkitie yhdisti Kiinan Lähi-itään ja Eurooppaan.
=== Eurooppalaiset Aasiassa ===
* Itä-Intian komppaniat, Brittien Intia, Siperian rata, Ranskan Indokiina, Portugalin Macao ja Goa.
=== Eräitä sotia ja rajakiistoja 1940-luvulta nykyaikaan ===
Toisen maailmansodan jälkeen aseelliset yhteenotot ovat jatkuneet mantereella. Taiwan eli Kiinan tasavalta erosi Kiinasta maan kommunistisen vallankumouksen jälkeen. Kiina ei ole hyväksynyt eroa. Sodan jälkeen myös Vietnam ja Korea jakautuivat kahdeksi eri valtioksi; kapitalistiseen etelään ja kommunistiseen pohjoiseen. Etelä-Vietnam ja Pohjois-Vietnam yhdistyivät vuonna 1975, Vietnamin sodan päätyttyä. Etelä-Korea ja Pohjois-Korea taas ovat yhä sotatilassa, tosin vain muodollisesti. Myös Himalajan vuoristossa sijaitsevan Kashmirin osavaltion kysymys on yhä vailla ratkaisua. Vuonna 1971 Pakistanin ja Intian välille syntyi sota. Sodan seurauksena syntyi Bangladeshin valtio. Aseellisia yhteenottoja Kiinalla on ollut Vietnamin, Neuvostoliiton ja Intian kanssa, johtuen kiistoista Kiinan rajalinjasta. Filippiinien, Vietnamin, Malesian, Taiwanin ja Kiinan välillä on nykyään jännitteitä, johtuen Spratlysaarten omistuksesta.
== Luonto ja luonnonvarat ==
Aasian alueen luonto on erittäin rikasta ja siellä elää paljon sellaisia eläimiä, joita ei muualla tavata. Lisäksi Aasian alueella on maaperässä runsaasti mineraaleja ja arvometalleja. Persian­lahden ympärillä ovat maailman runsaimmat maaöljy­esiintymät.
Kiinalla on enemmän vesivoimavaroja kuin millään muulla maailman maalla, jopa kaksi kertaa enemmän kuin Venäjällä. Hiilivarantojen suhteen Venäjä ja Kiina kuuluvat maailman suurimpiin.
== Lähteet ==
* 
* 
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
*