nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Mielikuva

Mielikuva on havainnon kaltainen elämys ja näköaivoalueen muodostama muistinvarainen ja siis mentaalinen representaatio, johon ei kuitenkaan liity mitään ulkoista ärsykettä, joka toimisi havainnon kohteena. Mielikuva eroaa hallusinaatiosta, joka on myös havaintoelämys ilman havainnon kohdetta, ainakin siinä suhteessa, että mielikuvia voimme muodostaa ja muokata vapaasta tahdostamme. Vapaa tahto on osa tahdonalaisen hermoston toimintaa, jolloin yksilö ja ihminen luo muistinvaraisesti kuvan jostain aiemmin näkemästään ja havaitsemastaan. Yksilö pystyy lähes valokuvanomaisesti muistamaan näkömuistiinsa perustuen aiemmin havaitsemansa sekä kuvailemaan näkemäänsä. Kyky muistaa havaitsemansa ja kyky palauttaa havaitsemansa mieleensä havaittuina mielikuvina on osa kykyä ja ominaisuutta, jota tarvitaan taidealoilla ja yksilön ilmaistessa taiteellisesti omia mielipiteitään, näkemyksiään ja tulkitessaan yhteiskuntaa sekä sen ilmiöitä. Mielikuvat ovat osa taiteellista luomisprosessia ja siihen liittyvää toimintaa. Visuaalinen yksilö on mielikuvarikas. 
Mielikuvat syntyvät ja muokkautuvat näköaistin ja silmien rekisteröimän havaintotiedon mukaisesti ja voivat muistinvaraisina ajoittain olla vaikeasti mieleenpalautettavissa, mutta kertaaminen, harjoittelu ja muotojen sekä värien ja väripintojen mieleenpainaminen helpottavat mielikuvien muistinvaraista mieleenpalauttamista. Tämä näköhavaintoihin perustuva mielikuvaharjoittelu muistipelinä lisää kykyä muistaa näkemäänsä ja helpottaa mielikuvien perusteella havaitun kuvaamista, kuvailemista, piirtämistä ja maalaamista jne. Mielikuvien luomien kirjallisesti on osa kirjallisuudessa ilmenevää tapahtumaympäristöjen kuvausta, jolloin nähdyn kuvaaminen ja nähdyn muistaminen on tärkeää. Taiteenlajina kirjallisuus edellyttää kykyä sanallisesti kuvata havaittua. Näkömuisti on siis mielikuviin perustuva, ja se on kykynä ja ilmenemismuotona yksilöllisesti ilmenevä. Näkömuistia voi muistipelinomaisesti harjoittaa. Taidealoilla muotojen, pintojen ja värien kuvantaminen vaatii osittain näkömuistia sekä kykyä tuottaa ja saada näkemänsä silmän ja käden yhteistoimintana kolmiulotteiseksi pinnaksi. Kirjallisena tuotoksena esimerkiksi matkakertomukset sisältävät kuvailevaa tekstiä. 
==Katso myös==
* Havaitseminen
* Kognitiivinen psykologia
* Mielikuvitus
Luokka:Kognitiivinen psykologia
Luokka:Kognitiivinen neurotiede
Mieslahti

Mieslahti on Paltamon kunnassa sijaitseva kylä.
Mieslahti sijaitsee noin 7 kilometriä kunnan keskustasta itään valtatie 22:n varrella. Kylässä on noin 350 asukasta.Paltamon kunnansivut: Mieslahti Mieslahdesta on matkaa Kontiomäkeen 10 kilometriä, Kajaaniin 28 kilometriä ja Ouluun 150 kilometriä. Mieslahteen laskee pohjoisimpana pengeretty Miesjoki, sen alla pari puroa, Kylmänpuro ja Pitkäpuro. Pitkänperänlahti on matala ja siihen vedet tulevat lännestä lähinnän Hyrynsalmen reittiä pitkin Kiehimästä, Paltamon kirkonylästä itäsuuntaan. 
Mieslahdessa sijaitseva kansanopisto, Kainuun Opisto on perustettu 1909.Kainuun Opisto 110
Mieslahteen laskee itäsuunnasta Miesjoki, johon myydään kalastuslupia. Mieslahden ranta on kalastajien suosima.
Mieslahti on kylärakenteeltaan sellainen, että sen pohjoispuolela sijaitsee varsinainen Mieslahden kylä ja eteläpuolella on Saviranta sekä siitä etelään Kajaanin puoleinen Jormua. 
Mieslahden nähtävyyksiin kuuluu Posti-Kallen reitti, 17 kilometriä pitkä vanhaa Kalle Moilasen 25 kilometrin pituista postireittiä mukaeleva polku.Posti-Kallen vaellus
== Talkkiesiintymä ==
Mieslahden talkkiesiintymästä on tehty koelouhintaa jo vuonna 1987 Myllykoski Oy:n toimesta.Pöyry Oyj (2008): Mondo Minerals Oy. Mieslahden kaivoshanke. YVA-selostus. 9M606049. Julkaistu 1.7.2008. Linkki verkkoversioon Yhdysvaltalainen Mondo Minerals omistaa nykyään suurimman osan esiintymästä, ja sen tarkoituksena on perustaa alueelle kaivos, josta louhittaisiin talkkia keskimäärin 150 000 tonnia vuodessa 20 vuoden ajan. Pohjois-Suomen aluehallintovirasto hylkäsi Mondo Mineralsin ympäristölupahakemuksen syksyllä 2013. Esiintymän ympäristössä on Natura 2000 -alueita, ja aluehallintoviraston mukaan varovaisuusperiaate huomioon ottaen ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että kaivostoiminta vaikuttaisi viitasammakon ja liito-oravan lisääntymis- ja levähdyspaikkoihin. Yhtiö aikoo hakea uudelleen kaivokselle ympäristö- ja vesienkäsittelylupaa muun muassa purkuputkimenettelyin. Purkuputken suuaukko sijaitsee Pitkänperänlahdella,https://tukes.fi/documents/5470659/11646259/KaivNro_3030/906fe661-6b04-c3c4-e48c-01214758d1e7/KaivNro_3030.pdf joka on matala ja jossa veden virtaus on usein lännestä itään Kiehimänjoen vaikutuksen sekä tuulien pääsuunnan takia. Suunnitellun suuaukon lähellä on muun muassa yleinen uimaranta.
Mieslahden kylän alueelle on kuulunut myös Maailmankorven kaivospiiri Antinmäen aivan Jormuan metsästysmajan vieressä. Kaivospiiritoimitus kumottiin korkeimmassa hallinto-oikeudessa maaliskuussa 2017.
== Katso myös ==
*Jormuan ofioliitti
== Lähteet ==
 
Luokka:Paltamon kylät
Mika Myllyaho

Mika Juhani Myllyaho (s. 30. joulukuuta 1966 Kerava) on suomalainen teatterinjohtaja, teatteriohjaaja ja näytelmäkirjailija. Hän aloitti Kansallisteatterin pääjohtajana vuonna 2010.
==Henkilöhistoria==
Mika Myllyaho syntyi Urho ja Lilja Myllyahon perheeseen. Nuorena hän soitti kitaraa ja lauloi yhtyeessä Urban Tango. Hän valmistui Teatterikorkeakoulusta ohjaajaksi vuonna 1999. Myllyaho toimi vuosina 2002–2006 Teatterikorkeakoulun ohjaajantyön lehtorina ja oli vuodesta 1998 Ryhmäteatterin taiteellinen johtaja yhdessä kirjoittaja-ohjaaja Esa Leskisen kanssa. Myllyaho on ohjannut Ryhmäteatterissa ja Kansallisteatterissa. Vuonna 2007 Kansallisteatterin Willensaunassa sai kantaesityksensä hänen ohjaamanaan Sofi Oksasen näytelmä Puhdistus. Sama ohjaus on nähty myös Tampereen Teatterikesässä. Myllyaho on myös näytellyt sekä teatterissa että elokuvassa. Hän oli myös yksi Tampereen Teatterikesän kolmesta taiteellisesta johtajasta vuodesta 2007 alkaen.
== Ohjauksia ==
===Ryhmäteatteri===
* Isla Negran postimies (1998)
* Kokous (1998)
* Oliwer Bukowski: Tokioon menossa (1999)
* Ja hän puki takin yllensä (1999)
* Waterloo (1999)
* Sami Keski-Vähälä: Valtameren yllä (2000)
* Peter Shaffer: Amadeus (2001)
* Haapoja (2002)
* Hamlet – 150 bpm (2003)
* Mika Myllyaho: Paniikki (2005)
* Sami Keski-Vähälä, Esa Leskinen, Tiina Lymi, Mika Myllyaho, Veikko Nuutinen, Harri Virtanen: Helsingin taivaan alla (ohjaus Esa Leskinen ja Mika Myllyaho, 2006)
* Tuntematon sotilas (2007)
* Mika Myllyaho: Kaaos (2008)
* Mika Myllyaho: Harmonia (2009)
===Kansallisteatteri===
* Itkupilli (2000)
* Persialainen syreeni (2000)
* Kullervo (2001)
* Mitä rauta maksaa? (2002)
* Piknik (2002)
* Martin McDonagh: Inishmoren luutnantti (2004)
* Sofi Oksanen: Puhdistus (2007)
* Täällä Pohjantähden alla 2011 (2011)
* Kansanhiihto (2012)
* Frankenstein (2013)
* Kirsikkapuisto (2013)
* Alli Jukolan tarina (2015)
* Mika Myllyaho: Korjaamo (2018)
* Mika Myllyaho: Kampaamo (2021)
===Seinäjoen kaupunginteatteri===
* Caligula (Seinäjoen kaupunginteatteri, 1997)
* Pato (Seinäjoen kaupunginteatteri, 2000)
===Muut===
* Jusa Peltoniemi: Peltoniemen Hintrekin Surumarssi (Kokkolan kaupunginteatteri, 1995)
* Astrid Lindgren: Veljeni Leijonamieli (Q-teatteri/Rymäteatteri, 2003; Suomenlinnan kesäteatteri, 2004)
* Sinisen planeetan villit lapset (Lahden kaupunginteatteri, 2006)
* Väinö Linna: Tuntematon sotilas (Suomenlinnan kesäteatteri, 2007)
Lähde
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
* Kemppi, Emilia: Miten minusta tuli minä, Mika Myllyaho Ylen Elävä arkisto. 3.8.2010.
* 
* 
Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat
Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Luokka:Suomalaiset teatterinjohtajat
Luokka:Vuonna 1966 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Mikko Ahola

Mikko Ahola (s. 5. huhtikuuta 1979) on suomalainen korkeushyppääjä. Hän edustaa Helsingin Kisa-Veikkoja ja hänen valmentajanaan toimii Matti Nieminen. Kalevan kisoista Ahola on saavuttanut korkeushypyn pronssia vuonna 2001.http://www.tilastopaja.org/db/fi/atm.php?ID=7652
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset korkeushyppääjät
Luokka:Vuonna 1979 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Mikko Nousiainen (näyttelijä)

Mikko Olavi Nousiainen (s. 26. huhtikuuta 1975 Tampere) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt pääosassa Jari Sarasvuona elokuvassa Valmentaja ja pienemmissä rooleissa muun muassa elokuvissa Levottomat, Going to Kansas City ja Keisarikunta sekä televisiosarjoissa Blondi tuli taloon, Toisen kanssa ja Mustat lesket. Lisäksi hän on näytellyt muun muassa Tampereen Teatterissa, Tampereen Työväen Teatterissa sekä Pyynikin kesäteatterissa.
Nousiainen kiinnitettiin syksyllä 2006 Renny Harlinin ohjaamaan Mannerheim-elokuvaan pääosaan, mutta elokuvan kuvauksia ei koskaan aloitettu rahoitusvaikeuksien vuoksi.
== Yksityiselämä ==
Nousiaisen vanhemmat ovat näyttelijät Eija ja Heikki Nousiainen. Hän on ollut avoliitossa näyttelijä Petra Karjalaisen kanssa ja heillä on vuonna 2006 syntynyt poika Niila, joka hänkin on jo näytellyt elokuvassa Pieniä suuria valheita (2018) yhdessä isänsä ja isoisänsä kanssa. Nousianen meni kihloihin näyttelijä Linda Wiklundin kanssa alkuvuodesta 2015, heidän seurusteltuaan sitä ennen noin vuoden ajan ja heidät vihittiin heinäkuussa 2017.
== Filmografia ==
=== Elokuvat ===
Vuosi	Elokuva 	Rooli
1994 	Onnenlehti 	Vissara
1995 	Astrid 	Peter
1998 	Going to Kansas City 	Mikko Vihavainen
1999 	Lapinpoika 	Mika
2000 	Levottomat 	Ari
2002 	Hengittämättä ja nauramatta 	Joonas
2003 	Kohtalon kirja 	Tommi Hoffren
2003 	Sibelius 	Eero Järnefelt
2003 	Beatlehem 	Kari Järvinen
2004 	Juoksuhaudantie 	Luoma
2004 	Keisarikunta 	Olli
2008 	Taarka 	Armas Otto Väisänen
2009 	Täällä Pohjantähden alla 	Aku Koskela
2011 	Viiden päivän sota 	Daniil
2011 	Vares – Pahan suudelma 	Lahtipoika
2012 	Rakkauden rasvaprosentti 	Stigu
2013 	Vuonna 85 	Palle
2015 	2 yötä aamuun 	Jaakko
2016 	Tappajan näköinen mies 	Ari Heinonen
2017 	Saattokeikka 	Mika
2017 	Tuntematon sotilas 	kiväärijoukkueen johtaja
2018 	The Guardian Angel – Suojelusenkeli	Mortensen
2018 	Valmentaja 	Jari Sarasvuo
2018 	Swingers 	Esko
=== Televisiosarjat ===
Vuosi 	Elokuva 	Rooli
1990–1991	Ruusun aika 	Anjan ja Laurin poika
1994 	Blondi tuli taloon 	Kalle Kuismanen
1997–1998	Ihmeidentekijät 	Marko Mongel
1998 	Nitrokabinetti 	Jari-Petteri Sallinen
1998 	Putkinotko 	Ananias
2002 	Jurismia! 	Sven Hannawald
2007 	Maan mitta 	Yliluutnantti Leimukari
2008–2009	Morsian 	Kimi
2011 	Klikkaa mua 	Esko
2014 	Mustat lesket 	Erno Juusola
2014 	Toisen kanssa 	Matti Eronen
2014 	Nymfit 	Laertes
2016– 	Ex-onnelliset 	Kalle Kekkonen
2018 	Karppi 	Jarkko Vaahtera
2018 	Kummeli esittää: Kontio & Parmas	lääkäri
==Dubbaukset==
Vuosi	Elokuva 	Rooli
2003 	Sinbad – seitsemän meren sankari	Sinbad
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* 
* 
* Hs.fi: Mikko Nousiaisen piti olla suurelokuvan Mannerheim – hän joutuikin limboon, joka vei ikävuodet 30–40, ajoi rahapulaan ja johti vielä suurempaan ”sössintään”
Luokka:Suomalaiset elokuvanäyttelijät
Luokka:Suomalaiset teatterinäyttelijät
Luokka:Vuonna 1975 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Mikko Pohtola

Arvo Mikael (Mikko) Pohtola (vuoteen 1936 Österholm, 3. joulukuuta 1925 Ylistaro – 16. syyskuuta 2007 Helsinki) oli Suomen Kuvalehden päätoimittaja.
Mikko Pohtola osallistui jatkosotaan panssarintorjuntajoukoissa ja haavoittui Äyräpäässä heinäkuussa 1944.
Suomen Kuvalehden päätoimittajana Pohtola oli vuosina 1974–1986, ja sinä aikana hän nosti lehden levikin 50 000:sta 120 000:een ja merkittäväksi yhteiskunnalliseksi vaikuttajaksi. Ennen eläkkeelle jäämistään hän oli Yhtyneiden Kuvalehtien varatoimitusjohtaja 1986–1988. Pohtola oli ennen päätoimittajan tehtävää Suomen Kuvalehden toimittaja ja sittemmin lehtitalon toimituspalvelujen päällikkö. Pohtolan ajasta muistetaan erityisesti että hän palkkasi lehteen kirjoittajaksi Simo ”Simppa” Juntusen, joka oli joutunut pois Suomen Sosialidemokraatista näkemyserojen vuoksi. Tuolloin presidentti Urho Kekkonen lakkasi kirjoittamasta Suomen Kuvalehteen, johon hän oli pitkään tehnyt kolumneja nimimerkillä Liimatainen. Eläkkeellä ollessaan hän mm. johti pitkään Suomen Aseveljien Liiton (SAL) perinteitä jatkanutta Kaatuneiden Muistosäätiötä.
== Teoksia ==
* Etelä-Pohjalainen osakunta 1928-1958. Etelä-Pohjalainen osakunta, Helsinki 1958
* Muistojen lakeus : kytösavut, latomeri, tulvat ; valokuvat Kalevi A. Mäkinen ; teksti Mikko Pohtola. K. A. Mäkinen, Seinäjoki 1980
== Toimitustöitä ==
* Talo - The house ; vastaava toim. Mikko Pohtola ; kirj. Kari Kyheröinen ; valokuvaus Max Plunger ym. ; english versions George Tate Blair. Yhtyneet kuvalehdet, Helsinki 1988
* Maailman merkkejä ; toimittanut Virpi Salin ; toimituskunta Mikko Pohtola ym. Markkinointi Viherjuuri, Helsinki 1990
== Palkinnot ja tunnustukset ==
* Aikakauslehtien Liiton J. V. Snellman -palkinto 1985
* Lehdistöneuvoksen arvonimi 1990 (ensimmäinen Suomessa)
== Lähteet ==
* Helsingin Sanomat
==Aiheesta muualla==
* Mikko Pohtolan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
* Risto Lindstedt: Mikko Pohtola – yhden lehden mies. Helsinki: Otava, 2010. ISBN 978-951-1-24548-3.
Luokka:Suomalaiset päätoimittajat
Luokka:Vuonna 1925 syntyneet
Luokka:Vuonna 2007 kuolleet
Mikrofilia

Mikrofilia tarkoittaa seksuaalista kiinnostusta pienikokoisiin ihmisiin, joskus jopa ihan pieniin kääpiöihin. Mikrofiliaa pidetään myös parafiliana. Mikrofiilin kiinnostus ei välttämättä rajoitu lyhytkasvuisiin ihmisiin, vaan myös erittäin pienikokoisiin ihmisiin, ns peukaloisiin. Koska näin lyhyitä ihmisyksilöitä ei ainakaan tunneta, tämäntyyppinen mikrofilia keskittyy aiheeseen liittyvään fiktioon ja esimerkiksi tietokoneella muokattuihin kuviin joissa ihmiset on saatu näyttämään hyvin pieniltä.
Mikrofilia ei välttämättä ole makrofilian vastakohta, mutta niitä voidaan silti kutsua vastakohdiksi.
Luokka:Parafiliat
Mikrosiru

Mikrosirua käytetään eläinten tunnistamiseen. Siru on noin 1 cm:n pituinen, 2 mm:n paksuinen lasi- tai muovikapseli. Siihen on tallennettu yksilöllinen koodi, joka luetaan erityisellä lukulaitteella ihon läpi. Mikrosiru ei lähetä säteilyä tms. Siru laitetaan neulanpistolla paikoilleen. Lemmikkieläimille siru laitetaan lapaluiden kohtaan nahan alle tai kaulan vasemmalle puolelle. Hevosille kaulan vasemmalle puolelle. Asettaminen sujuu yleensä rutiinitoimenpiteenä ilman rauhoitusta rokotuksen tavoin. Mikrosiruja pistävät eläinlääkärit, kasvattajajärjestöjen kouluttamat ja valtuuttamat merkitsijät sekä koulutetut siruttajat. Kennelliiton kouluttamia henkilöitä kutsutaan tunnistusmerkitsijöiksi. 
Eksoottisten eläinlajien kaupassa varma tunnistusmenetelmä estää salakauppaa. Mikrosirun koodi on numerosarja, joka liitetään eläimen rekisteriin tai muuhun asiakirjaan viivakoodina ja numerona. Euroopassa on yleisesti käytössä ISO-standardin mukainen mikrosiru, joka voidaan lukea kaikilla yleisesti käytössä olevilla lukulaitteilla. Näitä on eläinlääkäreillä, tullilla, monilla kasvattajilla, näyttelyjärjestäjillä, eläinsuojeluyhdistyksillä ja löytöeläimiä vastaanottavilla löytöeläintaloilla. Maailmalla on muitakin sirujärjestelmiä. 
Yleisesti näyttelysäännöissä sanotaan, että sirutetun eläimen omistajalla pitää olla oma lukulaite, joka pystyy lukemaan kyseisen sirun. Löytöeläin voidaan myös usein tunnistaa mikrosirun avulla, jos omistajan tiedot löydetään eläin- ja omistajatietokannasta ja ne ovat ajan tasalla. Näitä tietokantoja ovat esimerkiksi Kennelliiton tietokanta, Kissaliiton tietokanta, Turvasiru.fi sekä Siruhaku.fi -verkkopalvelu.
Sirut voivat joskus liikkua ihon alla tai lakata toimimasta.
== Katso myös ==
* radiotaajuinen etätunnistusmenetelmä (RFID)
== Lähteet ==
*Lifechip esite 
*Suomen Kennelliitto / mikrosirut 
* 
Luokka:Elektroniikka
Miksi heittää lanttia?

Miksi heittää lanttia? (eng. Why Flip a coin?) on yhdysvaltalaisenH.W. Lewis: Miksi heittää lanttia, takakansi, nykyisin Kaliforniassa asuvanH.W. Lewis: Miksi heittää lanttia, s. 119 H.W. Lewis -nimisen fyysikon kirjoittama kirja, joka käsittelee todennäköisyyksiä. Kirjan esimerkit käsittelevät enimmäkseen vedonlyöntiä, seurustelua sekä Yhdysvaltojen hallintoa. Kirja julkaistiin alun perin vuonna 1997, ja sen suomenkielinen painos ilmestyi vuonna 1999. Kirjan on suomentanut Johanna Birkstedt. Suomenkielinen versio on painettu Hakapainossa Helsingissä.
== Lähteet ==
Luokka:Kirjat matematiikasta
Luokka:Vuoden 1997 kirjat
Miljoona

Miljoona on luonnollinen luku 1 000 000, josta käytetään lyhennettä milj. Se tarkoittaa tuhatta tuhatta. 
Miljoona voidaan esittää kymmenpotenssimuodossa 106. Binäärijärjestelmässä miljoona on 11110100001001000000 ja heksadesimaalijärjestelmässä F4240. SI-järjestelmässä miljoonaa vastaava kerrannaisyksikkö on mega. Esimerkiksi yksi megawatti MW tarkoittaa miljoonaa wattia.
Lyhenteellä MEUR tarkoitetaan miljoonaa euroa (paremmin: milj. euroa). Lyhenteellä Mmk tarkoitetaan miljoonaa markkaa (tavallisemmin: milj. mk).
Miljoona tulee italian sanasta milione, joka periytyy latinan sanasta mille, tuhat.
==Miljoonan tulo suomen kieleen==
Miljoona on pienin ja ensimmäinen suomalainen luvun nimitys, joka ei perustu kansankieleen, vaan joka on keinotekoisesti luotu kansainvälisen vastineen pohjalta suomen kirjakieleen. Vanhassa kansanperinteessä tunnetaan luvut sata ja tuhat. Sata on arjalainen laina, tuhat balttilainen, molemmat ilmeisesti jo tuhansia vuosia vanhoja.
Henkilöä, jolla on rahaa yli miljoona rahayksikköä, kutsutaan miljonääriksi, joskus myös monimiljonääriksi, jos rahaa on kymmeniä tai satoja miljoonia.
== Katso myös ==
*Suurten lukujen nimet
== Lähteet ==
Luokka:Luonnolliset luvut
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Mini-MBA

Mini-MBA (mMBA) on koulutusohjelma.
Mini-MBA-ohjelma on tarkoitettu johtajille ja hallintotehtäviin tähtääville ammattilaisille. Ohjelma on jatkokoulutusohjelma. Koulutus perustuu oppimetodeihin, joissa yhdistyvät materiaalit, kurssipäivät, kurssitehtävät sekä loppukoe. Mini-MBA on tiivistetty versio MBA-tutkinnoista.
Luokka:Kansainvälinen koulutus
Ministeriresidentti

Ministeriresidentti () on kolmatta arvoluokkaa olevan diplomaatin virka-arvo. Nimitys otettiin käyttöön Aachenin kansainvälisessä kongressissa 1818.Iso tietosanakirja, Otava 1935
== Katso myös ==
* ministeriresidentin arvonimi Suomessa
== Lähteet ==
Luokka:Diplomatia
Ministeriresidentti (arvonimi)

Ministeriresidentti on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka on myönnetty vain yhden kerran itsenäisyyden aikana (vuonna 1920) ja jota ei ole lueteltu tällä hetkellä voimassa olevassa arvonimistä annetussa tasavallan presidentin asetuksessa.
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	10.1.1920 	Onni Talas 	lakitieteen tohtori, professori 	Helsinki 	 
== Katso myös ==
* Ministeriresidentti
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Luokka:Suomalaiset arvonimet jotka on myönnetty vain kerran
Ministeriö

Ministeriö on yleisesti valtion hallituksen tietyn hallinnonhaaran osasto. Suomessa ministeriöt ovat valtioneuvoston toimivaltaisia osastoja, joista kutakin johtaa se ministeri, jonka toimialaan kyseinen ministeriö kuuluu. Pääministeri on valtioneuvoston kanslian päällikkö. Kukin ministeriö sekä valtioneuvoston kanslia muodostavat oman hallinnonalansa yhdessä alaistensa virastojen ja laitosten kanssa.
==Ministeriön dynamiikka==
Mikko Kiesiläisen ja akatemiaprofessori Johanna Niemen mukaan moni Suomen ministeriö pitää säänneltävien puolta, mikä on merkki sääntelijän kaappaus -ilmiöstä. Esimerkiksi sosiaali- ja terveysministeriö vastustaa apteekkialan kilpailua, maa- ja metsätalousministeriö puolustaa miljardiluokan maataloustukia ja sisäministeriö edustaa poliisien katsantokantaa. Ratkaisuksi kaksikko ehdottaa, että Ruotsin tapaan ministeriöistä luovutaan ja valtioneuvosto toimii yhtenä virastona. Jo syksyllä 2015 hallitus selvitti asiaa.
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
*Valtioneuvosto: Valtioneuvoston toiminta
* Finlex: Laki valtioneuvostosta (2003/175)
Luokka:Hallitukset
*
Luokka:Politiikan käsitteet
Minna Harjuniemi

Minna Harjuniemi on suomalainen teatteriohjaaja.
Harjuniemi valmistui teatteritaiteen maisteriksi Teatterikorkeakoulusta vuonna 2002. Hän toimi vuosina 2002–2004 Ylioppilasteatterin taiteellisena johtajana yhdessä Aune Kallisen kanssa. Nykyään hän on ohjaajantyön lehtori Taideyliopiston Teatterikorkeakoulussa.
== Ohjauksia ==
* Peripetia (Suomenlinnan Myllysali, 2007)
* Giant Leap for Mankind (Circus Maximus, Vaihtolava, 2007)
* Hamartia (Helsingin Taiteellinen Teatteri, Suomenlinnan Myllysali, 2006)
* Lex Mania (Ylioppilasteatteri, 2004)
* Vulgaria (Ylioppilasteatteri, 2003)
* Deus Ex Machina (Ylioppilasteatteri, 2003)
* Che-ooppera (Ylioppilasteatteri, 2002)
== Lähteet ==
* 
* 
=== Viitteet ===
Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat
Luokka:Syntymävuosi puuttuu
Luokka:Elävät henkilöt
Minuutti

Minuutti (tunnus min) on SI-järjestelmässä ajan lisäyksikkö. Minuutin pituus on 60 sekuntia, 1/60 tuntia.
Yleisesti minuuttia käytetään aikayksikkönä, kun mitattava aika on tyypillisesti välillä n. 1 – n. 60 minuuttia. Toisaalta esimerkiksi musiikki- ja elokuvateollisuudessa tallenteiden kesto ilmaistaan yleensä minuutteina. Esimerkiksi 4 tuntia kestävän elokuvan pituus ilmaistaan usein muodossa 240 min.
:1 min = 60 s
Joissain harvinaisissa minuuteissa on 61 sekuntia. Kyse on silloin karkaussekunnista. Tunnin jakaminen 60 minuuttiin perustuu babylonialaisten käyttämään 60-järjestelmään.
==Alkuperä==
Minuutti tulee latinan kielestä fraasista (pars) minuta prima, joka tarkoittaa ”ensimmäinen pieni osa”. Vastaavasti sekunti tulee fraasista (pars) minuta sekunda, ”toinen pieni osa”. Aikoinaan on vastaavasti myös 1/60 sekunnista käytetty nimitystä (pars) minuta tertia, ”kolmas pieni osa”. Nykyisin sen sijasta käytetään kuitenkin sekunnin desimaaliosia. 
Minuuttia ja sitä pienempiä aikayksiköitä käytettiin 1600-luvulle saakka pääasiassa vain tähtitieteellisissä laskuissa. Kelloissakin oli yleensä vain tuntiosoitin, kunnes minuutti- ja sekuntiosoitin yleistyivät 1600-luvun lopulla. 
==Katso myös==
* Vuorokausi
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Ajan yksiköt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Minä

Minä on persoonapronomini, joka viittaa kyseisen sanan sanovaan henkilöön. 'Minä' on yksikön ensimmäinen persoona. Useassa maailman kielistä — ainakin ns. analyyttisissä kielissä — pronominia on käytettävä, jos haluaa esittää, että kyse on sanojasta subjektina. Kuitenkaan useimmissa synteettisissä kielissä, joiden kielioppi perustuu sanojen taivutukseen — esimerkiksi espanjan, italian, suomen ja venäjän kielissä — näin ei tarvitse tehdä, vaan tekijä käy ilmi suoraan verbin persoonamuodosta.
Suomen minä-sanalla on murteissa erilaisia variantteja, kuten lounaismurteiden mnää, hämäläismurteiden mä ja mää sekä kaakkoismurteiden ja peräpohjalaismurteiden mie.
Luokka:Pronominit
Minäkäsitys

Minäkäsitys eli minäkuva on mielle omasta itsestä, ihmisen käsitys siitä, millainen hän on . Minäkäsitys on osa yksilön maailmankuvaa.
== Katso myös ==
* Itsetunto
* Ruumiinkuva
* Maailmankuva
* Minä (filosofia)
== Kirjallisuutta ==
* 
* 
== Lähteet ==
Luokka:Persoonallisuuspsykologia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit