nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Asiakasdialogi

Asiakasdialogi tarkoittaa kaksisuuntaista viestintää yrityksen ja asiakkaiden välilläTuominen, P. (2011). Brand Tribalism - A Netnographic Exploration of Virtual Communities. UH Business School Working Papers, http://hdl.handle.net/2299/7611. Molemminpuolinen tärkeiden tietojen jatkuva vaihtaminen lujittaa asiakassuhdetta ja edesauttaa asiakasviestinnän kustannusten kohdentamista. Nykyaikana yrityksen on avattava useita kanavia asiakasdialogia varten. Asiakas on saatava innostumaan kokemustensa jakamisesta ja kommunikointikanavat on luotava mahdollisimman yksinkertaisiksi ja käyttökelpoisiksi.
Parhaimmillaan asiakasdialogi tuo esille asioita, joita tehdään väärin tai se antaa tietoa, miten niitä voidaan tehdä paremmin. Se voi myös tuoda uusia ideoita tai tuotteiden uusia esittelytapoja. Asiakasdialogilla on mahdollista saavuttaa entistä syvempää asiakasuskollisuutta ja parantaa halukkuutta asioida yrityksen kanssa. Tutkimusten mukaanTuominen, P. (2011) 'The Influence of TripAdvisor Consumer-Generated Travel Reviews on Hotel Performance' UH Business School Working Paper, http://hdl.handle.net/2299/7612 asiakkaiden tyytyväisyys lisääntyy dialogin kautta, ja tuote/palvelu saa lisäarvon onnistuneen asiakasdialogin kautta. Asiakastyytyväisyys ilmenee dialogissa, jolloin saatu palaute on ajanmukaisempaa kuin varsinaisissa asiakastyytyväisyysmittauksissa.
Asiakasdialogin on tapahduttava asiakkaan ehdoilla. Yrityksen on oltava aktiivinen, ja asiakasyhteydenottojen on oltava säännöllisiä. Näin yritys saa selville, kuinka asiakkaat kokevat palvelut, ja samalla voidaan kartoittaa uusia ja muuttuneita vaatimuksiaLehtonen, S.T. (2003). Asiakkaan osallistuminen dialogiin. Pro Gradu tutkielma. Jyväskylän yliopisto / Taloustieteiden tiedekunta, http://jyx.jyu.fi/dspace/bitstream/handle/123456789/19192/G0000401.pdf?sequence=1.
==Lähteet==
Luokka:Kauppa
Asiakaskokemus

Asiakaskokemus (englanniksi customer experience eli CX ) viittaa organisaation ja asiakkaan väliseen vuorovaikutussuhteeseen. 
Compare: Asiakaskokemus koostuu mielikuvista ja tunteista, jotka syntyvät asiakkaalle kaikista kohtaamisista yrityksen edustajien, kanavien ja palveluiden kanssa. Hyvä asiakaskokemus tarkoittaa, että yksilön kokemus vastaa hänen odotuksiaan. Asiakkaat vastaavat eri tavoin yrityksen suoraan ja epäsuoraan yhteydenottoon. Suora yhteys liittyy ostoon tai käytön aloittamiseen. Epäsuoraa yhteydenottoa ovat mainonta, uutisraportit, suunnittelemattomat tapaamiset myyntiedustajien kanssa, sekä yritykseen liittyvät suositukset ja kritiikki. Asiakaskokemus kattaa asiakaspalvelun laadun, mutta myös mainonnan, pakkausten, tuotteiden ja palveluiden ominaisuudet, tuotteen helppokäyttöisyyden ja luotettavuuden.
==Asiakaskokemuksen arvioiminen==
Asiakkaat arvioivat kokemuksiaan niin sanotuissa kohtaamispisteissä kolmesta eri näkökulmasta:
*päästiinkö pisteessä tavoitteeseen
*kuinka helposti tavoitteiseen päästiin ja
*millaisia tunteita kohtaamisessa syntyi 
==Asiakaskokemuksen mittaaminen==
Asiakaskokemusta voi mitata erilaisilla mittareilla. Näitä ovat:
*Net Promoter Score (NPS) kertoo asiakkaiden suositteluhalukkuudesta eli siitä, kuinka monta prosenttia heistä suosittelisi yritystä tuttavilleen. Kysymykseen vastataan asteikolla 0-10. 9 tai 10 pistettä antaneita pidetään suosittelijoina, kun taas 0-6 pistettä antaneet ovat arvostelijoita. Suosittelijoiden suhteellisesta osuudesta vähennetään kriittisesti suhtautuneiden osuus ja lopullinen NPS-tulos on välillä -100 ja 100.
*Asiakastyytyväisyysindeksi (CSI tai CSAT) lasketaan sitä, miten tyytyväisiä asiakkaat ovat esimerkiksi asiointiinsa. Tyytyväisten asiakkaiden määrä jaetaan kaikilla asiakkailla, joten tulos liikkuu välillä 0-100.
*Customer Effort Score (CES) mittaa asiakkaalta vaadittua vaivannäköä asiointitapahtuman yhteydessä.
Asiakaskokemusta voidaan mitata myös poistuneiden asiakkaiden määrää, keskimääräistä käsittelyaikaa tai sitä, saatiinko asiakkaan ongelma ratkaistua ensikontaktilla.
==Tutkimuksia==
Forrester tutkii vuosittain amerikkalaisten yritysten asiakaskokemusta. Esimerkiksi vuonna 2018 se kysyi lähes 120 000 vastaajalta sitä, miten he suhtautuivat 287 eri alojen brändiin.
== Lähteet ==
Luokka:Liiketalous
Asiakasomistaja

Asiakasomistaja tai omistaja-asiakas on kuluttajaosuuskunnan jäsen. Asiakasomistaja-sanaa käytetään tavallisesti S-ryhmän osuuskauppojen jäsenistä. OP-ryhmä käyttää jäsenistään vastaavaa nimitystä omistaja-asiakas.OP.fi: Tule omistaja-asiakkaaksi, viitattu 16.8.2017 Suurista osuuskuntaryhmistä POP Pankki, Tradeka ja Metsäliitto käyttävät nimitystä jäsen.POP Pankin, Tradekan ja Metsäliiton verkkosivustot, viitattu 16.8.2017 
Toisinaan myös säästöpankkien kantarahasto-osuuksien omistajista käytetään nimeä asiakasomistaja tai omistaja-asiakas. Tämä artikkeli käsittelee kuitenkin osuuskuntien jäseniä.
Asiakasomistajat saavat etuja käyttämistään osuuskunnan palveluista. Asiakasomistajille saatetaan myös maksaa osuuspääoman korkoa tuottona heidän maksamalleen osuusmaksulle. Lisäksi asiakasomistajat saattavat tuntea yhteisöllisyyttä osuuskunnassa. Asiakasomistajuus voidaan tulkita eräänkaltaiseksi kanta-asiakasjärjestelmäksi, jolla tavoitellaan asiakkuuksien hallintaa.
== Jäsenyys ==
Suomessa S-ryhmällä on yli kaksi miljoonaa asiakasomistajaaMartta Nieminen: Bonuskortteihin saattaa tulla rajoituksia. Helsingin Sanomat 3.1.2014, s. A27 ja OP-ryhmällä 1,7 miljoonaa omistaja-asiakasta.OPn vuosi 2016. Omistaja-asiakkaan etu ohjaa toimintaamme
Kun uusi jäsen liittyy osuuskuntaan, hänen on otettava osuuskunnan osuus ja maksettava merkintähinta (tav. osuusmaksu). Joissain osuuskunnissa (ainakin S-ryhmän osuuskaupoissa) on maksu mahdollista maksaa myös osissa siten, että asiakkaan tekemät ostokset kerryttävät sitä, kunnes se tulee täyteen maksetuksi. Suomessa on tavallista, ettei kuluttajaosuuskunnan jäsenyydestä peritä osuusmaksun lisäksi erillistä liittymismaksua tai vuosimaksua. Jäsenyyden päättyessä merkintähinta palautetaan.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Asiakasomistajuus S-Ryhmässä
* 
Luokka:Osuustoiminta
Asiakastutkimus

Asiakastutkimus on tutkimus, jolla selvitetään esimerkiksi asiakastyytyväisyyttä, asiakkaiden mieltymyksiä, ostopäätöksiin vaikuttavia tekijöitä tai asiakassuhteen muutoksia. Asiakastutkimuksen tiedonkeruumetodit ovat markkinatutkimuksen kaltaisia, eli asiakastutkimuksen tiedonkeruu tyypillisimmin toteutetaan kyselynä.
Asiakastyytyväisyystutkimus on tyypillisin asiakastutkimuksen muoto ja samalla yksi yleisimmin toteutettuja tutkimuksia yrityksissä. 
Asiakastyytyväisyyteen liittyy kiinteästi asiakasuskollisuus. Suomalaisten yritysten asiakasuskollisuutta on tutkittu mm. TNS gallupin Asiakkuusindeksi-tutkimuksessa.
== Katso myös ==
* Markkinatutkimus
* Markkinointitutkimus
* Henkilöstötutkimus
* Sidosryhmätutkimus
* ISO 20252
== Lähteet ==
* ESOMAR, markkinatutkimus- ja markkinointitutkimus käsitteiden laadulliset tekijät
* ISO (International Organization for Standardization) ISO 20252 standardi
== Aiheesta muualla ==
*SMTL (Suomen Markkinatutkimusliitto)
*ESOMAR (European Society for Opinion and Marketing Research) 
*The Market Research Society 
*Marketing Research Association 
Luokka:Talous
Luokka:Tutkimus
Asiakastyytyväisyys

Asiakastyytyväisyys on termi, joka kuvastaa asiakkaan odotusten täyttymistä. Asiakastyytyväisyys on yritysmaailmassa tärkeimpiä tavoitteita kehityksen varmistamisessa. Tyytyväinen asiakas suosittelee helpommin ostamaansa tuotetta tai palvelua ja ostaa todennäköisemmin samaa tuotetta tai palvelua uudestaan. Asiakastyytyväisyys itsessään ei kuitenkaan takaa asiakasuskollisuutta tai asiakkaan suositteluhalukkuutta. Asiakasuskollisuutta tutkii Suomessa vuosittain TNS Gallup Suomen asiakkuusindeksitutkimuksella.
Monessa keskisuuressa tai suuressa organisaatiossa asiakastyytyväisyys on yksi tuloskortin (Balanced Scorecard) keskeinen mittari. Asiakastyytyväisyys on keskeinen mittari myös ISO 9000 laatustandardissa, jossa asiakastyytyväisyyttä mitataan säännöllisin väliajoin jotta sitä voitaisiin kasvattaa kehitystoimenpiteillä. Tunnetuimpia tyytyväisyyden mittareita ovat CSAT, CES, sekä NPS.
== Katso myös ==
* Asiakaskokemus
* Asiakastutkimus
* Asiakkuusindeksi
== Lähteet ==
* Eccu Finland Oy (Asiakastyytyväisyys ja tyytyväisen asiakkaan merkitys)
* CSMA (Customer Satisfaction Measurement Association) 
* Avaus Consulting Asiakkusindeksi Whitepaper
Luokka: Liiketalous
Asianomistaja

Asianomistaja on luonnollinen tai oikeushenkilö, jonka oikeutta tai etua rikos on loukannut, tai johon rikos on kohdistunut. Suomessa toisin kuin lähes kaikissa muissa maissa asianomistajalla on toissijainen syyteoikeus, eli hän voi vaatia tuomioistuinta tuomitsemaan syytetylle rangaistuksen. Asianomistaja saa itse nostaa syytteen rikoksesta vain, jos virallinen syyttäjä on päättänyt jättää syytteen nostamatta tai jos esitutkintaviranomainen taikka syyttäjä on päättänyt, ettei esitutkintaa toimiteta tai että esitutkinta keskeytetään taikka lopetetaan.Laki oikeudenkäynnistä rikosasioissa 1 luku 14 §. . Ajantasainen lainsäädäntö. Finlex Virkarikosten ja väärän ilmiannon osalta asianomistajalla on kuitenkin syyteoikeus ilman syyttäjän edeltävää ratkaisua.
Asianomistajalla on oikeus yhtyä virallisen syyttäjän tai toisen asianomistajan nostamaan syytteeseen ja vedota uuteen seikkaan syytteen tueksi. Asianomistaja voi hakea muutosta asiassa annettuun ratkaisuun siitä riippumatta, onko hän käyttänyt asiassa puhevaltaa.
Asianomistajarikokset ovat sellaisia henkilön yksityisiin intresseihin liittyviä rikoksia, joiden osalta virallinen syyttäjä ei voi nostaa syytettä ilman asianomistajan tekemää syyttämispyyntöä.Vuorenpää, Mikko: Prosessioikeuden perusteet, s. 131. Helsinki: Talentum, 2009.
Jos joku on rikoksen johdosta saanut surmansa, hänen leskellään ja lapsillaan on oikeus käyttää asianomistajan syyteoikeutta. Mikäli surmansa saaneella ei ole leskeä eikä lapsia, on hänen vanhemmillaan ja sisaruksillaan oikeus käyttää syyteoikeutta. Surmansa saaneen vanhemmilla ja sisaruksilla on oikeus käyttää syyteoikeutta myös siinä tapauksessa, että joku tai jotkut niistä, joilla on ensisijainen oikeus käyttää asianomistajan syyteoikeutta, on epäiltynä kyseisestä rikoksesta.Laki oikeudenkäynnistä rikosasioissa 1 luku 17 §. Ajantasainen lainsäädäntö. Finlex
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Helsingin Sovittelutoiminta: Asianomistajarikokset
Luokka:Oikeudenkäynti
Luokka:Prosessioikeus
Asianosainen

Asianosainen tarkoittaa niitä henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joiden nimissä oikeudenkäynti tai hallintomenettely tapahtuu. Riita-asiassa asianosaisia ovat riitapuolet eli oikeussuojaa kanteessaan pyytävä kantaja ja kanteen kohteena oleva vastaaja. Rikosasiassa asianosaisia ovat kantajina toimivat virallinen syyttäjä ja asianomistajat sekä vastaajana toimiva syytetty. Joissakin tapauksissa asianosaisia nimitetään hakijaksi ja vastaajaksi.Otavan iso tietosanakirja, Otava 1960–1965Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966 Aiemmin oli kiistanalaista oliko rikosasiassa lainkaan asianosaisia. Nykyisin myös rikosprosessin yhteydessä käytetään käsitettä asianosainen, jollaiseksi myös syyttäjä katsotaan.Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa IV palstat 33–34
Esitutkinnassa epäillyllä on asianosaisen asema, mutta tämä asema ei ole niin kiinteä kuin oikeudenkäynnissä. Todistajana olleesta henkilöstä saattaa tulla epäilty ja epäiltynä ollut henkilö voi osoittautua syyttömäksi, jolloin häntä ei enää pidetä epäiltynä.Encyclopædia iuridica fennica, osa IV palsta 59
Hakemuslainkäytössä vain hakija on asianosainen, eikä siinä synny lainkaan kahden asianosaisen suhdetta. Riitaisessa hakemusasiassa vallitsee kuitenkin henkilöiden välinen vastakohtaisuus, jonka tuomioistuin joutuu ratkaisemaan. Tällöin muukin henkilö kuin hakija kutsutaan kuultavaksi ja hän voi tehdä väitteitä ja esittää näyttöä hakemusta vastaan sekä valittaa tuomioistuimen päätöksestä. Tällaisen henkilön asema on verrattavissa siviiliprosessin asianosaiseen.Encyclopædia iuridica fennica, osa IV palsta 96
Asianosainen tai hänen laillinen edustajansa voidaan velvoittaa saapumaan esitutkintaan tai oikeuden eteen tai viranomaisen eteen. Jos hän laiminlyö tämän velvollisuuden, eikä laiminlyönti johdu laillisesta esteestä voidaan henkilö noutaa pakolla. Jos henkilö oikeudenkäynnin vireilläollessa lakkaa olemasta asianosainen eli hän esimerkiksi kuolee, voi kyseeseen tulla asianosaisseuraanto. Tällöin entisen asianosaisen tilalle tulee ulkopuolinen henkilö uudeksi asianosaiseksi ja oikeudenkäynti jatkuu siitä, mihin se oli jäänyt.Encyclopædia iuridica fennica, osa IV palsta 37
Asianosaisjulkisuus tarkoittaa asianosaisen oikeutta saada tietoja oman asiansa käsittelystä. Se on keskeinen asia oikeusturvan takaamisessa. Asianosaisjulkisuus on laajempaa kuin yleisön oikeus tietojen saantiin eli julkisuus.
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Oikeudenkäynti
Askainen

Askainen () on entinen Suomen kunta, joka nykyään on osa Maskua Varsinais-Suomen maakunnassa. Askaisten ja Lemun kunta liittyivät Maskuun 1. tammikuuta 2009. Uuden kunnan vaakunaksi valittiin aiempi Askaisten vaakuna. Naapurikunnat ennen kuntaliitosta olivat Lemu, Merimasku, Mynämäki, Taivassalo ja Velkua. 
Askaisten tunnetuin nähtävyys, marsalkka Mannerheimin syntymäkotina tunnettu Louhisaaren barokkityylinen kartanolinna vietti 350-vuotisjuhliaan vuonna 2005. Nähtävyyksiin kuuluu myös vanha kivikirkko, jonka vuonna 1653 valmistuneet lyijylasi-ikkunat ovat Suomen vanhimmat.
Askaisiin kuuluneet Livonsaari ja Lempisaari siirtyivät vuonna 2011 osakuntaliitoksella Maskulta Naantalille.
==Kylät ja kulmakunnat==
Askaisissa on 32 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1967):
* Ahtinen
* Askainen
* Autuinen
* Hannula
* Heikkilä
* Kainu
* Kairinen
* Kankare
* Karvatti
* Kaukounen
* Kauppinen
* Kiiainen
* Laaleinen
* Lempisaari
* Lempoinen
* Louhisaari
* Manna
* Merijärvi
* Mikoinen
* Nepola
* Paavainen
* Palsala
* Pukkila
* Rantala
* Rauvola
* Riihilä
* Tillinperä
* Toivainen
* Tättäläinen
* Vanhakylä
* Vilu
* Vuorlahti
Muita alueita Askaisissa ovat lisäksi Antikainen, Auttinen, Iiroinen, Kaamanen, Karavainen, Koskoinen, Laakinen, Livonsaari, Raumharja, Ruohoisenmaa, Taloinen ja Tävälä.
==Tapahtumat==
Askaisissa järjestetään vuosittain kurkkumarkkinat. Livonsaaressa järjestetään vuosittain kesäkuussa Livonsaari-päivä, jossa valitaan muun muassa vuoden savustaja. 
== Historiaa ==
Karvatin pitäjä perustettiin nykyisen Askaisten alueelle, Lemun ja Maskun kirkkopitäjiin, noin vuonna 1405. Pitäjän tehtävänä oli muun muassa oikeustoimien hoitaminen ja veronkanto. Pitäjän historia oli varsin lyhytaikainen.
Askaisten ensimmäinen kuntakokous pidettiin 12.5.1869 Karvatin Potilassa. Puhetta johti Lempisaaren isäntä G. A. von Haartman. Kunta muodostettiin Willnäsin kappelin alueesta.Kotiseutumme Askainen-Houtskari-Iniö-Korppoo-Kustavi-Merimasku-Nauvo-Rymättylä-Taivassalo-Velkua-Vår Hembygd Villnäs-Houtskär-Iniö-Korpo-Gustavs-Merimasku-Nagu-Rimito-Tövsala-Velkua 2005–2006. Oy Botnia-Foto Ab, 2006. ISBN 952-5176-53-3
== Ruokakulttuuri ==
Askaisten pitäjäruoiksi äänestettiin 1980-luvulla kalapata sekä mustaherukan lehdistä ja sitruunasta uutettu ja hiivalla käytetty Louhisaaren juoma.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 18. Helsinki: Patakolmonen Ky.
==Lähteet==
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Asklepios

Asklepios () oli kreikkalaisessa mytologiassa lääkinnän ja terveyden jumala. Hän oli Apollonin ja Koronis-nimisen kuolevaisen naisen poika, jonka Zeus surmasi, koska Asklepios herätti taidollaan kuolleetkin. Asklepioksen symbolina oli käärme, usein kuvattuna hänen sauvansa ympäri kiemurtelevana. Tämä käärme esiintyy lääketieteen tunnuksena nykyisinkin. Asklepios oli yksi harvoista jumalan aseman saavuttaneista sankareista Antiikin Kreikassa. 
Kreikkalaiset samastivat egyptiläisen, jumalaksi julistetun Imhotepin Asklepiokseen.
Kreikassa Asklepioksen temppelit muodostivat maan terveydenhuollon ytimen. Tärkeimmät niistä olivat Epidauroksessa, Kos-saarella ja Pergamonissa. Niissä parantamismenetelminä olivat jumalallinen ilmestys, pesut, ruokavaliot ja yrttilääkintä. Muun muassa Hippokrates työskenteli Kosin saaren Asklepioksen temppelissä.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Antiikin Kreikan jumalat
Luokka:Parantajajumalat
Luokka:Antiikin lääketiede
Asko (nimi)

Asko on suomalainen miehen etunimi. Askon nimipäivä on 6. syyskuuta. Almanakassa nimi on ollut vuodesta 1929.Vilkuna, Kustaa (toim. Mikkonen, Pirjo) (2005): Etunimet. Otava. ISBN 951-1-18892-5. Suomessa Asko on annettu nimeksi vuoden 2009 loppuun mennessä 8 274 miehelle. Ennen vuotta 1900 nimeä ei Väestö­rekisteri­keskuksen tietojen mukaan ollut annettu kenellekään.
Nimi esiintyi Suomessa jo keskiajalla suku- ja paikanniminä, jollaisia ovat muun muassa Askola ja Askainen.
== Tunnettuja Askoja ==
* Asko Aalto, mäkihyppääjä
* Asko Alanen, kustannustoimittaja, sarjakuvaneuvos
* Asko Anttila, fysiikan professori
* Asko Apukka, poliitikko (Vasemmistoliitto)
* Asko Argillander, muusikko
* Asko Autio, maastohiihtäjä
* Asko Halme, kuvanveistäjä ja arkkitehti
* Asko Hyvärinen, säveltäjä
* Asko Ivalo, diplomaatti
* Asko Jokinen, koripalloilija
* Asko Jussila, jalkapallovalmentaja
* Asko Kaikusalo, luontoharrastaja ja tietokirjailija
* Asko Kallonen, Idols-tuomari
* Asko A. Kariluoto, pastori ja kristillinen kirjailija
* Asko Kekkonen, graafinen suunnittelija
* Asko Keränen, basisti, 22-pistepirkko-yhtyeen perustajajäsen
* Asko Kilpeläinen, kymmenottelija
* Asko Kilpinen, prikaatinkenraali
* Asko Künnap, virolainen runoilija, kuvittaja, graafinen suunnittelija ja kustantaja
* Asko Laiho, jalkapalloilija
* Asko Laine, pesäpalloilija
* Asko Laukka, kirjailija
* Asko Laurila, kirjailija
* Asko Lehtonen, toimittaja ja runoilija
* Asko Länsman, matkailuyrittäjä ja Saamelaiskäräjien jäsen
* Asko Martinheimo, kirjailija
* Asko Murtomäki, euroviisuharrastaja
* Asko Mäkelä, Suomen valokuvataiteen museon johtaja
* Asko Mäki, kommunistipoliitikko, Vasemmistoliiton perustajajäsen
* Asko Mäkilä, jalkapalloilija
* Asko Oinas, maaherra
* Asko Ojamäki, kaupunginjohtaja
* Asko Paju, toiminnanjohtaja
* Asko Parpola, kielitieteilijä, Indus-kulttuurin tutkija
* Asko Peltola, Etelä-Pohjanmaan maakuntajohtaja
* Asko Peltoniemi, seiväshyppääjä
* Asko Pesonen, korkeushyppääjä
* Asko Pitkänen, budōka
* Asko Raivio, Kaseva-yhtyeen jäsen
* Asko Rantanen, jääkiekkoilija
* Asko Saatsi, Nurmeksen kaupunginjohtaja
* Asko Sahlberg, kirjailija
* Asko Sahlman, näyttelijä
* Asko Salokorpi, arkkitehtuuritoimittaja ja tietokirjailija
* Asko Sarkola, näyttelijä
* Asko Saviaho, Suomen Postin ent. pääjohtaja
* Asko Sivula, kenraalimajuri
* Asko Tarkka, juristi, yritysjohtaja ja vuorineuvos
* Asko Terävä, taiteilijanimellä Daffy Terävä Yö-yhtyeen kitaristi
* Asko Turkki, kilpakävelijä
* Asko Typpö, rovasti ja runoilija
* Asko Uusimäki, kestävyysjuoksija
* Asko Vaarala, näyttelijä
* Asko Vilkuna, kansatieteilijä, etnologian professori
=== Asko sukunimenä ===
* Aukusti Asko-Avonius, Asko-yhtiön perustaja
* Sirpa Asko-Seljavaara, plastiikkakirurgian professori ja Kokoomuksen kansanedustaja
=== Kuvitteellisia Askoja===
* Asko Erkkilä, tv-sarjassa Salatut elämät esiintynyt henkilö
* Salapoliisi Asko Kukkonen, Timo Surkan teoksissa
* Asko Haavisto, äidinkielen opettaja televisiosarjassa Uusi Päivä
*Asko Arimo Vilenius, sarjakuvahahmo Pertti Jarlan Fingerporissa
== Lähteet ==
Luokka:Etunimet
Asko Aalto

Asko Aalto (s. 8. lokakuuta 1959) on suomalainen mäkihyppääjä, joka kilpaili kansainvälisellä tasolla 1970–1980-lukujen vaihteessa.
Aalto sijoittui seitsemänneksi maailmancupin lentomäkikilpailussa Norjan Vikersundissa maaliskuussa 1980. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli 73:s. Helmikuussa 1981 hän sijoittui Thunder Bayn normaalimäen kilpailussa yhdeksänneksi. Maailmancupin kokonaispisteissä hän oli 64:s.
Urheilu-uransa jälkeen Aalto on toiminut kansainvälisen hiihtoliiton kilpailuissa mäkituomarina ja teknisenä johtajana (TD) yhdistetyn kilpailuissa.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset mäkihyppääjät
Luokka:Vuonna 1959 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Asko Anttila

Asko Jussi Anttila (s. 1936) on suomalainen fyysikko. Hän oli Helsingin yliopiston fysiikan henkilökohtainen ylimääräinen professori 1990–2001Facta 2001, Täydennysosa 1990, WSOY 1990, s. 201Helsingin yliopiston virkamiehet ja opettajat
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset fyysikot
Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka:Helsingin yliopiston professorit
Luokka:Vuonna 1936 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Asko Apukka

Asko Asser Apukka (s. 2. heinäkuuta 1946 Sodankylä) on suomalainen vasemmistoliittolainen poliitikko. Hän oli vuosina 1987–1998 kansanedustaja Lapin läänin vaalipiiristä. Vuosina 1998–2009 Apukka oli Kansaneläkelaitoksen palveluosaston johtaja eläkkeelle jäämiseen saakka.
Ennen Vasemmistoliiton perustamista Apukka edusti SKDL:ää. Hän oli Suomen Demokratian Pioneerien Liiton puheenjohtaja 1988–1994.
Apukka valmistui ylioppilaaksi Sodankylän lukiosta vuonna 1965 ja yhteiskuntatieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 1970. Hän työskenteli Kittilän kunnan taloussihteerinä 1970–1973 ja Sallan kunnansihteerinä 1973–1985, jonka aikana hän toimi myös väliaikaisena kunnanjohtajana vajaan kahden vuoden ajan. Vuosina 1985–1998 Apukka oli Sodankylän kunnankamreeri toimien kuitenkin käytännössä valtaosan ajasta kansanedustajana. Vuosina 1989–1993 Apukka johti Suomen Kunnallisliiton alue- ja elinkeinoneuvottelukuntaa.
Eduskunnassa Apukka vaikutti suuressa valiokunnassa (1987–1990), maa- ja metsätalousvaliokunnassa (1987–1990), Valtion vakuusrahaston valtuustossa (1996–1998), Yleisradion hallintoneuvostossa (1996–1998) ja palkkavaltuuskunnassa 1987–1991. Hän oli presidentin valitsijamies vuoden 1988 vaalissa.
Apukka on ollut naimisissa vuodesta 1967 ja hänellä on kolme lasta.
==Lähteet==
Luokka:Vasemmistoliiton poliitikot
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Lapin vaalipiiri
Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt
Luokka:Vuonna 1946 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Asko Autio

Asko Antero Autio (s. 21. huhtikuuta 1953 Ylivieska) on entinen suomalainen maastohiihtäjä.
Autio voitti Davosin kansainvälisten kilpailujen 15 kilometriä vuonna 1978. Lake Placidin olympialaisissa 1980 hän oli yhdeksäs 50 kilometrin hiihdossa. Autio voitti vuonna 1981 Suomen mestaruuden sekä 30 että 50 kilometrillä. Oslon MM-kilpailuissa 1982 Autio sijoittui 50 kilometrillä viidenneksi ja voitti seuraavana vuonna Holmenkollenin kisojen 50 kilometrin kilpailun sekä sijoittui Salpausselän kisoissa 15 kilometrillä kolmanneksi ja 50 kilometrillä samoin kolmanneksi.
Autio oli yksi ennakkosuosikeista Sarajevon olympialaisissa 1984, mutta hän joutui nilkkakipujen vuoksi palaamaan kisakaupungista Suomeen jo ennen kilpailua. Hän hiihti Salpausselän kisoissa 1985 15 kilometrillä kolmanneksi. Hän lopetti uransa keväällä 1985.
==Lähteet==
*
*Turun Sanomat 2.12.2000
===Viitteet===
Luokka:Suomalaiset maastohiihtäjät
Luokka:Vuonna 1953 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Asko Halme

Asko Kai Reijo Halme (17. tammikuuta 1931 Kotka – 29. kesäkuuta 2019 VaasaVaasan viimeinen kaupunginarkkitehti Asko Halme on kuollut 88-vuoden iässä.) oli suomalainen kuvanveistäjä ja arkkitehti.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset kuvanveistäjät
Luokka:Suomalaiset arkkitehdit
Luokka:Vuonna 1931 syntyneet
Luokka:Vuonna 2019 kuolleet