nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Märehtiminen

Märehtiminen on osa eräiden kasvinsyöjäeläinten ruoansulatusta. Symbioottisen mikrobitoimintaan perustuvan ruoansulatuksen etu märehtiville eläimille on muuten sulamattoman ravinnon muuttaminen hyödynnettävään muotoon.https://helda.helsinki.fi/bitstream/handle/10138/17286/Lisensiaattity%C3%B6%20Anu%20Back.pdf?sequence=1 Mikrobeille taas märehtijä tarjoaa tasaisen suotuisat olosuhteet.
== Luokittelu ==
Märehtimisestä puhuttaessa on huomattava ero käsitteiden märehtijät ja märehtivät eläimet välillä. Märehtijät (Ruminantia) on aiemmassa tieteellisessä luokittelussa käytössä ollut sorkkaeläinten alalahko ja yhtenäinen evoluutiolinja, johon kuuluvat muiden muassa onttosarviset kuten nautaeläimet sekä muista sorkkaeläinten heimoista muun muassa hirvieläimet. Märehtiviä eläimiä sen sijaan on myös muissa ryhmissä, kuten esimerkiksi pussieläimiin luetut kengurut tai sorkkaeläimiin mutta ei märehtijöiden alalahkoon luetut kamelit.
== Märehtimisen fysiologia ==
Märehtivät eläimet eivät pureskele syömäänsä ravintoa huolellisesti ennen sen nielemistä. Osaksi hienonnettu ravinto menee nieltäessä pötsi-mahaan, johon se varastoituu ja missä se pehmenee mikrobitoiminnan ansiosta. Nämä mikrobit pilkkovat ruuansulatuksen myöhemmissä vaiheissa selluloosa- ja hemi-selluloosakuituja rasvahapoiksi ja muiksi imeytymiskelpoisiksi ravintoaineiksi.
Märehtiminen alkaa eläimen nopealla uloshengitysliikkeellä kurkun ollessa suljettuna. Rintakehän sisäpuolelle ja siten siihen osaan ruokatorvea syntyy alipaine, joka imaisee ravintomassaa pötsi-verkkomahasta ruokatorveen. Kun massa, ns. märepala, on ruokatorvessa, peristalttiset supistukset kuljettavat märepalan suuhun pureskeltavaksi. Hienonnettuaan märepalan eläin nielee sen uudestaan.
Märehtimistä tapahtuu säännöllisin väliajoin silloin kun eläin lepää. Märehtimisen aikana (kuten yleensäkin pureskelun yhteydessä) erittyy runsaasti sylkeä, jolla on märehtivillä eläimillä erityinen merkitys sen pötsin sisältöä neutraloivan puskurivaikutuksen vuoksi. Sylkeä erittyy vuorokaudessa suurikokoisilla märehtijäeläimillä kymmeniä litroja.
== Katso myös == 
* Yksimahaiset
== Lähteet ==
== Kirjallisuutta ==
* Scheunert-Trautmann: "Lehrbuch der Veterinärphysiologie" Paul Parey Verlag, ISBN 3-489-75316-X
* Sirkkola / Tauriainen: "Eläinten lääkintä ja hoito" (Opetushallitus) ISBN 978-952-13-3477-1
* Sirkkola: "Sairaan kipee vuohi" ISBN 978-951-97298-9-3
Luokka:Märehtijöiden anatomia
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Mätämunan muistelmat

Mätämunan muistelmat on Seppo Heikinheimon postuumisti julkaistu muistelmateos vuodelta 1997. Teoksen kustansi Otava. Kustantajan mukaan Heikinheimo oli suunnitellut muistelmia jo pitkään ennen kuin kirjoittaminen alkoi vuonna 1996. Heikinheimo kertoo, että muistelmien ensimmäinen versio katosi levykkeen mukana. Kirjan loppuosa valmistui juuri ennen kuin kirjoittaja teki itsemurhan 26. toukokuuta 1997. Heikinheimo ei muistelmissaan kerro paljonkaan yksityiselämästään eikä perheestään, mutta kirjan lopussa hän paljastaa itsemurhaansa johtaneita syitä.
Kirjan keskeisin aihepiiri on musiikki: säveltäjät, esittäjät, orkesterit ja musiikkiarvostelijat. Muistelmien henkilögalleria on laaja: hakemistossa on 924 nimeä. Oman lukunsa ovat saaneet muiden muassa Erik Tawaststjerna, Seppo Nummi, Martti Talvela ja Dmitri Šostakovitšin muistelmain suomennostyö.
Toimittaja Pekka Seppäsen mukaan Heikinheimon tarinat eivät välttämättä ole luotettavia. Muutamat arvostelijat, kuten professori Kai Laitinen, ovat pitäneet kirjaa hauskana.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Alkuluku: näyte kirjasta Mätämunan muistelmat. Helsingin Sanomat.
* Karemo, Tuomas: Seppo Heikinheimo ravistelee edelleen tylsää suomalaista muistelmakirjallisuutta. Yle Kulttuuricocktail 15.3.2017.
* Lång, Markus: Heikinheimon varjossa. 1997, 2000.
* Marttila, Hannu: Kriitikko sanoo viimeisen sanan. Helsingin Sanomat 19.2.2007.
* Sarjala, Jukka: Muistoja hullunkurisista perheistä. Agricola 21.11.1997.
Luokka:Vuoden 1997 kirjat
Luokka:Suomalaiset tietokirjat
Määrjärvi

Määrjärvi on järvi lounaisessa Suomessa Uudenmaan ja Varsinais-Suomen rajalla. Se on yksi Fiskarsinjoen latvajärvistä. Järvi sijaitsee Salon ja Raaseporin kuntien alueilla.
Kapea salmi yhdistää Määrjärven pieneen Orijärveen, joka sijaitsee Määrjärven kanssa samalla korkeustasolla. Kapea kannas puolestaan erottaa Määrjärven sen itäpuolella sijaitsevasta Seljänalasesta. Määrjärven ja Seljänalasen välillä on pieni kanava.
Määrjärven läheisyydessä toimi Suomen vanhin kuparikaivos, Orijärven kaivos, vuosina 1757–1957.
Järven Hiilenkallion lähellä olevan jyrkänteen vesirajasta on löytynyt punaväriläiskä, joka saattaa olla kalliomaalaus. Asiantuntijat eivät ole vielä vahvistaneet löytöä.Thynell, Tuulia: Todellinen yllätys: Uudenmaan länsipuolelta löytyi kolme kalliomaalausta 15 kilometrin säteellä toisistaan, 5.3.2018, viitattu: 6.3.2018
== Lähteet ==
Luokka:Kiskon järvet
Luokka:Pohjan järvet
Luokka:Fiskarsinjoen vesistö
Määräenemmistö

Määräenemmistö on jokin puolikasta suurempi enemmistö, esimerkiksi 2/3 tai 3/4, joka vaaditaan jonkin päätöksen tekemiseen äänestyksessä. Määräenemmistö on siis vaikeampi saavuttaa kuin ehdoton enemmistö eli yli puolet äänen antaneista.
Määräenemmistösäännösten hyötyinä voidaan nähdä esimerkiksi ne, että ne suojelevat vähemmistöä satunnaisen enemmistön vallankäytöltä ja myös hillitsevät tempoilua päätöksenteossa tilanteissa jossa niukan enemmistön toistuvasti vaihtaessa poliittista suuntausta hyvin usein vaihdetaan lakia.
Monissa valtiosäännöissä perustuslain muuttamiseen tarvitaan kahden kolmasosan enemmistö. Ruotsin kuningaskunnassa 1700-luvun lopulta oli voimassa sääntö, jonka mukaan säätyetuoikeudet, privilegiot, edellyttivät sitä, että niitä muutettiin kaikkien neljän valtiosäädyn yksimielisyydellä. Normaali lainsäädäntö edellytti vain kolmen säädyn yksimielisyyttä. Sama käytäntö siirtyi Suomen suuriruhtinaskunnan valtiosääntöön yhdistys- ja vakuuskirjan kautta.
Myös esimerkiksi osakeyhtiöiden päätöksentekoon sisältyy määräenemmistösäännöksiä. Suomen osakeyhtiölaissa vaaditaan kahden kolmasosan enemmistö yhtiökokouksen äänistä ja osakkeista muun muassa päätökseen yhtiöjärjestyksen muuttamisesta, suunnatusta osakeannista, yhtiön sulautumisesta tai jakautumisesta, tai asettamisesta vapaaehtoiseen selvitystilaan.
Missä suoraa määräenemmistövaatimusta ei ole säädetty, samankaltainen vähemmistöä suojaava vaikutus voidaan tietyissä rajoissa saavuttaa jarrutuskeskustelulla.
== Lähteet ==
Luokka:Päätöksenteko
Määttälän koulu

Määttälän koulu on noin Kuusamosta noin 28 kilometrin päässä sijaitseva alakoulu. Koulu tarjoaa 1-6 luokkalaisille perusopetusta. 
Koulun koulunjohtaja on Elina Määttä.
== Lähteet ==
Luokka:Kuusamo
Luokka:Peruskoulut
Mököinen

Mököinen on Salon kaupunginosa ja vanha Uskelan kylä. Mököisten kaupunginosa käsittää Mököistenmäen alueen sekä pienen alueen Helsingintien varressa Vähäjoen vastarannalla. Kaupunginosa rajoittuu Tahkonkatuun, Perniöntiehen, Otsonkatuun, Helsingintiehen ja Pahkavuoren mäkeen.Salon kaupungin kartta, johon on merkitty kaupunginosien rajat ja numerot.
==Palvelut==
Alueella sijaitsee peruskoulun ala-aste Uskelan koulu. Helsingintien varressa on pienliiketiloja.
==Historia==
Mököisten kylän kantatila on sijainnut Mököistenmäellä ja kylän niityt molemmin puolin Vähäjokea. Kun Salon kauppala perustettiin Salonjoen varteen, päätettiin jättää Mököinen kauppala-alueen ulkopuolelle. Mököisiin alkoi syntyä vähävaraisten asuntoja, sillä kauppala-alueen ulkopuolella rakentamista ei oltu säädelty ja asuminen oli halvempaa. Sääntelemätöntä rakentamista yritettiin saada kuriin 1913 tekemällä Mököisiin kaava, jota ei koskaan vahvistettu. Lopulta Mököinen liitettiin Saloon vuonna 1932.
Mököinen kaavoitettiin vuonna 1937, jolloin sen kadut saivat nykyiset paikkansa. Vuonna 1967 hyväksyttiin kaavamuutos, joka salli puutaloalueen muuttamisen kerrostaloalueeksi. Vuosikymmenen lopulla valmistui Mököistenmäen kahdeksankerroksiset kerrostalot, jotka hallitsevat kaupunginosan maisemaa.
==Lähteet==
Luokka:Salon kaupunginosat
Luokka:Uskelan kylät
NEAT

Near-Earth Asteroid Tracking (NEAT) oli NASAn ja Jet Propulsion Laboratoryn projekti Maata lähellä olevien taivaankappaleiden löytämiseksi. NEAT projekti alkoi joulukuussa 1995 ja kesti huhtikuuhun 2007 saakka.
==Katso myös==
* LONEOS
* Spacewatch
Luokka:Avaruustutkimus
NFC

Lyhenne NFC voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
== Urheilu ==
* Nagacorp FC, kambodžalainen jalkapallojoukkue
* National Football Conference, amerikkalaisen jalkapallon ammattilaisliigan konferenssi
* St George's Park National Football Centre, brittiläinen urheilukeskus
== Muut ==
* National Finance Center, Yhdysvaltain hallituksen virasto
* National Freight Corporation, entinen kuljetusalan yritys
* Near Field Communication, radiotaajuinen etätunnistustekniikka
* Network File Control
* News1, vanhalta nimeltään News First Class, israelilainen uutispalvelu
* New Friends Colony, alue Intiassa
* Nuclear Fuel Complex, Intian hallituksen virasto
NP-täydellisyys

Laskettavuusteoriassa NP-täydelliset ongelmat ovat laskennallisesti erittäin vaativia ongelmia. Ne ovat luokan NP (epädeterministisellä Turingin koneella polynomiaalisessa ajassa ratkeavien ongelmien joukko) vaikeimmat ongelmat. Polynomiaikaisen ratkaisun löytyminen NP-täydelliseen ongelmaan deterministisellä Turingin koneella (tai millä tahansa nykyisellä tietokoneella) johtaisi polynomiaikaisen ratkaisun olemassaoloon kaikille muillekin luokan NP ongelmille. Tämä tarkoittaisi sitä, että P=NP, eli kaikki epädeterministisellä Turingin koneella polynomiaalisessa ajassa ratkeavat ongelmat ovat myös deterministisellä Turingin koneella polynomiaalisessa ajassa ratkeavia.
NP-täydellisten ongelmien ratkaisemiseen tunnetaan ainoastaan eksponentiaalisen ajan vieviä algoritmeja. Yleisesti asiantuntijat ovat sitä mieltä, että P≠NP. Tätä ei kuitenkaan ole pystytty todistamaan. 11. elokuuta 2010 Vinay Deolalikar väitti todistaneensa, että P≠NP.http://www.hpl.hp.com/personal/Vinay_Deolalikar/Papers/pnp_8_11.pdf Jos P≠NP, avoin ongelma on myös, onko luokan NP kaikille ongelmille olemassa jokin ratkaisu, joka vie vähemmän kuin eksponentiaalisen ajan.
Tunnettuja NP-täydellisiä ongelmia ovat mm. kauppamatkustajan ongelma, Hamiltonin syklin tai polun löytäminen graafista, Boolen lausekkeiden toteutuvuusongelma ja graafin väritys.
==Lähteet==
Luokka:Tietojenkäsittelyteoria
NPC

NPC on lyhenne englannin kielen sanoista non-player-character tai non-playable character, jota käytetään roolipeleissä ja videopeleissä. Suomeksi voidaan käyttää myös ilmaisua EPH (ei-pelaaja-hahmo, ei-pelattava hahmo), mutta NPC on yleisemmin tunnettu.
==NPC-hahmot pöytäroolipeleissä==
Pöytäroolipeleissä NPC-hahmot ovat pelinjohtajan keksimiä ja ohjaamia sivuhenkilöitä, joita käytetään syventämään tarinaa ja ilmaisua tai vastustamaan pelaajahahmojen aikeita, siten aiheuttaen konfliktin. Joskus NPC:n hallinta voidaan myös siirtää jonkun pelaajan vastuulle, jos tämän pelaajan oma hahmo on kaukana ryhmästä tai muuten estynyt kommunikoimasta muiden pelaajahahmojen kanssa, ja pelaaja jäisi muuten osattomaksi. Hahmon kuollessa pelaajalle annetaan joskus NPC pelattavaksi ja mahdollisesti pelaajahahmoksi kohotettavaksi, tai vain väliaikaisesti. Tällaisessa tilanteessa voi olla hämärää voiko NPC:tä enää kutsua NPC:ksi, mutta rajan voi vetää vaikka siitä että pelaaminen on tilapäistä eikä hahmo kehity sanottavasti.
== NPC-hahmot videopeleissä ==
Videopeleissä NPC-hahmot ovat automatisoituja ja täten rajoittuneempia kuin pelaajahahmot. Varhaisissa tietokoneroolipeleissä NPC:t jököttivät usein paikallaan odottamassa pelaajan lähestymistä, ja keskustelu hoidettiin avainsanojen avulla. Tällainen järjestelmä osoittautui hankalaksi, sillä ihmisen sanavarasto on laaja eivätkä ohjelmoijat voi ottaa huomioon kaikkia mielleyhtymiä. Vaikka koodaus kykenee poimimaan avainsanat pitemmän tekstin joukosta, pelaaja huomaa pian, ettei lauserakenteilla ole sivuhahmoille mitään merkitystä ja keskustelu latistuu sisältämään vain yksittäisiä arvauksia avainsanoiksi kokonaisten lauseiden sijaan.
Sittemmin yleisemmäksi on käynyt järjestelmä jossa pelaajalle tarjotaan rajoitettu repliikki- tai toiminta-vaihtoehtoja, ja NPC reagoi valintoihin ohjelmointinsa mukaan.
Ohjelmoinnin kehittyessä NPC:t ovat myös saaneet aktiivisempia rooleja. Yksin pelattavissa tietokonepeleissä pelaajahahmo voi saada avukseen tietokoneen ohjaamia partnereita, joille voi yleensä antaa yksinkertaisia ohjeita tai komentoja. Jos NPC-kumppaneita on useampia, ne voivat ohjelmoinnista riippuen jopa ruveta juttelemaan keskenään (esimerkiksi Baldur’s Gatessa) tai muuten reagoida ympäristöönsä. Esimerkkinä Fallout 2 -pelissä tiettyyn paikkaan saapuminen voi laukaista edeltä käsin nauhoitetun kohtauksen, kun oikea henkilö sattuu olemaan mukana seurueessa. Usein seuralaiset kuitenkin latistuvat tarjoamaan vain ylimääräistä tulivoimaa ja silloin tällöin erikoiskykyjä.
== Katso myös ==
* Botti
== Lähteet ==
Luokka:Roolipelit
Luokka:Tietokoneroolipelit
Luokka:Videopelikäsitteet
NREM-uni

NREM-uni eli non-REM-uni tai perusuni on toinen unen kahdesta tyypistä. Nimi tulee siitä, että NREM-unen aikana ei esiinny nopeita silmänliikkeitä (REM, rapid eye movement) kuten REM-unessa.
NREM-uni jaetaan nykyisin kolmeen vaiheeseen, NREM-1, NREM-2 ja NREM-3. Nukkuja siirtyy yön aikana monta kertaa yhdestä NREM-vaiheesta toiseen.
Unen ensimmäinen vaihe NREM-1 on lyhytkestoinen valvetilan ja unen rajatila, jossa voidaan kokea hallusinaatioita. Sitä seuraava NREM-2-vaihe on ensimmäistä vaihetta syvempi ja kestää yhteensä noin puolet yöstä. Kolmas vaihe NREM-3 on syvän unen vaihe, joka kestää noin puoli tuntia, ja sen aikana on hyvin vaikea herätä.
NREM-3-vaiheesta nukkuja siirtyy REM-uneen, jonka jälkeen alkaa taas uusi unisykli.
==Lähteet==
Luokka:Uni
Naantalin maalaiskunta

Naantalin maalaiskunta (lyh. Naantalin mlk, ) oli Varsinais-Suomessa sijainnut Suomen kunta. Nykyisin maalaiskunta on osa Naantalin kaupunkia. Kuntaan kuuluivat kaupunkia ympäröivät alueet, pääasiassa Luonnonmaan saari ja kaupungin pohjoispuoliset alueet.
1960-luvulle tultaessa kaupunkimainen asutus oli levinnyt kauas maalaiskunnan rajojen sisäpuolelle, ja maalaiskunnan väkiluku oli ylittänyt kaupungin väkiluvun. Vuonna 1964 talousvaikeuksista kärsinyt Naantalin maalaiskunta ja huomattavasti väkimäärältään ja pinta-alaltaan pienempi kaupunki yhdistyivät Naantalin kaupungiksi.
thumb|right|250px|Luonnonmaan ja Merimaskun väliseen liikenteeseen Särkänsalmeen saatiin moottorilossi vuonna 1935. Lossiliikenne jatkui aina Särkänsalmen sillan valmistumiseen asti ja loppuaikoina kahdella lossilla. Virallisesti silta avattiin 14. heinäkuuta 1970.
== Kylät ==
Ajonpää, Asikko, Haijainen, Herttula, Immanen, Inttilä, Isokylä, Jaakkola, Kaivola, Karvetti, Keitilä, Kirstilä, Kuivalahti, Kultaranta, Kunnainen, Kuostano, Käkölä, Ladvo, Lapila, Latonpää, Lietsala, Luikkio, Luolala, Löytäne, Metsä-Jukola, Miekkula, Nuhjala, Porhonkallio, Pyöli, Ruona, Ruuhimäki, Saksila, Sammalkallio, Soikallio, Soininen, Taimo, Tammisto, Tupavuori, Vadjo, Viiala, Villa, Vähäkallio
Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Naantalin maalaiskunnassa oli kolme taajamaa: Kultaranta (501 asukasta 2,5 neliökilometrillä), Lietsala (701 asukasta 2,0 neliökilometrillä, osa Raision puolella) ja Taimo (629 asukasta 1,9 neliökilometrillä). Lisäksi osa Naantalin keskustasta sekä Satama – Imatran Voima -nimisestä taajamasta sijaitsi maalaiskunnan puolella.
==Väestö==
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Naantalin maalaiskunnan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1960.
== Lähteet ==
Luokka:Suomen entiset kunnat
* Naantalin maalaiskunta
Naapurinvaaran huvikeskus

Naapurinvaaran huvikeskus (myös Naapurinranta tai Napis) on tanssilava Sotkamon kunnassa, ja sitä ylläpitää talkoovoimin Sotkamon Nuorisoseura. Lava avattiin 1946. Tanssipaikka sijaitsee Naapurinvaaran harjulla, josta avautuu järvi- ja vaaranäkymä Vuokatin yli.
==Historiaa==
Nykyinen omistaja Sotkamon Nuorisoseura ry on ostanut Naapurinvaaran konkurssihuutokaupassa 19. heinäkuuta 1991. Aikaisempi omistaja oli Lastenmaa Oy. Ensimmäiset talkoolaisten voimin pidetyt tanssit pidettiin 28. syyskuuta 1991. Seuralla on takana tähän mennessä 20 vuotta tanssi- ja huvitoimintaa Naapurinvaaran huvikeskuksessa.Naapurinvaaran huvikeskus: Viisitoista vuotta Naapurinvaaraa (2006)
Naapurinvaaran Huvikeskuksen omistaa 1990-luvun puolessa välissä perustettu Sotkamon Nuorisoseurasäätiö rs.
== Tanssipaikka ==
Naapurinvaaran huvikeskuksessa järjestetään maalaistansseja kaiken ikäisille tanssijoille. Tansseissa on käytössä sekahaku ja naistenhaulle on varattu yksi tunti. Huvikeskuksessa käy vuosittain noin 40 000 asiakasta. Huvitapahtumia on noin 40 kertaa vuodessa (2006). Tanssipaikalle on myönnetty Musiikki & Median antama tanssipaikka-tunnustus vuosina 2002, 2003 ja 2006.Naapurinvaaran huvikeskus: Naapurinvaaralla - Vuokatin vieressä (2006)
Suomen Huvijärjestäjien Keskusliitto valitsi vuoden huvijärjestäjäksi 2001 Sotkamon Nuorisoseuran ja Naapurinvaaran huvikeskuksen.Suomen huvijärjestäjien keskusliitto ry: Vuoden huvijärjestäjäksi on valittu Näiden lisäksi Artistit äänestivät 3.2.2006 Iltalehden äänestyksessä Naapurinvaaran huvikeskuksen Suomen parhaaksi tanssilavaksi. Artistit äänestivät Naapurinvaaran parhaaksi tanssilavaksi myös vuonna 2013 Seura-lehdessä.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Naapurinvaaran huvikeskus
Luokka:Tanssilavat
Luokka:Sotkamon rakennukset ja rakennelmat
Nagykanizsa

Nagykanizsa, myös Kanizsa ( ) on noin 47 300 asukkaan kaupunki läntisessä Unkarissa Zalan läänissä lähellä Kroatian ja myös Slovenian rajaa ja toisaalta Balaton-järveä.
Kaupunki on ollut vuosisatoja jollei enemmänkin tärkeänä liikenteen ja kaupan solmukohtana Adrianmeren ja Alppien sekä lisäksi Unkarin alangon ja Budapestin välillä. Paikalla on suoritettu arkeologisia kaivauksia roomalaisajalta. Keskiajalla paikalla oli kansallisesti merkittävä linnoitus. Se oli myös eurooppalaisten etuvartio ottomaaneja vastaan. Nimi Kanizsa juontuu slaavilaisten kielten sanasta knjaz, joka tarkoittaa ruhtinasta. Nimi on mainittu asiakirjoissa jo 1245, jolloin Kanizsain suvulla oli linnoitus joen saaressa. Turkkilaisten armeija valloitti linnoituksen vuonna 1600, ja Tiryaki Hasan Pasha voitti piirittävät Ferdinand II:n joukot ottomaanien ja Habsburgien välisen sodan aikana ja korotettiin visiiriksi. 1700-luvun alussa Kiszkanizan esikaupunkiin muutti saksalaista ja serbokroatialaista väestöä. Turkkilaisten jouduttua väistymään Wienin sotaneuvosto päätti hävittää linnoituksen strategisesti tarpeettomana.
Kanizsan olut on Unkarin tunnetuimpia. General Electricin, aiemmin Tungsramin hehkulampputehdas on maailman mitassa merkittävä.
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
*Kaupungin verkkosivusto
Luokka:Unkarin kaupungit
Nakertaja

Nakertaja (aikaisemmalta nimeltään Uusikylä) on Kajaanin kaupunginosa. Se sijaitsee noin 5 kilometriä kaupungin keskustasta pohjoiseen. Nakertajassa on asukkaita noin 2 200.. Nakertajan naapurikylä on Hetteenmäki.
Nakertajassa sijaitsee päiväkoti, alakoulu jossa on n. 200 oppilasta sekä kylätalo Vanahis. Aiemmin Nakertajassa myös toimivat lähikauppa Siwa ja Posti. Nakertajan alakoululta lähtee talvisin hiihtolatuna käytettävä pururata, joka kulkee Hetteenmäen kautta ja haarautuu Pöllyvaaran ulkoilualueelle sekä Kirkkoaholle. Nakertajassa on kaksi urheilukenttää, pienempi alakoululla ja isompi Paltaniementien vieressä. Isomman urheilukentän vieressä toimivat seurakunta ja iltapäiväkerho. Kulkuyhteydet Nakertajasta Kajaaniin ovat heikohkot.
Kylä kuului Uusikylä-nimisenä alun perin Paltamoon, kunnes se liitettiin Kajaanin maalaiskuntaan vuonna 1954. Kylän nimi vaihtui Nakertajaksi vuonna 1957. 
Nakertajalla on oma postiosoite Nakertaja, ja toisin kuin muilla Kajaanin taajama-alueen kaupunginosilla postiosoite on Kajaani, Nakertajalla on oma postiosoite "87830 Nakertaja".
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Nakertaja-Hetteenmäen kyläyhdistyksen verkkosivut
* Nakertajan historiasta
Luokka:Kajaanin kaupunginosat
Luokka:Kainuun maakunnan entiset taajamat
Narsissit

Narsissit (Narcissus) ovat narsissikasvien heimon (Amaryllidaceae) suku. Ne ovat monivuotisia sipulikasveja. Kukat ovat yleensä väriltään keltaisia, valkoisia tai keltavalkoisia ja niissä on lisäteriötorvi. Lehdet ovat kapeita, tasasoukkia ja tylpähköjä. Luonnossa narsisseja kasvaa Etelä-Euroopasta Japaniin ulottuvalla vyöhykkeellä. Narsisseista on kehitetty jo satoja vuosia erilaisia puutarhanarsisseja eri lajien risteytysten tuloksena. Puutarhamuotojen ulkokiehkuran kehälehdet ovat joko samanvärisiä kuin torvikin tai erivärisiä. Suomessa niitä kasvatetaan hyvin yleisesti koristekasveina pihoilla, puutarhoissa ja kasvihuoneissa. Tunnetuin laji on keltanarsissi eli pääsiäislilja (Narcissus pseudonarcissus).
Narsissit ovat myrkyllisiä, myös sipulit, siksi myyrät ja hiiret eivät koske niihin. Kasvit sisältävät lääkkeenäkin käytettävää galantamiinia, joka on antikoliiniesteraasi.
== Lajeja ==
Luonnonvaraisia narsisseja:
* Narcissus asturiensis – pikkunarsissi
* Narcissus bulbocodium – virvanarsissi
* Narcissus cyclamineus – syklaaminarsissi
* Narcissus jonquilla – nunnannarsissi
* Narcissus minor – luminarsissi
* Narcissus papyraceus – vititasetti
* Narcissus poëticus – valkonarsissi eli runoilijanarsissi
* Narcissus pseudonarcissus – keltanarsissi, torvinarsissi eli pääsiäislilja
* Narcissus serotinus – neidonnarsissi
* Narcissus tazetta – tasetti eli sarjanarsissi
* Narcissus triandrus – orkideanarsissi
* Narcissus watieri
Risteymiä:
* Narcissus × incomparabilis – tähtinarsissi, valko- ja keltanarsissin risteymä.
* Narcissus × medioluteus – vihkotasetti, valkonarsissin ja tasetin risteymä. 
== Puutarhalajikkeita ==
*Torvinarsissit (mm. King Alfred)
**Isotorviset eli maljatorviset narsissit
**Pienitorviset narsissit
*Kerrannaiskukkaiset (kerrotut) narsissit
*Valkonarsissi
*Tähtinarsissit (mm. Keltanarsissi eli pääsiäislilja)
*Pienikokoiset narsissit
*Triandrus-narsissit
*Syklaaminarsissit
*Orkideanarsissit
*Jonquilla-narsissit
*Tazetta–sarjanarsissit (Poetaz-narsissit)
*Bulbocodium-narsissit
*Poeticus-narsissit
== Lähteet ==
* 
* 
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
* DaffSeek - Daffodil Database with Photos (englanninkielinen lajiketietokanta)
* Perhekerho.net: Narsissit
Luokka:Narsissikasvit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Nasaali

Nasaali eli nenä-äänne on äänne, jota lausuttaessa suussa on sulkeuma ja ilmavirta kulkee nenän kautta.
==Suomen kielen nasaalit==
Suomen kielessä on kolme nasaalia: bilabiaalinen [m], alveolaarinen [n] ja (palato)velaarinen [ŋ]. Äänteessä [m] sulkeuma on huulissa, äänteessä [n] hammasvallissa ja äänteessä [ŋ] suulaen takaosassa. Lainasanoissa esiintyy myös f:n edellä labiodentaalinen [ɱ] (esimerkiksi kamferi) ja koartikulatorinen [n] (esimerkiksi konferenssi).
==Lähteet==
*
*
===Viitteet===
Luokka:Konsonantit
Nasu ja Te

Nasu ja Te (engl. The Te of Piglet) on Benjamin Hoffin kirjoittama filosofinen teos, joka esittelee taolaisen te-käsitteen A. A. Milnen Nalle Puh -kirjoista tuttujen hahmojen kautta. Kirjan päähenkilö on Nasu, jonka kuvataan edustavan taolaisuuden kolmea aarretta eli yksinkertaisuutta, kärsivällisyyttä ja myötätuntoa.
Kirja oli 59 viikkoa The New York Timesin Best Seller -listalla.
==Lähteet==
Luokka:Yhdysvaltalaiset kirjat
Luokka:Vuoden 1981 kirjat