nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Potilasvakuutus

Potilasvakuutus on vakuutus, joka korvaa terveyden- ja sairaanhoidon yhteydessä potilaalle aiheutuneita henkilövahinkoja.
Suomessa potilasvakuutus on lakisääteinen vakuutus. Terveydenhuoltoa tai sairaanhoitotoimintaa harjoittavalla on oltava vakuutus potilasvahinkolaissa säädetyn vastuun varalle.
==Vakuuttaminen==
Suomen valtion ja kuntien potilasvakuuttaminen toteutetaan niin, että sairaanhoitopiirit ja valtion laitokset ottavat yleensä Potilasvakuutuskeskukselta vakuutuksenhttp://www.pvk.fi/fi/terveydenhuollolle/vakuuttaminen/. Yksittäisen sairaanhoitopiirin vakuutus kattaa kyseisen piirin alueella sijaitsevien kuntien ja kuntayhtymien omistamien ja ylläpitämien laitosten harjoittaman terveyden- ja sairaanhoitotoiminnan.Mikkola ym, sivu 139
Yksityisellä sektorilla vakuutusvelvollisuus koskee ammatinharjoittajina toimivia terveydenhuollon ammattihenkilöitä. Vakuutusvelvollisuus on pääosin hoidettu terveydenhuollon ammattihenkilöitä edustavien ammattijärjestöjen kautta. Nämä järjestöt ovat ottaneet vakuutuksen jäsentensä puolesta. Ryhmävakuutukset on otettu joltakin suomalaiselta vahinkovakuutusta hoitavalta vakuutusyhtiöltä.Mikkola ym, sivu 140
==Vahinkojen korvaaminen==
Potilasvakuutus korvaa Suomessa annetun terveyden- ja sairaanhoidon yhteydessä aiheutuneita
*Hoitovahinkoja: tutkimus- tai hoitotoimenpiteestä tai niiden laiminlyönnistä aiheutuvia vahinkoja.
*Sairaanhoitolaitteen tai –välineen vian aiheuttamia vahinkoja
*Infektiovahinkoja
*Tutkimus- tai hoitotoimenpiteen yhteydessä sattuneita tapaturmia
*Hoitolaitohuoneiston tai laitteiston palon tai muun vastaavan vahingon yhteydessä tapahtuneita vahinkoja
*Lääkkeen virheellisestä toimittamisesta aiheutuneita vahinkojaMikkola ym, sivut 10-12
*Tutkimuksesta tai hoidosta aiheutuneita kohtuuttomia vahinkoja.http://www.pvk.fi/fi/korvauksen-hakijalle/mita-korvataan/
==Korvausmenettely==
Korvausta haetaan Potilasvakuutuskeskukselta. Se on Suomessa potilasvakuutusta myöntävien vakuutusyhtiöiden yhteistoimintaa hoitava toimielin. Korvausta on haettava kolmen vuoden kuluessa siitä, kun korvaukseen oikeutettu sai tietää vahingosta.
Korvauspäätökseen haetaan muutosta potilasvahinkolautakunnalta.
==Katso myös==
*Potilasvahinkolautakunta
==Lähteet==
==Kirjallisuutta==
==Aiheesta muualla==
Potilasvakuutuskeskus
Luokka:Vakuutukset
Luokka:Terveydenhoito
Predikaatti (lauseenjäsen)

Predikaatti, suomeksi aiemmin myös maineKohtalo ja toivonta, on lauseenjäsen. Se on lauseen ykkösargumentti, eli jokaisessa lauseessa on vähintään predikaatti ja subjekti. Tästä poikkeuksena ovat persoonattomat lauseet, jotka liittyvät yleensä säähän, esimerkiksi “Sataa.” jolloin lauseessa on vähintään predikaatti.
Lauseen predikaatti on aina persoonamuodossa oleva verbi eli teonsana. Suomen kielessä predikaattiin voi myös sisältyä subjekti verbin taipuneessa muodossa (kuten “juoksen”) eikä ilmisubjektia tällöin tarvita. Predikaatti on suomen kielessä välttämätön, toisin kuin subjekti, joka on esimerkiksi ruotsissa tai englannissa myös pakollinen. Predikaatti sijoittuu lauseessa predikaattipositioon. Suomessa, joka on SVO-kieli, tyypillinen predikaattipositio on subjektin ja objektin välissä. Vapaan sanajärjestyksen vuoksi predikaatin paikka voi kuitenkin vaihdella haluttaessa painottaa eri lauseenjäseniä.
==Lähteet==
Luokka:Lauseenjäsenet
Predikaatti (logiikka)

Predikaatti (< , kuuluttaa, väittää) tarkoittaa logiikassa jotain, mitä voidaan sanoa jonkinlaisena määreenä jostakin. Usein predikaatti tarkoittaa näin samaa kuin ominaisuus. Predikaattilogiikassa predikaatti voi olla joko entiteetin ominaisuus tai entiteettien välinen suhde.
== Aristoteelinen logiikka ==
Aristoteelisessa logiikassa jokaisessa arvostelmassa on aina kaksi termiä, subjekti ja predikaatti. Tällaisessa arvostelmassa subjektista väitetään jokin predikaatti. Esimerkiksi lauseessa ”Sokrates on ihminen” predikaatti ”on ihminen” väitetään subjektista ”Sokrates”.
Predikointi tarkoittaa sen väittämistä, että jokin predikaatti kuuluu jollekin subjektille. Esimerkiksi lauseessa ”Sokrates on ihminen” ihmisyys siis predikoidaan Sokrateelle.
== Predikaattilogiikka ==
Joskus on epäkäytännöllistä tai mahdotonta määritellä joukko kuvaamalla kaikki sen jäsenet. Toinen mahdollinen tapa määritellä joukko on määritellä jokin ominaisuus, joka on yhteinen kaikille joukon jäsenille.
Merkintä P(x) tarkoittaa väittämää P koskien muuttujaa x. Joukko, jonka P(x) määrää, merkitään {x | P(x)}. Joukko on kokoelma niitä olioita, joille väittämä P on mielekäs ja tosi.
Esimerkiksi {x | x on lukua neljä pienempi positiivinen kokonaisluku} on joukko {1, 2, 3}.
Tällöin joukon {x | P(x)} jäsen on olio t, josta väittämä P(t) on totta. Väittämää P(x) kutsutaan predikaatiksi. Väittämää P(x) kutsutaan myös propositionaaliseksi funktioksi, koska jokainen x:n valinta tuottaa proposition eli väitelauseen P(x), joka on joko tosi tai epätosi. Esimerkiksi lause ”Sokrates on ihminen” on propositio, kun taas ”x on ihminen” on propositionaalinen funktio.
== Katso myös ==
* Subjekti
* Vapaa ja sidottu muuttuja
* Syllogismi
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Introduction to predicates 
Luokka:Filosofian termit
Luokka:Logiikka
Predikatiivi

Predikatiivi on lauseenjäsen, joka täydentää lauseen predikaattia ja viittaa yleensä subjektiin ja joskus objektiin. Predikatiivi on nomini; substantiivi tai adjektiivi ja sen sija nominatiivi, partitiivi tai genetiivi. Predikatiivi liittyy yleensä olla-verbiin, joka on lauseen kopula. Predikatiivi kuvailee, luonnehtii ja luokittelee subjektia.http://www.finnlectura.fi/verkko/esittely/sivu35.htm 
* nominatiivi – Kirja on jännittävä. Päivästä tuli kaunis.
* partitiivi – Kirja on kierrätyspaperia. Keitosta tuli hyvää.
* genetiivi – Kirja on minun.
==Esimerkkejä==
*Naapurin Kalle on sairas.
*
*
== Lähteet ==
Luokka:Lauseenjäsenet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Preettori

Preettori () oli Rooman valtakunnan virkamies. (Joissakin lähdeteoksissa esiintyy suomen kielen oikeinkirjoitussääntöjen vastainen muoto ”preetori”.) Preettorien tehtäviin kuului oikeuden jakaminen ja provinssien hallinta. Preettorit saattoivat myös komentaa armeijoita silloin kun johtajana ei ollut konsuli. 
Kuten konsuleilla myös preettoreilla oli imperium, käskyvalta jolla he saattoivat päättää alaistensa hengestä. Preettoria seurasi aina kaksi liktoria (Rooman kaupungin ulkopuolella kuusi).
Preettoriksi valittavan täytyi olla 39-vuotias tai vanhempi. Roomalaisen virkamiesuran cursus honorumin mukaisesti hänen oli myös täytynyt toimia kvestorina.
Ensimmäinen preettori valittiin 356 eaa. Vuonna 246 eaa. valittiin myös toinen preettori, praetor peregrinus, joka tuomitsi Rooman kansalaisten ja peregrinien väliset kiistat. Vuonna 227 eaa. alettiin valita kaksi uutta preettoria hallitsemaan uusia Sisilian ja Sardinian provinsseja. Vuonna 197 eaa. valittiin kaksi lisää hallitsemaan Espanjaan muodostettuja provinsseja. Sulla lisäsi preettorien määrän kahdeksaan ja Julius Caesar vuorostaan lisäsi heidän määränsä ensin kymmeneen, sitten kahteentoista, neljääntoista ja lopulta kuuteentoista. Augustus vakiinnutti määrän kahteentoista.
==Lähteet==
Luokka:Roomalaiset virat ja arvonimet
Premissi

Premissi eli lähtökohta, edellytys, peruste tai ehto on formaalin päättelyn, kuten päättelyn yleensäkin, oletus. 
Seuraavassa modus ponens -päättelyssä johdetaan kahdesta premissistä yksinkertainen johtopäätös:
* Premissi: Jos aurinko laskee, tarvitsen villapaidan.
* Premissi: Aurinko laskee.
* Johtopäätös: Tarvitsen villapaidan.
Tähän perustuva virhepäättelyn malli tunnetaan nimellä Non sequitur.
== Katso myös ==
* Aksiooma, peruslause
Luokka:Logiikka
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Primaarinen sklerosoiva kolangiitti

Primaarinen sklerosoiva kolangiitti (PSC) on krooninen tulehduksellinen sappitiesairaus. Se aiheuttaa maksan sisäisten ja ulkoisten sappiteiden ahtaumia. Pitkälle edenneessä sairaudessa sappinesteen virtaus estyy ja maksaan kehittyy kirroosi. Sairauteen liittyy kolangiokarsinooman vaara. Taudin etenemistä pyritään hidastamaan lääkityksellä, mutta paraneminen edellyttää maksansiirtoa.
Taudille altistavat tulehdukselliset suolistosairaudet, etenkin Crohnin tauti ja haavainen paksusuolen tulehdus. Henkilön elämäntavat eivät vaikuta sairauden syntyyn, mutta tupakointi ja alkoholin käyttö voivat kasvattaa komplikaatioiden riskiä. Yleensä sairaus todetaan oireettomana. Tauti on hitaasti etenevä, joten oireiden kehittymiseen voi olla aikaa vuosia. Jos sairaus on jo pitemmälle edennyt, potilaalla voi esiintyä oireina esimerkiksi keltaisuutta, kutinaa, väsymystä ja kuumeisia sappitiehyttulehduksia. 
Keskimääräinen elossaoloaika tai aika maksansiirtoon primaarissa sklerosoivassa kolangiitissa on 12 vuotta diagnoosista.Primaarinen sklerosoiva kolangiitti duodecimlehti.fi.
Primaarinen sklerosoiva kolangiitti määritellään niin Euroopassa kuin Yhdysvalloissakin harvinaiseksi sairaudeksi.WrongDiagnosis.com: Primary sclerosing cholangitis
Tunnettuja sairaudesta kärsineitä ovat olleet countrytähti, rodeomestari Chris LeDoux sekä amerikkalaisen jalkapallon pelaaja Walter Payton.Chris LeDoux Back After Transplant
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Primaarinen sklerosoiva kolangiitti
* Primary Sclerosing Cholangitis 
Luokka:Ruoansulatuselinten sairaudet
Luokka:Autoimmuunisairaudet
Luokka:Maksa
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Prinssi

Prinssi on eräs ylhäisaristokraatin nimitys. Yleisesti prinssillä tarkoitetaan monarkin poikaa. Prinssi voi tarkoittaa myös muuta hallitsijan lähisukulaista, tai kaukaisempaakin sukulaista (esimerkiksi Saudi-Arabian prinssit, joita on yli tuhat henkilöä). Kansainvälisessä käytännössä prinsseiksi kutsutaan niitä kuninkaallisia ja ruhtinaallisia joilla ei ole hallinnassaan muodollista eikä todellista ruhtinaskuntaa tai joita ei ole kruunattu ruhtinaaksi. Tyypillisesti prinssi on myös hallitsevan kuningattaren puolison arvonimi. Prinssin naispuolinen vastine on prinsessa. Kuninkaan puolisosta käytetään kuitenkin nimitystä kuningatar. 
Sana prinssi tulee latinan sanasta princeps. Prinssi ei ole suomen kielessä koskaan hallitsijan nimitys, joten sanasta muissa kielissä johdetut nimikkeet käännetään suomen kielessä ruhtinaaksi, esimerkiksi Niccolò Machiavellin Il Principe -kirjan suomennos "Ruhtinas" tai Monacon ruhtinaskunnan hallitsijat (Prince de Monaco).
Kruununprinssi on prinssi, joka perii vallan, kun hänen isänsä, joka on kuningas tai äitinsä, joka on hallitseva kuningatar, kuolee. Yleensä kruununprinssi on hallitsijan vanhin poika. 
 
Prinssipuoliso on yleinen nimitys tai asema naishallitsijan puolisolle.
Luokka:Kuninkaalliset arvonimet
Prinssipuoliso

Prinssipuoliso (lyhyemmin pelkkä prinssi) on yleinen nimitys tai asema hallitsevan kuningattaren puolisolle. 
Prinssipuoliso on virallisena arvonimenä esiintynyt vain harvoin, mutta kuitenkin nimityksenä se on toiminut eri maissa. Useimmissa monarkioissa ei ole virallisia säännöksiä naishallitsijan puolison nimittämisestä, eikä prinssipuolisolla välttämättä ole ollenkaan kuninkaallisia arvonimiä. Tavallisesti prinssipuolisolle on myönnetty joku herttuakunta hallittavakseen, minkä suoman arvonimen mukaisesti heitä myös puhutellaan, koska herttua on prinssiä korkeampi asema. Esimerkiksi Britannian entisen kuningattaren Elisabet II:n puolisoa prinssi Philipiä kutsuttiin virallisesti nimellä hänen kuninkaallinen korkeutensa Edinburghin herttua.
Johtuen prinssipuolison alempiarvoisuudesta kuningatarpuolisoon nähden, häntä ei puhutella "hänen majesteetikseen". Prinssipuolisoa ei myöskään kruunata kruunajaisissa hallitsijapuolison kruunulla tai voidella pyhällä vedellä, toisin kuin kuningatar (olipa hallitsija tai hallitsijapuoliso), vaikka hänellä onkin osansa kruunajaisissa. Lisäksi prinssipuoliso saattaa valtiollisissa seremonioissa olla erilaisessa asemassa kuin kuningatar, joka usein nähdään samanarvoisena kuninkaan kanssa.
Luokka:Kuninkaalliset arvonimet
Luokka:Prinssit
Pritzker-palkinto

Pritzker-palkinto myönnetään vuosittain elossa olevalle arkkitehdille merkittävistä saavutuksista arkkitehtuurissa. Palkinnon perusti vuonna 1979 Chicagossa Pritzker-suku ja se on rahalliselta arvoltaan 100 000 Yhdysvaltain dollaria. Palkinto on yksi maailman arvostetuimmista arkkitehtuuripalkinnoista, ja sitä nimitetäänkin usein ”arkkitehtuurin Nobel-palkinnoksi”.
Palkinnon kehittivät Jay A. Pritzker ja hänen vaimonsa Cindy. Pritzker-suku tunnetaan erityisesti Hyatt-hotelliketjun omistajana, ja palkinto jaetaankin Hyatt-säätiön kautta. Aiemmin palkintoon kuului rahasumman lisäksi Henry Mooren veistos, mutta vuodesta 1987 lähtien sen on korvannut pronssinen mitali. Palkinnon saajan valitsee 5–9 jäsenen tuomaristo. Tuomariston jäsenet ovat toimessaan useiden vuosien ajan tasapainoisen valinnan varmistamiseksi. Vuonna 2009 tuomaristoon kuuluivat Peter Palumbo, Alejandro Aravena, Shigeru Ban, Rolf Fehlbaum, Carlos Jimenez, Juhani Pallasmaa, Renzo Piano, Karen Stein ja Martha Thorne.
== Palkinnon saajat ==
Vuosi	saaja 	maa
1979 	Philip Johnson 	Yhdysvallat
1980 	Luis Barragán 	Meksiko
1981 	James Stirling 	Britannia
1982 	Kevin Roche 	Irlanti
1983 	Ieoh Ming Pei 	Yhdysvallat
1984 	Richard Meier 	Yhdysvallat
1985 	Hans Hollein 	Itävalta
1986 	Gottfried Böhm 	Länsi-Saksa
1987 	Kenzō Tange 	Japani
1988 	Gordon Bunshaft 	Yhdysvallat
1988 	Oscar Niemeyer 	Brasilia
1989 	Frank Gehry 	Yhdysvallat/Kanada
1990 	Aldo Rossi 	Italia
1991 	Robert Venturi 	Yhdysvallat
1992 	Alvaro Siza 	Portugali
1993 	Fumihiko Maki 	Japani
1994 	Christian de Portzamparc 	Ranska
1995 	Tadao Andō 	Japani
1996 	Rafael Moneo 	Espanja
1997 	Sverre Fehn 	Norja
1998 	Renzo Piano 	Italia
1999 	Norman Foster 	Britannia
2000 	Rem Koolhaas 	Alankomaat
2001 	Jacques HerzogPierre de Meuron 	Sveitsi
2002 	Glenn Murcutt 	Australia
2003 	Jørn Utzon 	Tanska
2004 	Zaha Hadid 	Britannia/Irak
2005 	Thom Mayne 	Yhdysvallat
2006 	Paulo Mendes da Rocha 	Brasilia
2007 	Richard Rogers 	Britannia
2008 	Jean Nouvel 	Ranska
2009 	Peter Zumthor 	Sveitsi
2010 	Kazuyo SejimaRyue Nishizawa (SANAA) 	Japani
2011 	Eduardo Souto de Moura 	Portugali
2012 	Wang Shu 	Kiina
2013 	Toyō Itō 	Japani
2014 	Shigeru Ban 	Japani
2015 	Frei Otto 	Saksa
2016 	Alejandro Aravena 	Chile
2017 	Rafael Aranda Carme Pigem Ramón Vilalta	Espanja
2018 	Balkrishna Doshi 	Intia
2019 	Arata Isozaki 	Japani
2020 	Yvonne Farrell ja Shelley MacNamara 	Irlanti
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Palkinnon viralliset verkkosivut 
Luokka:Arkkitehtuuripalkinnot
Profeetta (täsmennyssivu)

Profeetta tai profeetat voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavia asioita:
* profeetta, jumalallisen ilmestyksen välittäjä
* Profeetta, ranskalainen elokuva vuodelta 2009 
* Profeetta, Mikko Kuustosen ja Jukka Perkon albumi vuodelta 2008
* Profeetat, suomalainen rap-yhtye
Professori (arvonimi)

Professori () on useissa maissa käytetty arvonimi tai opettajan nimitys.
==Professorin arvonimi Suomessa==
Professorin nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 6. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin Suomen itsenäisyyden aikana ensimmäisen kerran toukokuussa 1919. Vuosien 1918–2013 aikana professorin arvonimi on myönnetty 1 195 henkilölle. 
== Taustaa ==
Professorin arvonimi oli käytössä myös autonomian aikana, jolloin sen sai muun muassa Robert Kajanus.
Professorin arvonimi Suomessa voidaan myöntää myös tutkimuslaitoksen tai muun tutkimusyksikön johtajalle, jos hänellä on professorin tehtävään vaadittava pätevyys. Arvonimi voidaan antaa myös taiteellisista tai yhteiskunnallisista ansioista. Professorin arvonimen taiteellisista ansioista ovat Suomessa saaneet esimerkiksi Akseli Gallen-Kallela, Pekka Halonen, Aukusti Tuhka, Geza Szilvay, Walentin Chorell, Jörn Donner, Nandor Mikola, Nikolai Lehto, Okko Kamu, Ensio Seppänen, Heljä Liukko-Sundström ja Reidar Särestöniemi.
== Katso myös ==
* Professori
== Lähteet ==
Professori
Profetia

Profetia on suomen kielessä jumalallinen ilmoitus tai ennustus. Profetia-sanaperhe on alkujaan peräisin klassisesta kreikan kielestä, missä sen käyttö painottui jumalalliselle alueelle. Profetia on jumalien tahdon tulkintaa, profetoiminen on jumalien tulkkina toimimista ja profeetta on siihen erikoistunut henkilö.http://web.archive.org/web/20070609121537/http://www.opiskelijakirjasto.lib.helsinki.fi/eres/teol/nissinen197-207.pdf Raamattu esittää profetoimisen yhtenä Pyhän Hengen armolahjoista (esim. Room. 12:6).
Profetia on vakiintunut nykykielten sanaksi juuri Raamatun välityksellä. Käsite löytyy Septuagintasta, Uudesta testamentista ja muista varhaiskristillisistä kirjoituksista.
== Profetian määritelmä ==
Manfred Weippertin mukaan on kyse profetiasta, jos henkilö:
 sekä
Weippert esittää profetian kommunikaatioprosessina, joka koostuu neljästä osasta: 1) viestin jumalallisesta lähettäjästä, 2) viestistä (tai "ilmestyksestä") itsestään, 3) viestin välittäjästä eli profeetasta ja 4) sen vastaanottajasta. Näiden komponenttien pitäisi olla tunnistettavissa, jotta ilmiötä tai tekstiä olisi asianmukaista nimittää profetiaksi.
=== Määritelmän arvostelu ===
David L. Petersen on arvostellut Weippertin määritelmää siitä, että se painottaa liikaa tietynlaista henkilökohtaista kokemusta profetian edellytyksenä. Martti Nissisen mukaan myös "tietoisuuden" käsite kaipaisi täsmennystä, kun kysymys on jumalallisiksi uskotuista tai väitetyistä viesteistä, joiden alkuperä ei ole kenenkään, ei edes profeetan itsensä todistettavissa. On myös kyseenalaista, riittääkö profetian määritelmässä pelkän yhdensuuntaisen viestinnän kuvaus vai pitäisikö sen ilmentää laajemmin profetian sosiaalista dynamiikkaa.
== Katso myös ==
* Divinaatio
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Uskonnolliset käsitteet
Luokka:Profeetat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Luokka:Uskonnollinen kokemus ja toiminta
Pronomini

Pronominit eli asemosanat on sanaluokka, joka kuuluu nomineihin. Pronomineja käytetään jonkin substantiivin tai adjektiivin sijasta. Usein pronominilla viitataan johonkin, mikä on edellä mainittu, ja sanaa, johon se täten viittaa, sanotaan pronominin korrelaatiksi. Suomen kielessä pronominia taivutetaan sijan ja luvun mukaan. Indoeurooppalaisissa kielissä sitä voidaan taivuttaa myös esimerkiksi suvun eli genuksen mukaan. 
== Pronominien luokittelu ==
# Persoonapronominit
#: minä, sinä, hän, me, te, he
# Demonstratiivipronominit eli osoituspronominit
#: tämä, tuo, se, nämä, nuo, ne
# Interrogatiivipronominit
#: kuka, (ken), mikä, kumpi (ja kumpainen)
# Relatiivipronominit
#: joka, mikä
# Indefiniittipronominit eli kvanttoripronominit, muun muassa seuraavat
#: joka, jokainen, joku, jompikumpi, jokin, kukin, mikin, kumpikin, kumpainenkin, kukaan, kenkään, mikään, kumpikaan, kumpainenkaan, eräs, muuan, itse, kaikki, molemmat, moni, muu, muutama, toinen, sama, samainen, ainoa, usea, harva
# Refleksiivipronomini
#: itse (hän paransi itsensä)
# Resiprookkipronomini
#: toinen (toinen toistaan)
Monissa kielissä on lisäksi erityisiä possessiivipronomineja, jotka merkitykseltään – mutta eivät muodoltaan – vastaavat persoonapronominien genetiiviä.
== Lähteet ==
* Laaksonen, Kaino – Lieko, Anneli: Suomen kielen äänne- ja muoto-oppi. 2. korj. p. Oy Finn Lectura Ab, 1992. ISBN 951-8905-67-3.
=== Viitteet ===
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Proosaruno

Proosaruno on säkeisiin jakamaton eli proosan muotoon asemoitu runo. Modernin proosarunon isänä pidetään ranskalaista Charles Baudelairea. Suomessa 1950- ja 1960-luvuilla läpimurtonsa tehneistä kirjailijoista proosarunoja ovat julkaisseet muun muassa Risto Ahti, Väinö Kirstinä, Jyrki Pellinen, Mirkka Rekola, Kalevi Seilonen ja Marja-Liisa Vartio. 
2000-luvulla on Suomessa alettu puhua uudesta proosarunobuumista, jonka keskeisiä vaikuttajia ovat olleet Markku Paasonen ja Saila Susiluoto.
Luokka:Runous
Propositio

Propositio eli väitelause on propositiologiikassa jotakin seikkaa, tapahtumaa tai asiantilaa ilmaiseva lause. Kaksiarvologiikassa proposition totuusarvo on aina tosi tai epätosi. Matemaattisessa logiikassa totuusfunktio liittää totuusarvon väitelauseeseen.
Väitelause voi olla peruspropositio, joka katsotaan jakamattomaksi, tai loogisilla operaattoreilla (konnektiiveilla) muodostettu yhdistetty väitelause.
Propositiolla voidaan tarkoittaa myös luonnollisen kielen lauseen merkityssisältöä, eli sitä, minkä ymmärtämisestä seuraa ko. lauseen ymmärtäminen. 
== Katso myös ==
* Propositionaalinen funktio
Luokka:Logiikka
Proseduraalinen ohjelmointi

Proseduraalinen ohjelmointi on imperatiivinen ohjelmointiparadigma, jossa ohjelman suoritusta jäsennetään jakamalla aliohjelmiin, proseduureihin. Aliohjelma on itsenäinen ohjelman osa, jota voidaan kutsua mistä tahansa pääohjelmasta tai muista aliohjelmista. Kutsuttaessa aliohjelmaa ohjelman suoritus siirtyy aliohjelman alkuun ja aliohjelman suorituksen päätyttyä suoritus jatkuu aliohjelmakutsua seuraavasta komennosta pääohjelmassa. Aliohjelmat mahdollistavat toiminnallisuuden uudelleenkäytön useissa eri kohdassa ohjelmaa. Aliohjelmille voidaan antaa parametreja, jolloin jonkin ongelman ratkaisu voidaan kuvata yleisesti kaikille mahdollisille lähtöarvoille. 
Proseduraaliseen ohjelmointiin liittyy olennaisesti hajota ja hallitse -suunnittelumenetelmä. Menetelmässä ongelma ratkaistaan jakamalla se osatehtäviin yhä uudestaan, kunnes tuloksena on niin yksinkertaisia tehtäviä, että niiden ratkaisut voidaan ilmaista ohjelmointikielen lauseilla. Tätä kutsutaan funktionaaliseksi dekompositioksi. 
Tyypillisiä proseduraalisia ohjelmointikieliä ovat C, Ada ja Pascal.
==Katso myös==
* funktionaalinen ohjelmointi
* oliopohjainen ohjelmointi
* ohjelmointikieli
Luokka:Ohjelmointiparadigmat
Prosessi

Prosessi tarkoittaa yleisesti kehityskulkua. Prosessi on suoritettavien toimenpiteiden sarja, joka tuottaa määritellyn lopputuloksen. Prosessin toteuttaminen ja prosessin mukainen toimiminen voi viedä aikaa, tilaa ja resursseja tai asiantuntemusta. Prosessia toistaessa tapahtumat ja suoritteet käydään läpi samankaltaisina jostain määritellystä näkökulmasta tarkasteltuna. Prosesseja pyritään mallintamaan niiden kehittämisen vuoksi, ja jotta prosessin vaikutusalueen laatua, tehokkuutta ja tuottavuutta voitaisiin ohjata ja parantaa.
Esimerkkejä erilaisista prosesseista ovat oikeus-, kehittämis-, koulutus-, tuotekehitys-, valmistus-, palvelu- ja vikaselvitysprosessi.
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
*Prosessisanasto
Luokka:Liiketalous
Luokka:Johtaminen