Afrikka

Afrikka on maailman toiseksi suurin maanosa. Sen pinta-ala on 30 365 000 neliökilometriä, joka on 20,3 prosenttia Maan maapinta-alasta. Afrikan noin 1,2 miljardia asukasta muodostaa noin 15 prosenttia ihmiskunnasta.
Afrikka koostuu useista ylätasangoista. Mantereen suurin joki on Niili, laajin järvi Victorianjärvi ja korkein vuori Kilimanjaro. Suurin osa Afrikkaa kuuluu trooppiseen ilmastovyöhykkeeseen, pohjoisimmat ja eteläisimmät alueet subtrooppiseen. Pohjois-Afrikassa sijaitsee suuri Saharan aavikko, ja Keski- ja Länsi-Afrikka ovat tiheiden ja kosteiden trooppisten sademetsien peitossa. Afrikassa on moni­muotoinen eläimistö, johon kuuluu suuria nisäkkäitä kuten norsuja, kirahveja, virtahepoja ja leijonia.
Afrikassa on useita tuhansia etnisiä ryhmiä. Nykyisin Afrikassa on 55 itsenäistä valtiota. Niiden rajat ovat peräisin siirtomaa-ajalta, eivätkä perustu kansallisuuksiin tai heimoihin. Afrikan kielet voidaan jakaa neljään kielikuntaan: afroaasialaisiin kieliin, nilosaharalaisiin kieliin, nigeriläis-kongolaisiin kieliin ja khoisankieliin.
Afrikka on luonnonvaroiltaan vauras, mutta taloudeltaan köyhä maanosa. Afrikassa kulminoituvat monet maailman pahimmista ongelmista, kuten köyhyys, AIDS, ruoan ja veden puute sekä huono hallinto. Afrikkalaiset kärsivät vuosisadan siirtomaajärjestelmästä ja tätä ennen orjuudesta. Pääosa maaosan maista itsenäistyi 1960-luvulla. Sodat, epävakaus ja väestönkasvu koettelevat maanosaa nykyäänkin.
== Etymologia ==
Antiikin kreikkalaiset kutsuivat maanosan pohjoisosaa Libya-nimellä. Ensimmäinen tunnettu Africa-maininta on 100-luvun eaa. alusta roomalaiselta runoilijalta Enniukselta. Hän viittasi sanalla Karthagon seutuun. Roomalaiset hävittivät Karthagon vuonna 146 eaa. ja nimesivät ensimmäisen Välimeren eteläpuolisen provinssinsa Africaksi. Provinssi käsitti suurin piirtein nykyisen Tunisian ja osan Algeriaa. Myöhemmin Afrikka laajentui tarkoittamaan laajempaa aluetta, mutta vasta 1400-luvulta lähtien se on tarkoittanut koko maanosaa. Afrika-nimen alkuperä saattaa olla foinikian kielen sanassa afer, musta, monikossa afri. Roomalaiset kutsuivat alueella asuneita berbereitä afreiksi.
==Maantiede==
Afrikan pinta-ala on 30,365 miljoonaa neliökilometriä.
Afrikka rajautuu pohjoisessa Välimereen, koillisessa Suezin kanavaan ja Punaiseenmereen, idässä Intian valtamereen ja lännessä Atlanttiin.Geographica 2000, s. 312.
Afrikan pohjoisimmasta kohdasta, Ras ben Sakkasta Tunisiassa (37°21' N), eteläisimpään, Cape Agulhasiin Etelä-Afrikassa on matkaa suunnilleen 8 000 kilometriä.Lewin, Evans: Africa. Clarendon press, 1924. Manteren läntisimmästä kohdasta, Kap Verden niemimaasta Senegalissa (17°33'22” W), itäisimpään kohtaan Sar Hafuniin Somaliassa (51°27'52” E), on noin 7 400 kilometriä.Merriam-Webster’s Geographical Dictionary (Index), s. 10–11. Merriam-Webster, 1998. ISBN 0-87779-546-0.
Afrikan rantaviivan pituus on noin 26 000 kilometriä. Muihin maanosiin verrattuna Afrikan rannikot ovat melko suoria, ilman laajoja niemimaita tai lahtia. Afrikan kaakkoisrannikolla sijaitseva Madagaskar on maailman neljänneksi suurin saari.Geographica 2000, s. 353.
Afrikka koostuu useista ylätasangoista, jotka Itä-Afrikan hautavajoama halkaisee mantereen itäosissa. Afrikan luoteisosissa ovat Atlasvuoret, jotka ovat geologisesti mantereen nuorinta osaa. Afrikan korkein vuori on Kilimanjaro, jonka huippu on 5 895 metriä merenpinnasta.
Afrikan suurin joki on Välimereen laskeva Niili, jota pidetään noin 6 690 kilometrin pituudellaan maailman pisimpänä jokena. Muita Afrikan suurimpia jokia ovat Kongojoki (4 630 km), Sambesi (2 735 km) ja Nigerjoki (4 100 km). Useimmat Afrikan suurista järvistä sijaitsevat Itä-Afrikan hautavajoaman alueella. Suurimpia järviä ovat esimerkiksi Victorianjärvi, Tanganjikajärvi, Njassajärvi, Albertinjärvi ja Tšadjärvi.
===Ilmasto ja kasvillisuusvyöhykkeet===
Suurin osa Afrikkaa kuuluu trooppiseen ilmastovyöhykkeeseen, pohjoisimmat ja eteläisimmät alueet subtrooppiseen. Pohjois-Afrikassa on suuri Saharan kuumuusaavikko. Sen pohjoispuolella on kapea Välimeren rannikkovyöhyke. Saharan eteläpuolella on Sahel, joka on kuiva, puoliaavikosta savanniksi asteittain muuttuva alue. Keski- ja Länsi-Afrikka ovat tiheiden ja kosteiden trooppisten sademetsien peitossa. Eteläisessä Afrikassa on puoliaavikoita ja siellä Kalaharin autiomaa.
===Eläimistö===
Pleistoseenin lopun joukkotuho vaikutti Afrikassa vähemmän kuin muissa maanosissa. Osittain tämän vuoksi Afrikka onkin tullut tunnetuksi moni­muotoisesta eläimistöstään. Siellä on maailman muihin alueisiin verrattuna huomattavan paljon suurikokoisia eläimiä, varsinkin nisäkkäitä. Sellaisia ovat petoeläimistä leijona, leopardi, gepardi ja hyeena, kasvis­syöjistä esimerkiksi afrikannorsu, kirahvi, virtahepo, kafferipuhveli ja sarvikuono. Afrikassa on myös suuri joukko antilooppilajeja sekä kädellisiä, kuten paviaanit sekä ihmis­apinoihin kuuluvat simpanssit ja gorillat. Afrikassa on myös suuria lintuja, kuten strutseja sekä matelijoita, kuten krokotiileja.
===Ekologia===
Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma UNEP totesi vuonna 2008 metsäkadon olevan Afrikassa noin kaksi kertaa nopeampaa kuin muualla. On jopa väitetty, että 90 prosenttia Länsi-Afrikan alkuperäisistä metsistä olisi jo tuhoutunut. Madagaskarin alkuperäisistä metsistä 90 prosenttia on tuhoutunut sen jälkeen, kun ihmiset asuttivat saaren noin 2 000 vuotta sitten.Terrestrial Ecoregions – Madagascar subhumid forests (AT0118) National Geographic. Noin 65 prosenttia Afrikan viljelysmaasta kärsii maaperän köyhtymisestä.
== Valtiot ==
Tiedosto:Africa-regions.png|Afrikan alueet:
Tiedosto:African continent-en.svg|Afrikan poliittinen kartta
 
Valtio 	Pinta-ala(km²) 	Asukasluku(2009) ellei muuta mainita 	Väestötiheys(as. / km²)	Pääkaupunki 	Viralliset kielet 	Valtiomuoto 	Valuutta
Itä-Afrikka: 	6 384 904 	316 053 651 	49,5 	 	 	 	
 	27 830 	8 988 091 Countries and Areas Ranked by Population: 2009 U.S. Census Bureau.	322,9 	Bujumbura 	kirundi, ranska 	tasavalta 	Burundin frangi
 	2 170 	752 438 	346,7 	Moroni 	škimoro, ranska, arabia 	tasavalta 	Komorien frangi
 	23 000 	516 055 	22,4 	Djibouti 	ranska, arabia 	tasavalta 	Djiboutin frangi
 	121 320 	5 647 168 	46,5 	Asmara 	tigrinja, arabia 	tasavalta 	Eritrean nakfa
 	619 745 	8 260 490 	13 	Juba 	englanti, arabia 	tasavalta 	Etelä-Sudanin punta
 	1 127 127 	85 237 338 	75,6 	Addis Abeba 	amhara 	tasavalta 	Etiopian birr
 	582 650 	39 002 772 	66,0 	Nairobi 	swahili, englanti 	tasavalta 	Kenian šillinki
 	587 040 	20 653 556 	35,1 	Antananarivo 	ranska, malagassi 	tasavalta 	Madagaskarin ariary
 	118 480 	14 268 711 	120,4 	Lilongwe 	njandža, englanti 	tasavalta 	Malawin kwacha
 	2 040 	1 284 264 	629,5 	Port Louis 	englanti 	tasavalta 	Mauritiuksen rupia
Mayotte (Ranska) 	374 	223 765 	489,7 	Mamoudzou 	ranska 	merentakainen paikallishallintoalue	euro
 	801 590 	21 669 278 	27,0 	Maputo 	portugali 	tasavalta 	Mosambikin metical
Réunion (Ranska) 	2 512 	743 981 (2002) 	296,2 	Saint-Denis de la Réunion 	ranska 	mertentakainen departementti 	euro
 	26 338 	10 473 282 	397,6 	Kigali 	ruanda, ranska, englanti 	tasavalta 	Ruandan frangi
 	455 	87 476 	192,2 	Victoria 	ranska, englanti, Seychellien kreoli 	tasavalta 	Seychellien rupia
 	637 657 	9 832 017 	15,4 	Mogadishu 	somalia, arabia 	liittotasavalta 	Somalian šillinki
 	945 087 	41 048 532 	43,3 	Dodoma 	englanti, swahili 	tasavalta 	Tansanian šillinki
 	236 040 	32 369 558 	137,1 	Kampala 	englanti, swahili 	tasavalta 	Ugandan šillinki
 	752 614 	11 862 740 	15,7 	Lusaka 	englanti 	tasavalta 	Sambian kwacha
Keskinen Afrikka: 	6 613 253 	121 585 754 	18,4 	 	 	 	
 	1 246 700 	12 799 293 	10,3 	Luanda 	portugali 	tasavalta 	Angolan kwanza
 	475 440 	18 879 301 	39,7 	Yaoundé 	ranska, englanti 	tasavalta 	CFA-frangi
 	622 984 	4 511 488 	7,2 	Bangui 	sango, ranska 	tasavalta 	CFA-frangi
 	1 284 000 	10 329 208 	8,0 	N’Djamena 	ranska, arabia 	tasavalta 	CFA-frangi
 	342 000 	4 012 809 	11,7 	Brazzaville 	ranska 	tasavalta 	CFA-frangi
 	2 345 410 	68 692 542 	29,2 	Kinshasa 	ranska 	tasavalta 	Kongon frangi
 	28 051 	633 441 	22,6 	Malabo 	ranska, espanja 	tasavalta 	CFA-frangi
 	267 667 	1 514 993 	5,6 	Libreville 	ranska 	tasavalta 	CFA-frangi
 	1 001 	212 679 	212,4 	São Tomé 	portugali 	tasavalta 	São Tomén ja Príncipen dobra
Pohjois-Afrikka: 	8 533 021 	211 087 622 	24,7 	 	 	 	
 	2 381 740 	34 178 188 	14,3 	Alger 	arabia 	tasavalta 	Algerian dinaari
Egypti sijaitsee maantieteellisesti suurimmaksi osaksi Afrikassa.Siinain niemimaan itäinen osa kuuluu Aasiaan 	1 001 450 	80 471 869 	77 	Kairo 	arabia 	tasavalta 	Egyptin punta
 	1 759 540 	6 310 434 	3,6 	Tripoli 	arabia 	tasavalta 	Libyan dinaari
 	446 550 	34 859 364 	78,0 	Rabat 	arabia 	monarkia 	Marokon dirham
 	1 861 484 	30 894 000 (2008) 	17 	Khartum 	arabia 	tasavalta 	Sudanin punta
 	163 610 	10 486 339 	64,1 	Tunis 	arabia 	tasavalta 	Tunisian dinaari
Länsi-Sahara Länsi-Saharan asema on kiistanalainen. Marokko hallitsee aluetta suurelta osin ja on julistanut koko alueen osaksi Marokkoa. Tätä ei tunnusteta yleisesti. Polisario on toinen aluetta omanaan pitävä ryhmä.	266 000 	405 210 	1,5 	Laayoune 	arabia 	tasavalta 	Marokon dirham
Etelä-Afrikka: 	2 693 418 	56 406 762 	20,9 	 	 	 	
 	600 370 	1 990 876 	3,3 	Gaborone 	tswana, englanti 	tasavalta 	Botswanan pula
 	30 355 	2 130 819 	70,2 	Maseru 	eteläsotho 	monarkia 	Lesothon loti
 	390 580 	11 392 629 	29,1 	Harare 	shona, ndebele, englanti 	tasavalta 	(muun muassa Yhdysvaltain dollari)
 	825 418 	2 108 665 	2,6 	Windhoek 	englanti 	tasavalta 	Namibian dollari
 	1 219 912 	49 052 489 	40,2 	Kapkaupunki (lakiasäätävä), Pretoria (hallinnollinen), Bloemfontein (juridinen)	afrikaans, englanti, zulu, xhosa, swazi, ndebele, eteläinen sotho, pohjoinen sotho, tsonga, tswana ja venda	tasavalta 	Etelä-Afrikan randi
 	17 363 	1 123 913 	64,7 	Mbabane 	swazi 	monarkia 	Lilangeni
Länsi-Afrikka: 	6 144 013 	296 186 492 	48,2 	 	 	 	
 	112 620 	8 791 832 	78,0 	Porto-Novo 	ranska 	tasavalta 	CFA-frangi
 	274 200 	15 746 232 	57,4 	Ouagadougou 	ranska 	tasavalta 	CFA-frangi
 	4 033 	429 474 	107,3 	Praia 	portugali 	tasavalta 	Kap Verden escudo
 	322 460 	20 617 068 	63,9 	Yamoussoukro 	ranska 	tasavalta 	CFA-frangi
 	11 300 	1 782 893 	157,7 	Banjul 	englanti 	tasavalta 	Gambian dalasi
 	239 460 	23 832 495 	99,5 	Accra 	englanti 	tasavalta 	Ghanan cedi
 	245 857 	10 057 975 	40,9 	Conakry 	ranska 	tasavalta 	Guinean frangi
 	36 120 	1 533 964 	42,5 	Bissau 	portugali 	tasavalta 	CFA-frangi
 	111 370 	3 441 790 	30,9 	Monrovia 	englanti 	tasavalta 	Liberian dollari
 	1 240 000 	12 666 987 	10,2 	Bamako 	ranska 	tasavalta 	CFA-frangi
 	1 030 700 	3 129 486 	3,0 	Nouakchott 	arabia 	tasavalta 	Mauritanian ouguiya
 	1 267 000 	15 306 252 	12,1 	Niamey 	ranska 	tasavalta 	CFA-frangi
 	923 768 	149 229 090 	161,5 	Abuja 	englanti 	liittotasavalta 	Nigerian naira
Saint Helena (Britannia) 	410 	7 637 	14,4 	Jamestown 	englanti 	merentakainen alue 	Saint Helenan punta
 	196 190 	13 711 597 	69,9 	Dakar 	ranska 	tasavalta 	CFA-frangi
 	71 740 	6 440 053 	89,9 	Freetown 	englanti 	tasavalta 	Sierra Leonen leone
 	56 785 	6 019 877 	106,0 	Lomé 	ranska 	tasavalta 	CFA-frangi
Yhteensä: 	30 368 609	1 001 320 281 	33,0 	 	 	 	
== Historia ==
Afrikan esihistoria alkaa aiemmin kuin minkään muun mantereen; arkeologisten löytöjen mukaan nykyihminen kehittyi Itä-Afrikassa. Esihistoriallisena aikana siellä ei sen enempää kuin muuallakaan ollut järjestäytyneitä kansallisvaltioita vaan metsästäjä-keräilijäheimot, kuten sanit (busmannit) asuttivat mannerta. Noin 10 000 vuotta sitten alkoi maanviljely ja kotieläimiä kesytettiin. Maanviljelijät asettuivat paikalleen asumaan. Runsaampi ravinto mahdollisti väestönkasvun. Monin paikoin tehtiin runsaita kalliomaalauksia.
Historiallinen aika alkoi noin 3300 eaa. Egyptissä. Muita vanhan ja antiikin ajan suuria valtioita olivat Nubian kuningaskunta, Karthago ja Aksum. Kahden viimeisen vuosisadan aikana ennen ajanlaskumme alkua Rooman valtakunta valloitti vähitellen koko Pohjois-Afrikan. 600-luvulla alueen valloittivat arabit, minkä jälkeen arabian kieli ja islam tulivat vähitellen vallitseviksi koko alueella. Myöhempinä aikoina islam on levinnyt laajalle Saharan eteläpuolellekin, jossa kuitenkin jo aikaisemmin kristinuskoon kääntynyt Etiopia on jäänyt kristilliseksi saarekkeeksi nykyaikaan saakka.
Eteläisemmässä Afrikassa tapahtui noin 2000 eaa. – 1000 jaa. bantuekspansio, jossa nykyisen Länsi-Afrikan alueella Guineanlahdella asuvat bantukansat levisivät etelään Kongon ja Sambesin sademetsiin sekä Kalaharin autiomaahan aina Oranjejoelle nykyiseen Etelä-Afrikan tasavaltaan. He levittivät mukanaan raudan valmistustaidon.
Keskiajalla Afrikassa oli monia kuningaskuntia, kuten Ghana, Kanem, Songhai, Benin ja Mali. Kaupankäynti oli suurta, pohjoisesta Saharan alueelta karavaanit toivat hevosia, tekstiilejä ja Saharan kaivosten suolaa, etelästä Senegalin ja Nigerin kultaa, kolapähkinöitä ja orjia. Vauraus kasvatti kuningaskuntien varoja ja islaminuskoiset karavaanarit perustivat kouluja ja moskeijoita. He eivät tehneet käännytystyötä, mutta kuninkaat huomasivat heidän hyödyllisyytensä. Islamin mukana maihin levisi luku- ja kirjoitustaito. Malin kuningas Mansa Musa teki vuonna 1324 Euroopassa saakka huomiota herättäneen pyhiinvaellusmatkan Mekkaan suuren ja loisteliaan seurueen kanssa.
Vuonna 1482 portugalilaiset perustivat kauppa-aseman Guineanlahden rannalle. Pääasialliset kaupan kohteet olivat orjat, kulta, norsunluu ja mausteet. Eurooppalaisten levittäytyessä Amerikkaan orjia haettiin Afrikasta työvoimaksi maatiloille.
Turkki valloitti 1500-luvulla koko Pohjois-Afrikan Marokkoa lukuun ottamatta. Vuonna 1830 se kuitenkin menetti Algerian Ranskalle ja myöhemmin Euroopan maille muutkin afrikkalaiset alueensa, viimeisenä Libyan Italialle vuonna 1912. Samana vuonna myös siihen saakka itsenäisenä pysynyt Marokko joutui Ranskan miehittämäksi.
Afrikan valloitukseksi kutsutaan ajanjaksoa 1880-luvulta ensimmäiseen maailmansotaan. Afrikan rannikoilla useilla Euroopan mailla oli ollut siirtomaita ennestäänkin, mutta tuona aikana Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Saksa, Belgia, Italia, Portugali ja Espanja jakoivat keskenään lähes koko Afrikan. Maanosaan jäi lopulta vain kaksi itsenäistä valtiota, Liberia ja Etiopia.
1800-luvun Euroopan teollistuneet valtiot halusivat vallata alueita, joilta ne saisivat halpoja raaka-aineita ja työvoimaa. Siirtomaiden hankkimista alettiin pitää vallan tunnusmerkkinä. Länsimaalaiset pyrkivät levittämään Afrikkaan myös omaa elämäntapaansa. Afrikkalaisilla ei katsottu olevan samaa ihmisarvoa kuin valloittajilla.
Siirtomaat itsenäistyivät toisen maailmansodan jälkeen, useimmat 1960-luvulla. Nykyisin Afrikassa on 55 itsenäistä valtiota. Niiden rajat ovat peräisin siirtomaa-ajalta, eivätkä perustu kansallisuuksiin tai heimoihin. Myös Afrikan maiden viralliset kielet ja useissa tapauksissa pääuskonnotkin ovat peräisin siirtomaa-ajalta.
Vuonna 1963 perustettiin Afrikan yhtenäisyysjärjestö OAU tukemaan Afrikan maiden yhteistyötä ja itsenäistymispyrkimyksiä. Vuonna 2002 sen korvasi Afrikan unioni, jonka tavoitteena on tiivis taloudellinen ja poliittinen yhteistyö.
== Väestö ja kulttuuri ==
===Väestö===
Unicefin mukaan Afrikan väkiluku vuonna 2014 on noin 1,2 miljardia. Vuonna 2006 väkiluvuksi arvioitiin 924 miljoonaa.
Afrikassa on useita tuhansia (tarkkaa lukumäärää ei voi määrittää) erilaisia yhteisöjä ja etnisiä ryhmiä, joilla on omat kulttuurinsa, kielensä, uskontonsa ja historiansa. Ryhmien rajat eivät ole selviä varsinkaan ulkopuoliselle. Useimmat afrikkalaiset puhuvat useampaa kuin yhtä kieltä. Viime vuosisatoina etnisiä ja kulttuurillisia eroja on vuoroin korostettu, vuoroin vähätelty poliittisista syistä. Pohjois-Afrikka on arabikulttuurin leimaama ja Saharan eteläpuolella on runsaasti erilaisia mustia väestöryhmiä.
Saharan eteläpuolisen Afrikan ihmiset eroavat geenistöltään muiden alueiden ihmisistä, jotka geenibiologi Damien Labudan 2011 julkaiseman tutkimuksen mukaan ovat risteytyneet neandertalinihmisen kanssa ilmeisesti Lähi-idässä ihmisen levitessä Afrikasta.All Non-Africans Part Neanderthal, Genetics Confirm, Discovery News, Jul 18, 2011
===Väestönkasvuennusteita===
Afrikan väkiluvun odotetaan kasvavan vuoteen 2025 mennessä 1,4 miljardiin. Afrikan väestö kasvaa noin 20 miljoonalla vuodessa. Afrikan väkiluku oli vuonna 1950 vain 260 miljoonaa eli kolmannes Euroopan silloisesta väestöstä. Unicefin vuonna 2014 julkaisema raportti ennusti nopeampaa väestönkasvua ja seuraavalle 35 vuodelle jopa 1,8 miljardia syntyvää lasta. Ennusteen mukaan vuoteen 2050 mennessä Afrikassa on yli miljardi alle 18-vuotiasta lasta, mikä on lähes 40 prosenttia kaikista maailman lapsista. Vuonna 2100 afrikkalaisia on tämän skenaarion mukaan neljä miljardia, joista miljardi Nigeriassa.
=== Kielet ===
Afrikan kielet jaetaan usein neljään kielikuntaan: afroaasialaisiin kieliin, nilosaharalaisiin kieliin, nigeriläis-kongolaisiin kieliin ja khoisankieliin. Niiden lisäksi Madagaskarin saarella puhutaan austronesialaista kieltä malagassia, ja eri puolilla Afrikkaa puhutaan indoeurooppalaisia kieliä, jotka tulivat maanosaan eurooppalaisen kolonialismin mukana. Afrikassa puhutaan yhteensä noin kahta tuhatta kieltä.
=== Taide ja muu kulttuuri ===
Saharan eteläpuolisen Afrikan taiteen eri muodot, tarkoitukset ja käytännöt ovat niin monimuotoisia, ettei voida helposti puhua mistään yleisafrikkalaisesta taiteesta. Joitain afrikkalaisen taiteen yleispiirteitä ovat pyrkimys uudistumiseen ja luovuuteen, visuaalinen abstrahointi ja konventionaalisuus, tasapainoisen sommittelun ja asymmetrian yhdistely, kuvanveiston tärkeä asema, ihmiskehon muuttaminen ja koristelu, sekä merkitysten monilukuisuus. Afrikan perinteisen taiteen perusosia ovat esiintyminen ja kokoontuminen, joissa yhdistyvät dynaamisesti ja merkityksellisesti musiikki, tanssi, pukeutuminen ja kehonkoristelu, maskit ja kuvanveisto.
== Talous ==
===Maatalous===
Yli puolet Afrikan väestöstä saa elantonsa maanviljelyksestä. Omavaraistalous on yleistä. Vientitulot saadaan usein plantaasituotteista. Riisiä, maissia ja vehnää viljellään sateisilla ja keinokastelluilla alueilla. Muita suuria viljelytuotteita ovat esimerkiksi hedelmät, tee, kahvi, maapähkinät ja tupakka. Trooppisista metsistä saadaan arvopuita, kuten mahonkia.Geographica 2000, s. 312–313.
===Teollisuus===
Afrikassa ei ole varsinaisia teollisuusmaita. Maanosa on luonnonvaroiltaan rikas, mutta louhitut mineraalit päätyvät lähes kokonaisuudessaan jalostamatta vientiin. Useat Afrikan valtiot saavat yli puolet vientituloistaan yhdestä kauppatavarasta. Suurimmat öljyntuottajat ovat Algeria, Libya ja Nigeria. Maakaasun tuottajia ovat Algeria, Libya ja Egypti. Keski-Afrikasta eteläiseen Afrikkaan ulottuu rikas malmiesiintymä, josta saadaan kuparia, sinkkiä, lyijyä ja rautamalmia. Etelä-Afrikka tuottaa lisäksi kultaa ja platinaa, ja eteläisen Afrikan alueelta louhitaan timantteja. Keski-Afrikan tasavalta tuottaa uraania. Jalostusteollisuutta on Etelä-Afrikassa, Egyptissä ja Keniassa.Geographica 2000, s. 313.
===Köyhyys===
Afrikka on kokonaisuutena tarkastellen maailman asutetuista mantereista selvästi köyhin ja oli vuonna 2007 keskimääräisesti köyhempi kuin 30 vuotta aiemmin. Vuonna 2018 Inhimillisen kehitteneisyyden indeksillä mitattuna maailman kymmenen vähiten kehittynyttä valtiota olivat kaikki Afrikassa. Erot Afrikan maiden välillä ovat kuitenkin suuria, Afrikan kehittyneimpiä valtioita indeksillä mitaten olivat Seychellit, Algeria, Tunisia, Botswana, Libya ja Gabon, jotka sijoittuivat korkean inhimillisen kehittyneisyyden luokkaan ja kaikki esimerkiksi eurooppalaisen Moldovan edelle. 
Afrikan nykyisen köyhyyden juuret ovat paikoin historiassa. Afrikan heikon taloudellisen tilanteen merkittävimpiä syitä ovat olleet epävakaa siirtyminen pois kolonialismista, kylmä sota, poliittisen korruption kasvu ja despotismi sekä protektionismi. Afrikan talouskehitys on polkenut paikallaan verrattuna Kiinan, Intian ja Etelä-Amerikan nopeaan talouskasvuun, joka on nostanut miljoonia ihmisiä köyhyysrajan yläpuolelle. Afrikan talous on jopa taantunut ulkomaankaupalla, investoinneilla ja BKT:lla mitattuna. Köyhyydellä on kauaskantoisia vaikutuksia, kuten alhainen elinikä, väkivalta ja epävakaus. Vuosikymmenten aikana Afrikan taloutta on yritetty useasti kasvattaa, mutta huonolla menestyksellä.
== Lähteet ==
* 
=== Viitteet ===
== Kirjallisuutta ==
* Teppo, Annika (toim.): Afrikan aika Näkökulmia Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan. Gaudeamus, 2011
* Paloheimo, Eero: Tämä on Afrikka. WSOY, 2007.
== Aiheesta muualla ==
*