nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Kuukausi

Kuukausien pituudet	 	 		 		 		 		 		 		 		 		 		 		 		 		 	
{| class="wikitable sortable" width="100%" style="text-align:center"	järjestys	Kuukausi	Päiviä
 1	tammikuu	31
 2	helmikuu	28 *
 3	maaliskuu	31
 4	huhtikuu	30
 5	toukokuu	31
 6	kesäkuu	30
 7	heinäkuu	31
 8	elokuu	31
 9	syyskuu	30
 10	lokakuu	31
 11	marraskuu	30
 12	joulukuu	31
Kuukausi (lyhenne kk) on ajanlaskun yksikkö, joka perustuu Kuun kiertoaikaan Maan ympäri. Yleensä sillä tarkoitetaan nykyisen kalenterin kalenterikuukautta (28–31 vrk). Muissa kalentereissa on myös muun mittaisia kuukausia. Lisäksi tähtitieteessä on määritelty muutamia erilaisia kuukausia.
== Kuukausi ajanlaskussa ==
Yleisessä kielenkäytössä kuukausi on gregoriaanisen kalenterin 28–31 kalenterivuorokauden mittainen nimetty ajanjakso eli kalenterikuukausi. Sekä gregoriaanisen että juliaanisen kalenterin mukaan vuodessa on 12 kuukautta, joiden latinalaiset nimet ovat kummassakin kalenterissa Ianuarius, Februarius, Martius, Aprilis, Maius, Iunius, Iulius, Augustus, September, October, November ja December. Nämä latinalaiset nimet ovat yhä käytössä yleensä vain vähän muuntuneina useimmissa eurooppalaisissa kielissä. 
Suomen kielessä kuukausilla on kuitenkin täysin omakieliset nimet tammikuu, helmikuu, maaliskuu, huhtikuu, toukokuu, kesäkuu, heinäkuu, elokuu, syyskuu, lokakuu, marraskuu ja joulukuu. 
Kuukausi on alun perin tarkoittanut kahden uudenkuun välistä ajanjaksoa. Tämä synodinen kuukausi on keskimääräiseltä pituudeltaan 29,53 vuorokautta. Monissa kulttuureissa eri puolilla maailmaa on tai on ollut käytössä kuukalenteri tai yhdistetty aurinko- ja kuu­kalenteri eli lunisolaarinen kalenteri, jossa kalenteri­kuukauteen kuuluu tosin aina kokonainen määrä vuorokausia mutta sen keski­määräinen pituus on mahdollisimman lähellä synodista kuukautta ja kuukausi vaihtuu näin ollen aina uuden­kuun aikoihin. Sitä vastoin aurinko­kalentereissa kuten gregoriaanisessa kalenterissa kuu­kausi on hieman pitempi eikä sillä ole suoraa yhteyttä kuun vaiheisiin.
== Tähtitieteelliset kuukauden määritelmät ==
Tähtitieteessä käytetään useita erilaisia kuukauden määritelmiä:
* Synodinen kuukausi on aika uudestakuusta seuraavaan uuteenkuuhun, keskimäärin 29,53 vuorokautta.
* Sideerinen kuukausi on Kuun kiertoaika Maan ympäri kiintotähtien suhteen, ja sen pituus on 27,32 vuorokautta. Ero synodisen ja sideerisen kuukauden välillä johtuu siitä, että kuukauden kuluessa Maa ehtii jo kulkea noin kahdestoista­osan kierrosta radallaan Auringon ympäri.
* Trooppinen kuukausi on aika, joka Kuulta kuluu radallaan kierrokseen kevättasauspisteen suhteen. Maan akselin prekession vuoksi tämä on noin kymmenen sekuntia lyhempi kuin sideerinen kuukausi.
* Anomalistinen kuukausi on Kuun kiertoaika perigeumista perigeumiin. Perigeum on se kohta Kuun radalla, jossa se on lähimpänä Maata. Koska Kuun radan elliptisyyden suunta vaihtelee, anomalistinen kuukausi on hieman pidempi kuin sideerinen, noin 27,55 vuorokautta.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Jussi Katajala: Suomalaiset kuukaudet. Katajala.net 4.10.2007. 
Luokka:Ajan yksiköt
Kuumet

Kuumet ovat suomalaisia taruolentoja, pirua ja kapeita muistuttavia. Kuumet peittivät kuun rautaiseen riiheen eli pienensivät kuun vaiheita tai aiheuttivat kuunpimennyksen. Kapeet taas päästivät kuun vapaaksi eli kasvattivat kuun vaiheita tai lopettivat kuunpimennyksen. Myös kapeet on voitu käsittää kuun pienentäjiksi.
Pahaa henkeä häädettiin tällaisella loitsulla (loitsun osa):
:Kuumet ennen kuun kehitti
:Kavet kuun kehältä päästi
:(...)
:Riihen rautaisen sisästä
:Ja miks et sinä sitten paha pakene
:Pakene pakana henki
:Kule kurja kunne käsken
:Lähe herja häätämällä..
==Lähteet==
*Christfrid Ganander: Mythologia Fennica (1789)
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Kuumien käsien harha

Kuumien käsien harha tai heittoputki-vaikutus (engl. Hot-hand fallacy) on psykologiassa esiintyvä kognitiivinen vinouma, jonka seurauksena päätöksentekijä virheellisesti uskoo viimeaikaisen menestyksen satunnaisessa tapahtumassa (esimerkiksi kolikonheitossa) johtavan parempaan menestykseen myöhemmissäkin yrityksissä. Esimerkiksi jos henkilö on arvannut vaihtoehdon "kruuna" kolme kertaa peräkkäin oikein, niin hän saattaa uskoa omaavansa kuumat kädet saadakseen neljännenkin kolikonheiton oikein. Tutkijat Gilovich, Vallone & Tversky (1985) tutkivat kuumien käsien ilmiön esiintymistä koripalloilijoiden keskuudessa. Heidän mukaansa koripalloilijat hahmottavat satunnaiset tapahtumat hieman virheellisesti, sillä pelaajien mukaan esimerkiksi "kruunan" tai "klaavan" esiintymistodennäköisyys kasvaa "heittoputken" seurauksena. Toisaalta Gilovich, Vallone & Tversky (1985) totesivat myös, että viimeaikainen menestys tarkkuutta ja taitoa vaativissa urheilusuorituksissa, kuten koripallon hyppyheitossa, saattaa muuttaa pelaajan ulkoista käyttäytymistä ja täten parantavan henkistä itseluottamusta ja väliaikaisesti lieventävän fyysistä uupumusta. 
Esimerkkejä kuumien käsien harhasta myös urheilumaailman ulkopuolelta:
* Kolme viimeisintä osakesalkkuun lisäämääni osaketta on tuottanut viimeisen viikon aikana positiivisesti! Minulla on nyt kuumat kädet seuraavienkin osakkeiden valintaan!
* Kaksi edellistä koetta on mennyt todella hyvin. Minulla on nyt putki päällä, joten seuraavankin on pakko mennä hyvin!
== Katso myös ==
* Osaamisansa
* Pelurin virhepäätelmä
* Todennäköisyys
* Peliteoria
* Behavioristinen taloustiede
== Lähteet ==
Luokka:Kognitiiviset vinoumat
Kuurna

Kuurna on Kajaanin kaupunginosa, joka sijaitsee noin 2 kilometrin päässä keskustasta, Kajaaninjoen pohjoispuolella.
Siellä sijaitsee mm. Kätönlahden koulu, sekä vain hieman Lehtikaankaalaista kioskia suurempi lähikauppa, Siwa. Kisatorin K-Market on rakennettu aivan Kuurnan rajalle, ilmeisesti maanmittausvirheen vuoksi.
Kuurnan kaupunginosaan kuuluvat myös seuraavat alueet: Kulttuurikeskus, Puomirinne, Kisarinne, Heinisuo, Kuurnanranta, Kättö, Kätönlahti, Kangaspuro, sekä Äkälänniemi.
Kuurnassa on myös pienehkö lampi, joka on todellisuudessa Kajaaninjoen lahti, nimeltään Kätönlahti. Se on kuroutunut aikoinaan lammeksi Kuurnantien rakentamisen yhteydessä.
== Lähteet ==
Lisätietoa
http://www.kainuu.fi/kylat/index.php?mid=2_18_64&pre=2_18&frame=info&cm=enable
Luokka:Kajaanin kaupunginosat
Kuusjoen koulu

Kuusjoen koulu on vuonna 2010 käyttöön otettu alakoulu Kuusjoella. Se jatkaa aiempien Raatalan, Kurkelan ja Ylikulman koulujen toimintaa. Koulun yhteydessä ovat myös päiväkoti ja esikoulu. Koulu on yhteydessä Kuusjokitaloon, joka on myös koulun liikuntasali. Koulu koostuu kolmesta siivestä ja keskiosasta: vihreä A-siipi (4.-6.lk.), keltainen B-siipi (1.-3.lk.) ja sininen siipi (esikoulu ja päiväkoti).
==Aiheesta muualla==
*Koulun vanhat kotisivut
*Koulun nykyinen kotisivu 
Luokka:Kuusjoki
Luokka:Salon peruskoulut
Kuusjoki (joki)

Kuusjoki () on pienehkö joki Varsinais-Suomessa. Entinen Kuusjoen kunta on saanut nimensä sen mukaan. Joki saa alkunsa Kuusjoella nykyisen Salon kaupungin pohjoisosissa ja se virtaa länteen. Kuusjoki yhdistyy Vaskion eteläpuolella Vaskionjokeen. Joet muodostavat yhdistyessään Halikonjoen. Kuusjoen suurin sivujoki on siihen pohjoisesta laskeva Kosken alueelta alkunsa saava Viepjoki. Joen valuma-alueesta suuri osa on savitasankoa. Kuusjoen ylittävät lähellä sen suuta seututie 224 ja Kuusjoella yhdystie 2407.
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Suomen joet
Luokka:Salon luonto
Luokka:Kuusjoki
Luokka:Halikonjoen vesistö
Kuusjoki (täsmennyssivu)

Kuusjoki voi tarkoittaa seuraavia:
*Kuusjoki, entinen kunta Varsinais-Suomessa
*Kuusjoki, Halikonjoen sivujoki Kuusjoella Salossa
*Kuusjoki, kulmakunta Kylmäkoskella
*Kuusjoki, Tarpianjoen sivujoki Kylmäkoskella
*Kuusjoki, joki Laukaassa
*Kuusjoki, joki Outokummussa
*Kuusjoki, kulmakunta ja entinen koulupiiri Ypäjällä
*Kuusjoki, Loimijoen sivujoki Ypäjällä
Kuusjärvi

Kuusjärvi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
* Outokumpu, vuoteen 1968 Kuusjärvi, kaupunki Pohjois-Karjalassa
* Kuusjärvi, kylä ja aiempi taajama Outokummussa
* Kuusjärvi, kylä Enossa Joensuussa
* Kuusjärvi, yksinäistalo Längelmäellä
* Kuusjärvi, sukunimi
==Järvi==
Usean järven nimi Suomessa, esimerkiksi:
* Kuusjärvi, järvi Lammilla Hämeenlinnassa
* Kuusjärvi, järvi Jämsässä
* Kuusjärvi, järvi Muuramessa
* Kuusjärvi, järvi Suodenniemellä Sastamalassa
* Kuusjärvi, järvi Tampereen Kämmenniemessä
* Kuusjärvi, järvi Ylöjärven Parkkuussa
* Vähä Kuusjärvi, järvi Tampereen Kämmenniemessä
==Katso myös==
* Kuusijärvi
Kuva-artesaani

Kuva-artesaani on kuvallisen ilmaisun perustutkinnon tutkintonimike. Tutkinnon laajuus on 180 osaamispistettä (aiemmin 120 opintoviikkoa). Tutkinto suoritetaan kolmessa vuodessa kuvallisen ilmaisun koulutusohjelmassa. Opinnoissa erikoistutaan graafiseen suunnitteluun, kuva- ja mediataiteeseen tai valokuvaukseen.
Kuva-artesaani voi työskennellä kuvallisen ilmaisun, taiteellisen suunnittelun sekä tuotesuunnittelun ja -kehittelyn tehtävissä esimerkiksi kuntien tai yritysten palveluksessa. Kuva-artesaani voi toimia myös itsenäisenä yrittäjänä. Tyypillisiä ammatteja saattavat olla valokuvaaja, graafikko, kuvanveistäjä tai taidemaalari.
== Aiheesta muualla ==
* Kuvallisen ilmaisun perustutkinto, kuva-artesaani Opetushallitus
Luokka:Toisen asteen tutkinnot
Luokka:Kulttuurialan tutkinnot
Luokka:Kuvataidealan tutkinnot
Kuvanpakkaus

Kuvanpakkaus on kuvan pienentämistä eli pakkaamista tietoliikennettä ja tietokoneelle tallentamista varten. Yleensä kuvanpakkaus on häviöllinen eli ihmiselle näkymättömät osat kuvasta poistetaan.
== Diskreetti kosinimuunnos (DCT) ==
Ihmissilmän puutteellista havainnointikykyä käytetään hyväksi DCT-menetelmässä (Discrete Cosine Transform) eli diskreetissä kosinimuunnoksessa.
 
Diskreetti kosinimuunnos on häviöllinen algoritmi, jonka avulla kuvasta voidaan karsia ylimääräistä informaatiota. Videokuvaa pakattaessa käytetään kaksiulotteista muunnosta, joissa muuttujina ovat korkeus- ja leveyskoordinaatit. Kullekin 8*8 pikselin perusyksikölle lasketaan DCT-kertoimet ja kuvalohko esitetään näistä kertoimista koostuvana matriisina. Koska ihmissilmä ei erota tarkasti pieniä värin muutoksia, voidaan eri kuvalohkoja koodata samalla väriarvolla ja korvata kertoimia keskiarvoilla. Menetelmää käytetään lähes kaikissa häviöllisissä kuvanpakkausmenetelmissä kuten JPEG, MJPEG, DV ja MPEG. Lopuksi kertoimet järjestellään sopivaan järjestykseen häviötöntä pakkausta, esimerkiksi Huffmanin koodausta varten.
== Katso myös ==
* kuvatiedostomuodot
* videonpakkaus
* Fourier'n muunnos
Luokka:Koodausmenetelmät
Luokka:Tietokonegrafiikka
Luokka:Digitaalinen valokuvaus
Kuvataide (oppiaine)

Kuvataide (aiemmin kuvaamataito ja piirustus ja kuvaanto) on peruskoulussa ja lukiossa opettava oppiaine. Oppiaineen tarkoituksena on antaa välineitä oppilaan kuvalliseen ilmaisuun sekä kehittää oppilaan esteettisiä valmiuksia ja kuvallista ajattelua. Oppiaineen sisältöjä ovat muun muassa kuvailmaisu ja kuvallinen ajattelu, taiteen tuntemus ja kulttuurinen osaaminen, ympäristöestetiikka, arkkitehtuuri ja muotoilu sekä media ja kuvaviestintä.
Kaikille yhteistä kuvataiteen opetusta on peruskoulussa yleensä luokilla 1–7, jolloin sitä opetetaan yleisesti kahden viikkotunnin verran joka vuosi. Luokilla 8 ja 9 kuvataide on yleensä valinnainen aine, jolloin opetusta annetaan myös kaksi viikkotuntia kumpanakin vuotena. Lukiossa kuvataiteesta on opiskelijan valinnan mukaan 1–2 pakollista kurssia ja syventäviä kursseja 3–4.
Kuvataide on osa koulujen taidekasvatusta. Vuonna 1999 Suomen peruskoulujen oppiaineen nimi muuttui kuvaamataidosta kuvataiteeksi. Kuvaamataito-nimitys otettiin käyttöön 1950-luvun alussa. Sitä edelsi 1800-luvulta oppiaineen niminä olleet piirustus tai kuvaanto.
Kuvataiteen opetuksessa pyritään kehittämään ja hyödyntämään:
* silmän ja käden yhteistyötä
* käden motoriikkaa
* havainnointia
* mielikuvien tuottamista ja ilmaisua kuvallisin keinoin
* pitkäjännitteistä työskentelyä; vastuunkantamista omasta työstä
* työvälineistä ja työtiloista huolehtimista
* esteettisyyttä
==Aiheesta muualla==
* Perusopetus , Koulujärjestelmä, Opetushallitus 
Luokka:Peruskoulun oppiaineet
Kuvatiedostomuodot

Kuvatiedostomuodot eli -formaatit ovat tiedostomuotoja, joilla tallennetaan digitaalisia kuvia. 
Kuvatiedostot ovat joko bittikartta- tai vektorigrafiikkaa. Bittikarttagrafiikassa kuvat esitetään pikseleiden eli neliömäisten alkioiden taulukkona. Vektorigrafiikassa kuvan elementit ovat koordinaatein ja matemaattisin funktioin esitettäviä peruselementtejä, joita yhdistelemällä muodostetaan monimutkaisempia kuvia. Pikselikuvaa suurennettaessa neliöt tulevat näkyviin ja reunaviivan sahalaitaisuus ilmaantuu näkyviin. Vektorikuvassa reunaviiva säilyy aina viivamaisena ja terävänä.
== Ohjelmia ==
Pikselikuvia voidaan tallentaa useilla ohjelmilla, muiden muassa Photoshopilla, Corel Photo-Paintilla ja PaintShop Prolla. Vektorikuvia voidaan luoda muiden muassa FreeHand-, Illustrator- ja CorelDRAW-ohjelmilla. Ohjelmat käyttävät sekä yhteisiä että ohjelmakohtaisia tiedostomuotoja. Joissakin tapauksissa aiemmat ohjelmaversiot eivät kykene avaamaan myöhemmillä versiolla tallennettuja kuvia. Kuvankäsittelyohjelmat ja taitto-ohjelmat avaavat melkein kaikki julkaisukäyttöön tarkoitetut kuvatiedostot.
== Pakkaus ==
Jotkut pikselikuvat ovat pakattuja. Tällöin kuvatiedoston tarvitsema bittimäärä pienenee ja kuva vaatii vähemmän muistia ja on nopeammin siirrettävissä langattomasti. Kuvan pakkaaminen voi kuitenkin tasapäistää kuvassa olevien pikselien väritarkkuutta. Häviöllistä pakkausta (esimerkiksi JPG) käytettäessä kuvatiedostosta tuhoutuu lopullisesti osa pikselien väri-informaatiosta. Muutosta ei välttämättä näe silmin. Pakkaus jättää kuitenkin jälkensä kuvatiedostoon. Kuvatiedostoa suurentamalla näkyviin saadaan 8 x 8 pikselin alueita, jotka vaikeuttavat kuvankäsittelyä. Joissakin kuvankäsittelyohjelmissa on mahdollista vähentää pakkauksen kuvatiedostoon aiheuttamia vaikutuksia.
== Tiedostomuotoja ==
Erilaisia kuvatiedostomuotoja ovat:
CRW 	NEF 	PEF	DNG	DXF	EPS
JPEG	PDF 	PNG	GIF	PSD	SVG
TGA 	TIFF	XBM	XCF	XPM	BMP
PSP 	PCX 	WPG	CDR	CIT	WMF
DWG 	DGN 	PCT	 	 	
Kuvatiedostojen tiedostomuotoa voidaan vaihtaa kuvankäsittelyohjelmalla tai kuvatiedostomuotojen kääntäjillä. Tiedostomuodon vaihtaminen voi vaikuttaa kuvan laatuun.
== Katso myös ==
* Kuvanpakkaus
Luokka:Digitaalinen valokuvaus
Luokka:Tietokonegrafiikka
*
Kuvernööri

Kuvernööriksi kutsutaan erilaisten virkalaitosten johtajia. Yleensä kuvernööri on korkeamman tahon, kuten hallitsijan virkaansa nimittämä.
Monissa Kansainyhteisön maissa kuten Kanadassa ja Australiassa toimii kenraalikuvernööri, joka hoitaa valtionpäämiehen tehtäviä kuten valtiovierailuja, hallitsijan puolesta. Kuudentoista itsenäisen valtion hallitsijana toimii kuningatar Elisabet II, joka asuu kuitenkin kokoaikaisesti Lontoossa. Monarkki nimittää näiden maiden kenraalikuvernöörin käytännössä pääministerin ehdotuksesta. Lisäksi liittovaltiomuotoisissa maissa Australiassa on osavaltion päämies kuvernööri ja Kanadassa provinssin päämiehen arvonimi on luutnantti-kuvernööriList of Lieutnant Governors Canadian heritage , (), jotka molemmat ovat nimellisesti vastuussa monarkille.
Myös Venäjällä kuvernööri-nimitystä käytetään Pietarin, oblastien, aluepiirien, autonomisten piirikuntien sekä Juutalaisten autonomisen alueen ylimmistä johtajista. Kuvernöörin nimittää asianomaisen liittovaltiosubjektin lainsäätävä elin, jolle Venäjän presidentti esittää kuvernööriehdokkaan. Vuoteen 2004 Venäjällä kuvernöörit ja muut liittovaltiosubjektien ylimmät johtajat valittiin harvoin poikkeuksin suorilla vaaleilla. 
Sen sijaan Yhdysvalloissa kuvernööri on vaaleilla valittava osavaltion toimeenpanovallan haltija.
Useissa maissa valtiovallan hallitsemilla laitoksilla, kuten keskuspankilla tai aluehallinnolla, on kuvernöörit.
Suomen suuriruhtinaskunnassa kuvernööri oli lääninhallituksen johtajan titteli 1837–1918, joka vastasi Ruotsin vallan ja itsenäisyyden ajan maaherraa. Senaatin puheenjohtajana ja Venäjän keisarin korkeimpana edustajana Suomessa toimi puolestaan Suomen kenraalikuvernööri.Finland – Governors-general – worldstatesmen.org 
==Katso myös==
* Varakuvernööri
* Komissaari
==Lähteet==
Luokka:Hallinto
Luokka:Hallitsijat
Kuvitelma

Kuvitelma tai fiktio tarkoittaa kuvittelun tulosta, mielikuvituksen luomusta, luuloa, epätodenmukaista oletusta tai sepitettä.Hakusanat 'kuvitelma' ja 'fiktio'. 
Adjektiivi ”kuvitteellinen” tarkoittaa asiayhteydessä mainitun asian olevan kuviteltua, mielikuvituksen kehittämää.
== Katso myös ==
* Fantasia
* Fiktio kaunokirjallisuudessa
* Fiktionalismi
* Science fiction
* Tosiasia
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*
Kvartsiitti

Kvartsiitti on metamorfoitumalla eli Maan kuoressa kovassa paineessa ja kuumuudessa pääasiassa kvartsihiekkakivestä syntynyt kivilaji, jossa alkuperäinen, hiekkakivelle ominainen kerrosrakenne on usein säilynyt. 
Kvartsiitti voi olla myös voimakkaasti liuskeista. Väriltään se voi olla vaalea, harmaa, punertava tai vihertävä.Geologia.fi: Kvartsiitti Suomen kallioperässä kvartsiitti on varsin yleinen kivilaji, ja monet Keski-Lapin tuntureista koostuvat kvartsiitista. Joillakin alueilla, mm. Pohjois-Savon joillakin vaaroilla, sitä esiintyy myös puhtaana ortokvartsiittina. Kauniin näkönsä ja puhtautensa vuoksi kvartsiitti on suosittu rakennusaineena, erityisesti verhouskivenä.
==Lähteet==
Luokka:Metamorfiset kivilajit
Kvasikoe

Kvasikoe on empiirinen interventionaalinen tutkimus, jolla tutkitaan intervention syyvaikutusta intervention kohteisiin tilanteessa, jossa kohderyhmää ja verrokkiryhmää ei ole valittu satunnaisesti.
Esimerkiksi huippulukion vaikutusta oppilaan menestykseen on vaikea tutkia, koska huippulukioon päässeet oppilaat ovat jo valmiiksi parempia kuin muut. Yleensä ei ole mahdollista arpoa huippulukioiden oppilaita, joten kohdehenkilöiden (huippulukioon päässeet) ja verrokkiryhmän (huonompaan lukioon päätyneet) erot ylioppilaskirjoituksissa eivät välttämättä ole huippulukion vaikutuksen ansiota.
Tällainen vinoutunut otos voidaan osittain korjata ottamalla koehenkilöiden keskiarvo huomioon mallissa, esimerkiksi regressioanalyysissä. Usein parempi keino on yrittää löytää otos, joka on "yhtä hyvä kuin satunnainen". Esimerkiksi tutkitaan vain niitä, joiden keskiarvo oli juuri ja juuri lukion pääsyrajan ylä- tai alapuolella. Nämä henkilöt ovat melko tarkkaan samanlaisia keskenään, joten heidän eronsa johtunevat huippulukiosta. Jälkimmäinen ratkaisu on tyypillisesti regressioepäjatkuvuusasetelma.
== Ulkoiset linkit ==
* Quasi-Experimental Design Research Methods Knowledge Base
Luokka: Tieteellinen menetelmä
Kyber

Kyber- tai cyber-alkuisilla sanoilla on monia ristiriitaisia merkityksiä. Arkisessa kielenkäytössä sana kyber voi tarkoittaa yhtä hyvin sotaa kuin seksiä. 
Norbert Wiener muodosti sanan cybernetics eli kybernetiikka kreikan kielen sanasta χυβερνήτης (chyvernitis) “ruorimies” vuonna 1948 Wiener, Norbert: Cybernetics (1948). "We have decided to call the entire field of control and communication theory, whether in the machine or in the animal, by the name Cybernetics". Nykykreikan κυβερνήτης (kyvernítis) tarkoittaa kuvernööriä. 
Kyborgi-sana (kyberneettinen + organismi) luotiin vuonna 1960 Manfred E . Clynes & Nathan S. Kline: Cyborgs and space
http://web.mit.edu/digitalapollo/Documents/Chapter1/cyborgs.pdf. Kybermiehet ovat vuodelta 1966. 1990-luvulla kyber-sanaa käytettiin monien tietotekniikaan liittyvien uusien sanojen osana, mutta sittemmin se jäi pois muodista. Armeijan sanastossa se on edelleen yleinen. 
Sana esiintyy mm. seuraavissa termeissä:
* C.S.I. Cyber, yhdysvaltalainen rikosdraamasarja vuodelta 2015
* Cyber-tyyli, yksi goottikulttuuriin kuuluvista pukeutumistyyleistä
* Kyberavaruus, tietokoneiden ja niiden yhteyksien muodostama virtuaalinen ulottuvuus.
* Kyberetiikka, tietoverkkojen eettisiä kysymyksiä pohtivaa filosofiaa
* Kyberfeminismi, tietotekniikan feminististä tarkastelua
* Kyberfyysinen järjestelmä, fyysisen ja virtuaalisen toimintaympäristön yhdistämistä
* Kyberhyökkäys, tietoteknisiin kohteisiin tehty hyökkäys
* Kyberihmiset, Doctor Who -televisiosarjan kuvitteellinen kyborgilaji
* Kybermaanantai, Black Friday -viikonlopun jälkeinen ostospäivä
* Kyberneettinen kapina, tekoälyn tai robottien kapina ihmisiä vastaan
* Kybernetiikka, järjestelmien säätö- ja viestintätapahtumia tutkiva tiede
* Kyberpsykologia, teknologiaan liittyvä psykologian ala
* Kyberpunk, tieteisfiktion alalaji
* Kyberrikollisuus, rikollisuuden laji, johon liittyy tietokoneen tai tietoliikenneverkkojen käyttö.
* Kyberseksi, internetin kautta tapahtuvaa seksuaalista kanssakäymistä
* Kybersodankäynti, internetliikenteen vakoilua ja häirintää sodassa
* Kybersuurlähettiläs, Suomen ulkoministeriössä palveleva virkamies, jonka vastuualue on kyberturvallisuus
* Kyberturvallisuus pyrkii suojaamaan yhteiskuntaa tietojärjestelmien häiriöiden vaikutuksilta
* Kyberturvallisuuskeskus, Suomen kansallinen tietoturvaviranomainen
* Kyborgi, sanoista kyberneettinen + organismi; biologinen eliö, johon on yhdistetty tekniikkaa
== Lähteet ==
Kyberavaruus

Kyberavaruus on tietokoneiden ja niiden yhteyksien muodostama virtuaalinen ulottuvuus. Siinä ei voi liikkua fyysisesti vaan vain virtuaalisesti erilaisten tietokoneohjelmien avulla. 
Termi on peräisin tieteiskirjailija William Gibsonin novellista "Burning Chrome" vuodelta 1982, mutta se saavutti huomiota vasta kirjailijan teoksessa Neurovelho vuonna 1984.
Gibson kertoo tarvinneensa jonkinlaisen "näyttämön", jolle sijoittaa kertomustensa tapahtumia. Nähtyään nuoria pelaamassa kolikkopelejä ja alkeellisia kotitietokoneita, jotka kytkettiin toisiinsa puhelinyhteydellä, hän yhdisti nämä mielessään kaipaamakseen näyttämöksi. Tälle näyttämölle hän tarvisi jännittävän nimen. Data-avaruus tai infoavaruus eivät hänelle sopineet. Sen sijaan kyberavaruus kuulosti merkitykselliseltä, mutta Gibson ilahtui huomatessaan, ettei sana kuitenkaan todellisuudessa merkinnyt yhtään mitään, jolloin hän saattoi itse määritellä näyttämönsä säännöt. 
1990-luvulta alkaen kyberavaruus on muodostunut internetin synonyymiksi. Tavallinen internetin käyttäjä seikkailee kyberavaruudessa esimerkiksi selaimen avulla. 
Kyberavaruus laajenee jatkuvasti, kun uusia tietokoneita ja tietokoneverkkoja liitetään toisiinsa. Se laajenee myös, kun yhä uusia ja pienimuotoisempia sovelluksia tulee sen piiriin. Esimerkiksi Bluetooth-tekniikka mahdollistaa hyvinkin pienien laitteiden liittämisen kyberavaruuteen.
== Lähteet ==
== Katso myös ==
* Virtuaalitodellisuus
== Aiheesta muualla ==
* Joanna Buick & Zoran Jevtic: Kyberavaruus vasta-alkaville ja edistyville, Jalava 1996. ISBN 951-887-079-9
Luokka:Tietoliikenne
Luokka:Kyberpunk
Luokka:Virtuaalimaailmat
Luokka:Vaihtoehtoinen todellisuus
Kyberetiikka

Kyberetiikka on filosofian osa-alue, joka keskittyy eettisiin kysymyksiin tietokoneverkostoissa. Esimerkkejä kybereettisistä kysymyksistä
1 Onko oikein esittää muista ihmisistä henkilökohtaista tietoa Internetissä (kuten Internetstatus tai henkilön GPS sijainti)
2 Pitäisikö Internetin käyttäjiä suojella väärältä tiedolta?
3 Kuka omistaa digitaalisen datan (kuten musiikin, elokuvat, kirjat, Internetsivustot) ja käyttäjien pitäisi sallia tehdä niillä?
4 Kuinka suuri vapaus pitäisi olla päästä Internetsivuille, joissa on rahapelejä tai pornoa?
5 Onko Internetiin pääseminen perus- ja ihmisoikeus?
== Aiheesta muualla ==
* Association for Computer Machinery, Special Interest Group: Computers and Society website
* International Center for Information Ethics website
* The Centre for Computing and Social Responsibility website
* Safer Internet Center which includes Awareness Node, Helpline and Hotline
* Cyber-Rights and Cyber-Liberties website
* IEEE Website
* ACM Website
Luokka:Tietotekniikka ja yhteiskunta
Luokka:Tietokone-etiikka