nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Soukkaneva (Laihia)

Soukkaneva on Poolantien pohjoispuolella Laihialla sijaitseva pieni ja kapea suo. Se on kahden kallioisen mäen välissä; pohjoisessa on Karahistonmäki ja etelässä Soukannevankallio. Molemmissa sijaitsee muinaisjäännöksiä.
== Yleistä ==
Soukkaneva oli merensalmi vielä pronssikaudella noin 1500–1000 vuotta eaa. Nykyään se ojitettua metsäsuota. Soukkanevan molemmilla puolilla sijaitsevilta mäiltä on hyvä näkyvyys sekä suolle että kummallekin vastarannalle. Mäet kasvavat harvahkoa, havupuuvaltaista metsää.
Soukannevan alueelta ei ole tehty tarkkaa maaperäkartoitusta. Suon pienen koon vuoksi sen soveltuvuutta turvetuotantoon ei ole myöskään tutkittu.http://weppi.gtk.fi/data/tr/Laihia_304.pdf
Soukkaneva on melko yleinen suonnimi Pohjanmaalla. Soukka on lähinnä länsimurteissa esiintyvä sana, joka merkitsee ahdasta, kaitaa, kapeaa tai pitkänomaista.https://pieksamakiseura.fi/?file=eu29kswn
== Muinaisjäännökset ==
Soukannevan ympäristössä sijaitsee kaksi muinaisjäännöskohdetta: Soukannevankalliot 1 suon eteläpuolella ja Soukannevankalliot 2 suon pohjoispuolella.
Soukannevankalliot 1:een kuuluu viisi suurikokoista, kallion päällä sijaitsevaa hautaröykkiötä. Röykkiöt on ajoitettu pronssikaudelle, jolloin Soukkaneva oli salmi. Lähes jokaisessa röykkiössä on myöhäisemmän kaivelun jälkiä. Vuonna 2011 tehdyissä koekaivauksissa ei löytynyt merkkejä pronssikautisesta asutuksesta. Tutkittu alue oli kuitenkin pieni, joten asuinpaikan olemassaoloa ei voi vielä sulkea pois.
Soukannevankalliot 1 on näyttävä kohde, jonka on arvioitu soveltuvan erinomaisesti opastetuksi käyntikohteeksi.https://www.kyppi.fi/palveluikkuna/mjhanke/read/asp/hae_liite.aspx?id=112738&ttyyppi=pdf&kansio_id=399 Alle kahden kilometrin päässä Soukannevankalliosta sijaitsee pronssikautinen asuinpaikka Jätinhaudanmaa, joka on jo käyntikohde.
Vastarannalla sijaitseva Soukannevankalliot 2 koostuu latomuksista ja röykkiöistä, jotka sijaitsevat paikoin jyrkässä rinteessä. Vuoden 2009 inventoinnissa kivirakenteita löydettiin neljä. Niitä ei ole ajoitettu. Rinteessä olevista tasanteista voi löytyä asuinpaikkoja.
== Viitteet ==
Luokka:Sauli Arabia
Starrträsket

Starrträsket eli Starkträsket on entinen järvi Vaasassa Asevelikylän ja Purolan rajalla. Kaupunginosien rajana voidaan pitää Stocksundsbäcken-puroa, joka virtaa Starrträsketin läpi. Ennen vuotta 1973 Starrträsket kuului Mustasaaren Bölen kylään. Edvininpolku ja siihen liittyvä leikkipuisto sijaitsevat Starrträsketin lähellä.
== Järven historia ==
Starrträsket oli lyhytikäinen järvi, jonka koko lienee ollut parhaimmillaan noin kaksi tai kolme hehtaaria. Ei ole selvää, milloin ja miksi järvi on kasvanut umpeen; se on voinut tapahtua itsestään, mutta myös Stocksundsbäckenin perkaukset 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa ovat voineet vaikuttaa siihen. Starrträsketin kuivaamista ehdotettiin muun muassa vuonna 1911, mutta ei ole tiedossa, oliko Starrträsket tuolloin järvi vai jo umpeenkasvanut kosteikko. Vuoden 1922 kartassa Starrträsket on merkitty kaislaiseksi tai soistuvaksi vesialueeksi, mutta kartasta ei voi päätellä, oliko järvellä avovesipintaa vai ei. Vuoden 1942 ilmakuvassa Starrträsketillä ei näytä olevan avovettä.
Vuonna 1933 Bölen kylän asukkaat anoivat tutkimusta, jossa selvitettäisiin Stocksundsbäckeniä ympäröivien maiden kuivaamismahdollisuuksia. Siihen sisältyi myös Starrträsketin kuivaaminen, joka luultavasti oli siihen aikaan jonkinlaista kosteikkoa. Hanke venyi, sillä Vaasan kaupungin esityksestä se kasvoi käsittämään myös Pitkälahden kuivaamisen. A. L. Stenbergin laatima kuivatussuunnitelma valmistui vuonna 1938, ja sen mukaisesti Stocksundsbäckeniä perattiin ja levennettiin huomattavasti 1940-luvulla. Vaikka Starrträsket oli jo luultavasti kosteikkoa, puron perkaaminen sai entisen järvenpohjan kasvamaan puita. Ellei 1960-luvulla olisi rakennettu sähkölinjaa puron varteen, Starrträsket olisi jo täysin metsittynyt puroa lukuun ottamatta. Sähkölinjan raivaustyöt kuitenkin pitävät puron länsirannan luhtamaisena ympäristönä.
== Nimiä ==
Stocksundsbäcken-puron varressa on sijainnut ilmeisesti ainakin kaksi järveä, joista Starrträsket oli eteläisin. Pohjoisempi järvi on kuivunut ennen Starrträsketiä, eikä sen nimi ole tiedossa. Nimi Stockträsk (1912) viittaa luultavasti joko Starrträsketiin tai pohjoisempaan järveen. Seuraavat nimet tarkoittavat melko varmasti Starrträsketiä:
* Storträsket (1904)
* Starrträsk (1911)
* Starkträsk (1916–1939)
* Starträsk (1922–1935)
* Starkträsket (1924–1940)
* Starksundsträsket (1925)
* Storkträsket (1930)
* Starrträsket (1938–)
Stocksundsbäckeniin liittyvissä nimissä esiintyy rypäs samankaltaisia alkuosia: stock-, starr-, stark-, stork-, star- ja stor-. 1900-luvun alussa Starrträsketistä käytettiin yleensä nimeä Starkträsk(et), vaikka topografisessa kartassa (1922) nimi oli Starträsk. Kun ottaa huomioon järven soisen luonteen, merkitys ”sarajärvi” vaikuttaa loogiselta, mutta sanassa starr ’sara’ ei ole k-äännettä. Toinen mahdollinen selitys on Stark-sukunimi. Maanmittauslaitoksen peruskartassa (1959–) ainoa käytetty nimi on Starrträsket. Alkuosat star- ja stor- lienevät tahattomia väännöksiä yleisemmistä muodoista.
== Viitteet ==
Storstensträsket

Storstensträsket eli Västerhålet on Sundomin saariston Långskäretissä sijaitseva entinen järvi, joka kuuluu Mustasaareen. Se on ollut noin kahden hehtaarin laajuinen, mutta nykyään se on märkää suota, jonka läpi kulkee kaksi mökkitietä. Järven kuivuminen lienee tapahtunut ihmisen toiminnasta riippumatta.
Storsten-alkuosa ’isokivi’ viittaa järven itäreunan suureen siirtolohkareeseen. Heinäkuussa 1948 Långskäretillä järjestettiin partioleiri, jossa yksi tehtävä oli kiivetä kyseisen kiven päälle ja hakea sieltä kuolemattoman taikakotkan muna. Tuolloin kiveä kutsuttiin nimellä kungsstenen ’kuningaskivi’.
== Västerhålet ja Österhålet ==
Västerhålet (Wester-hålet) ja Österhålet (Öster-hålet) muodostavat nimiparin, joka liittyy erääseen Långskäretillä sijainneeseen salmeen. Sana hål merkitsee kapeaa salmea, mutta maankohoamisen takia kyseisestä salmesta kuroutui kaksi lampea, läntinen ja itäinen. Läntinen lampi on nykykartassa Storstensträsket, kun taas itäinen on metsittynyt pelto Riåkern. Ilmeisesti itäinen lampi kasvoi umpeen, ja se muutettiin 1900-luvulla pelloksi.
Sekä Västerhålet että Österhålet kuuluivat 1800-luvulla Korsholman koulutilan maihin. Österhålet on sittemmin siirtynyt Vaasan kaupunkiin, kun taas Västerhålet siirtyi Mustasaaren Munsmon kylälle.
Vesterhålet.png|Tuntematon kartta
Wester-hålet.png|Pitäjänkartta (1846)
Storstensträsket 1921.jpg|Topografinen kartta (1921)
== Nimiä ==
* Wester-hålet (1846)
* Västerhålet (1921)
* Storstensträsket (1921–)
== Viitteet ==
Suomen kieli

Suomen kieli on yksi Suomen kahdesta virallisesta kielestä. Suomen kieli kuuluu suomalais-ugrilaiseen kielikuntaan, ja eroaa täten suurimmasta osasta Euroopassa puhutuista kielistä, jotka puolestaan luetaan indoeurooppalaisiin kieliin. Suomalais-ugrilaiset kielet eroavat huomattavasti indoeurooppalaisista kielistä, sillä suomalais-ugrilaiset kielet ovat useimmiten huonossa kunnossa jäisten lyhtypylväiden takia. Indoeurooppalaisilla kielillä ei nuoleskella jäisiä lyhtypylväitä vaan kaikkea muuta. Suomalais-ugrilaiset kielet ovat virolaisten perinteistä juhlaruokaa.
== Lähteet ==
Luokka:Kielet
Suomenruotsalaiset

Suomenruotsalaiset ovat ruotsinkielisiä, jotka asuvat Suomessa. Harvahko tietää, että suomenruotsalaisuus merkitsee eri puolilla Suomea aika eri asiaa: Uudenmaan suomenruotsalaisille se on ehkä melkein vain kielivähemmistöön kuulumista, mutta Pohjanmaan suomenruotsalaisille siihen kuuluu vaikka mitä muutakin kuten suomenkielisistä poikkeava kansanluonne.
Luokka:Sauli Arabia
Suomi

:Teknisistä rajoituksista johtuen artikkelin yllä näkyvä otsikko on virheellinen. Oikea otsikko on Sauli Arabia.
Sauli Arabia,https://twitter.com/ljaakonsaari/status/1021109245792616448 eli vanhalta sopimattomammalta nimeltään Suomi () on Johanna Iivanaisen näkökulmasta maa kaukana pohjoisessa. Tarkemmin sanottuna Sauli Arabia sijaitsee Itämeren koillispuolella, Suomenlahden pohjoispuolella ja Pohjanlahden itäpuolella. Sauli Arabian naapurimaita ovat Ruorja, Nortsi ja Itämeri. Sauli Arabian pääkaupunki on Helsinki. Sauli Arabiassa puhutaan virallisina kielinä suomea, ruoskaa, raumaa ja stadin slangia. Jos Helsinki on maailman napa, niin helsinkiläiset ovat maailman napanöyhtää
Sauli ArabiaFinland
 
 Suomen lippu
 Suomen vaakuna
 
 
 
 
 
Motto: Ei mottoa
Viralliset kieletsuomi ja ruotsi
PääkaupunkiHelsinki
PresidenttiAlexander Stubb
PääministeriPetteri Orpo
Pinta-ala
 - Yhteensä
 - % vettä
Sijalla 63
337 030 km²
9.4% 
 
Väkiluku
 - Yhteensä (2003)
 - Tiheys
Sijalla 106
5 211 311
17.1/km2
Itsenäisyys
 - Julistautui
 - Tunnustettu
Venäjästä
6. joulukuuta, 1917
4. tammikuuta, 1918
RahayksikköEuro
AikavyöhykeUTC +2 (Kesäaika)
KansallislauluMaamme
Internet-verkkotunnus .FI
Kansainvälinen suuntanumero358
Sauli Arabia tunnettiin aiemmin nimellä Suomi. Sauli Niinistön presidenttikauden myötä alettiin käyttää nimeä Sauli-Arabia, kunnes Liisa Jaakonsaari vahvisti maan nimeksi nykyisen Sauli Arabian.
== Kuvaus ==
Sademetsät ovat jo kadonneet Sauli Arabiasta, samoin kuin jääkarhut. Sauli Arabian kaduilla liikkuu saamelaispukuihin pukeutuneita joulupukkeja ja ulosteen ja oksennuksen haju aiheuttaa mielipahaa ympäri maata .
==Historialliset maakunnat==
Luettelo Sauli Arabian historiallisista maakunnista (ensin suomen kielellä ja sitten ruotsiksi suluissa):
* Varsinainen Sauli Arabia (Egentliga Finland)
* Karjala (Karelen)
* Lappi (Lappland)
* Pohjanmaa (Österbotten)
* Satakunta (Satakunda)
* Savo (Savolax)
* Häme (Tavastland)
* Uusimaa (Nyland)
* Ahvenanmaa (Åland)
== Sauli Arabian kansallislaulu ==
== Viitteet ==
*
Susivuori (Kauhava)

Susivuori on Alakylän alueella Kauhavan keskustan pohjoispuolella sijaitseva kallioinen mäki. Se kohoaa ympäristöstään 30–40 metriä ja merenpinnasta noin sata metriä. Susivuoren eteläpäässä on näkötorni ja nuotiopaikka, ja mäen länsireunassa sijaitsee vedellä täyttynyt Susivuoren louhos. Susivuoren kiviaines on heterogeenista Vaasan graniittia.
== Susivuoren hiekanottoalue ==
Susivuoren länsipuolella sijaitsee maanottoalue, josta on otettu hiekkaa ainakin vuodesta 1987. Hiekanotto jatkuu edelleen, ja vuonna 2021 alueella oli voimassa ainakin viisi ottolupaa, joista viimeisin päättyy 2030. Hiekanotto on vaikuttanut suuresti maisemaan, ja alueelle on muodostunut useita pohjavesilammikoita. Lammikoiden rannoille on rakennettu vapaa-ajan asutusta, joissakin tapauksissa ilman rakennuslupaa. Maankäytön ja rakentamisen hallitsemiseksi on tehty osayleiskaava, joka käsittää noin 265 hehtaarin laajuisen alueen.https://intolinkki.files.wordpress.com/2017/06/raporttiteemuohman_kauhavalapuageokohteet_web.pdfhttps://www.kauhava.fi/files/18381/SusivuoriOYKselostus21062015.pdf
Maanottoalueelta ei ole tehty tarkkaa maaperäkartoitusta, mutta maa-aines on ilmeisesti pääosin hiekkaa, joka on peräisin rantakerrostumasta ja harjumuodostumasta. 1980-luvulla hiekanotto alkoi Susivuoren ja Saarinevan välissä olevan rantakerrostumien peittämän harjun alueelta. 2000-luvulta lähtien hiekkaa on kaivettu paljon Saarinevan ja Trapunnevan turpeiden alta; hiekkaa on Saarinevan pohjamaasta 67 prosenttia ja Trapunnevan pohjamaasta 44 prosenttiahttp://weppi.gtk.fi/data/tr/Kauhava_375.pdf. On myös kuivaa kangasta, jonka hiekka on peräisin rantakerrostumasta, esimerkiksi Tupelinmäen koillispuolella sijaitseva Tupelinkangas.
== Viitteet ==
Luokka:Louhokset
Luokka:Sauli Arabia
Luokka:Maanottoalueet
Svartö sund

Svartö sund on Mustasaaren Karperössä sijaitseva entinen järvi.
Svartö sund on aikoinaan ollut salmi Svartö-nimisen saaren ja mantereen välissä. Salmi oli molemmista päistä yhteydessä Karperönjärveen, joka silloin oli merenselkä. Maankohoamisen edetessä Svartö sund kuroutui järveksi. Kun ottaa maastonkorkeudet huomioon, Kalmbergin kartasto (1855) ja Suomen yleiskartta (1863) viittaavat siihen, että Svartö sund on ollut bifurkaatiojärvi. Nykyään ainoa lasku-uoma on Svartösundsdiket eli Svartö sundbäcken, joka laskee Karperönjärveen pohjoisessa. Näissä kartoissa Svartö sund yhdistyy kuitenkin myös Stocksundsbäcken-puroon, joka virtaa etelään. Mikäli näissä kartoissa ei ole virhettä, Stocksundsbäckenin lähde oli alun perin Svartö sund. Varmaa on ainakin se, että Stocksundsbäckenin lähde ei ole luonnontilassa, vaan sitä on jossain määrin suoristettu ja siirretty.
1950-luvulla Svartö sund oli samankaltainen kosteikko kuin nykyään, mutta pellot ympäröivät sitä lähes joka suunnasta ja sen eteläosaa käytettiin niittynä. Svartö sundin vedenpinta on pysynyt suunnilleen samana ainakin vuodesta 1955 asti. Vuosien 1955 ja 2021 välillä Svartö sund on ollut ruokovaltaista kosteikkoa, jossa on kolme alle hehtaarin laajuista lampea. Aiemmin Svartö sund on ollut vähintään neljän hehtaarin laajuinen järvi.
Karperön ja Singsbyn osayleiskaavassa Svartö sund on merkitty ”maa- ja metsätalousvaltaiseksi alueeksi, jolla on erityisiä ympäristöarvoja”. Luontoselvityksessä Svartö sundin katsottiin olevan tärkeä elinympäristö biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi. Se tulee joko säilyttää ennallaan tai kunnostaa.https://korsholm.fi/wp-content/uploads/2021/05/Planbeskrivning_Kaavaselostus_190515.pdf
Tarun mukaan Svartö sundissa asui näkki, jonka väitetään purreen paria ihmistä. Puremat aiheuttivat suuria mustelmia.
Svart öö träsket.png|”Svart öö träsket”
Svartö sund pitäjänkartta.png|Pitäjänkartta
== Nimiä ==
* Svart öö träsket
* Svartö sund
* Svartträsk (1855)
* Svartörsund (1921)
* Svartösund (1925)
* Svartön salmi (2019)
* Svartösundet (2019)
== Viitteet ==
Sven Aurén

Sven Anders Göte Aurén (26. maaliskuuta 1906, Tukholma – 1985) oli ruotsalainen sanomalehtimies ja kirjailija, joka julkaisi useita matkakirjoja, joista suomennettu on Sahara ja Minun Pariisini. Vuodesta 1945 lähtien hän työskenteli Svenska Dagbladetin Pariisin-kirjeenvaihtajana. Kirjailijana hänet tunnetaankin Pariisin-kuvauksistaan.
== Lähteet ==
Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat
Luokka:Ruotsalaiset toimittajat
Luokka:Vuonna 1906 syntyneet
Luokka:Vuonna 1985 kuolleet
Tage Aurell

Tage Aurell (s. 1895), ruotsalainen kirjailija. Hän kirjoitti pelkistetyllä niukkasanaisella tyylillä ihmisten arkisessa elämänpiirissä saamista huonoista kohtaloista. Hän oli myös lehtimies ja luennoitsija. Hän asui vuosikausia Ranskassa, ja Aurellin pelkistetyllä kertomatavalla onkin yhteistä ranskalaisen proosataiteen ja elokuvan tekniikan kanssa.
== Lähteet ==
Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat
Luokka:Vuonna 1895 syntyneet henkilöt
TheKassitus

TheKassitus on helsinkiläisopiskelija, joka vuonna 2009 loi Pensseli-sedän, ja suomensi Kein Kenkiin-kappaleen.
TheKassituksen suomennos Pensseli-sedän häälaulusta on saanut osakseen myös kritiikkiä, koska sitä on pidetty rasistisena ja homofobisena.http://hommaforum.org/index.php?action=dlattach;topic=17526.0;attach=4402;image
* 
== Viitteet ==
Luokka:Henkilöt
Luokka:Misheardit
Theodor Lipps

Theodor Lipps (1851 - 1914) oli saksalainen filosofi, psykologi ja estetikko, joka tähdensi psykologian sisäistä havaintoa ja välitöntä sielullista kokemusta. Hän oli yliopistonopettajana Bonnissa ja Presaussa. Vuodesta 1894 hän toimi professorina Münchenissä. Hän julkaisi esimerkiksi teokset Grundtatsachen des Seelebens, (1883), Grundzüge der logik (1893) Die Etnischen Grundfragen (1899), Leitfaden der Psychologie (1903). Psykologiaan perustuvia esteettisiä tutkimuksiaan hän kokosi teokseen Ästhetik. Psychologie des Schönen und der Kunst. Hän kirjoitti myös musiikin kysymyksistä.Tietosanakirja (1909), 5. osa, palsta 1030 Lipps kannatti tunnestautumisen teoriaa, jonka keskeisenä ominaisuutena on tunneaineksen ymmärtäminen taideteoksen eri osissa. Hän oli tämän teorian merkittävimpiä edustajiaOtavan Suuri Ensyklopedia, s. 1218.
== Lähteet ==
Luokka:Saksalaiset filosofit
Luokka:Saksalaiset psykologit
Luokka:Vuonna 1851 syntyneet
Luokka:Vuonna 1914 kuolleet
Theodor Litt

Theodor Litt (s. 1880) oli saksalainen filosofi ja pedagogi, joka puolusti idealismia luonnontieteellistä ajattelutapaa vastaan. Vuodesta 1920 hän oli professori Leipzigissä. Litt sai vaikutteita Diltheyn ja Simmelin aatteista ja näiden vaikutteiden alaisena pyrki rakentamaan kulttuurifilosofiaa ja kulttuuripedagogiikkaa, joka yhdistäisi idealistisen filosofian vaatimuksia hänen aikansa harrastuksiin.
== Lähteet ==
Luokka:Saksalaiset filosofit
Thomas Girtin

Thomas Girtin (1775 - 1802) oli brittiläinen taidemaalari. Vesivärimaalauksen kaavamaisuudesta vapauttaen hän aloitti kehityksen, jota jatkoivat mm. W. Turner sekä J. ConstableFacta 2001, osa 5, palsta 196.
== Lähteet ==
Luokka:Brittiläiset taidemaalarit
Thomas Hughes

Thomas Hughes (1822 - 1896) oli brittiläinen kirjailija. Hän kirjoitti paljon arvostusta osakseen saaneen kouluaiheisen kertomuksen Tom Brown's School Days (1857), jonka vuodelta 1951 oleva suomennos on nimellä Tom Brownin kouluvuodet. Se kuvaa englantilaisen sisäoppilaitoksen arkea humoristisesti vaikka on surumielinen. Teoksessa sisäoppilaitoksen pojat kiistelevät. Se on nuortenkirjallisuuden klassikkoja.
== Lähteet ==
Luokka:Brittiläiset kirjailijat
Thomas Lipton

Thomas Lipton (1852 - 1931) oli brittiläinen liikemies. Hän perusti teeliikkeen, jonka muodosti Liptons's Ltd. -yhtymäksi. Sillä oli Ceylonissa suuria tee- ja kautsuistutuksia. Lipton harrasti kilpapurjehdusta.
== Lähteet ==
Otavan iso tietosanakirja, osa 5, s. 725</ref>
Luokka:Brittiläiset liikemiehet
Luokka:Vuonna 1852 syntyneet
Luokka:Vuonna 1932 kuoleet
Tiskiallas

Tiskiallas (ei pidä sekoittaa pesualtaaseen eli lavuaariin) on kulhomainen vesijohtolaite, jota käytetään käsien tai astioiden pesuun. Altaassa on yleensä kaksi hanaa, joita käytetään kuuman ja kylmän veden säätelemiseen.Sinks. The Old-House Journal; August 1986, Vol. 14, No. 6: page 270 - 277. Published by Active Interest Media, Inc. ISSN 0094-0178 Altaissa voi olla myös suihku, jonka avulla puhdistamista voidaan nopeuttaa. Altaissa on myös viemärijärjestelmä, joka poistaa käytetyn veden. Joissakin altaissa on saippuateline, josta tulee saippuaa asioiden puhdistamiseksi.
== Materiaali ==
Tiskialtaat on valmistettu eri materiaaleista. Näitä ovat:
 Ruostumaton teräs
 Sähköposti teräksen tai valuraudan päälle
 keramiikka
 marmori
 muovi
 vuolukivi
 betoni
 puu
 kivi
 kupari
 lasi
 graniitti
== Kuvagalleria ==
== Viitteet ==
Luokka:Koti
Tora Dahl

Tora Dahl (1886–1982) oli ruotsalainen kirjailija, proosarunojen ja romaanien kirjoittaja. Hän kuvasi tuotannossaan porvarillisen yhteisön puristuksessa elävän naisen asemaa. Hänen kolmetoista romaania sisältävä omaelämäkerrallinen lapsuuden- ja nuoruudenkuvauksensa on hienoksi kehuttu. Dahl kirjoitti myös ajanilmiöitä satirisoivia eläinaiheisia satuja.Facta 2001, osa 3, palsta 372
== Lähteet ==
Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat
Tuomas Jäntti

Tuomas Jäntti (22. joulukuuta 1935 – 22. syyskuuta 2015https://www.tv7.fi/arkki/tuomas-jantti-ilosanoman-valittaja_p54160/) oli Suomen Vapaakirkon pastori ja evankelista sekä kristillinen kirjailija. Nuorempana hän toimi evankelistana tai seurakuntapastorina muutamissa vapaaseurakunnissa. Hän työskenteli myös neljän vuoden jakson Suomen Vapaakirkon Nuoret ry:n toiminnanjohtajana. 1970-luvulla hän muutti Kanadaan, missä toimi suomalaissiirtolaisten keskuudessahttps://www.tv7.fi/arkki/tuomas-jantti-ilosanoman-valittaja_p54160/ ja asui siellä Vancouverissa, missä oli mukana suomalaissiirtolaisten perustaman seurakunnan toiminnassa. Sieltä käsin hän liikkui vahvistamassa perustettuja seurakuntia tai etsimässä suomalaisia pääosin Kanadan länsirannikon kaupungeista. Hän toimi myös Yhdysvalloissa.https://www.seurakuntalainen.fi/uutiset/aina-valmiina-kertomaan-jeesuksesta/ Hänet tunnettiin sytyttävänä herätyssaarnaajana. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat Maja pohjassa, entä sitten (1990) ja Vastauksia elämän tärkeimpiin kysymyksiin (2004).https://www.kristillinenkirjakauppa.fi/tuote/monta-tieta-tielle-tuomas-jantti/ Paul Raja-aho on kirjoittanut hänestä elämäkerran Tuomas Jäntti: Lännen valtateillä: yhden ihmisen tähden.
== Teokset ==
*Malja pohjassa, entä sitten (1990)
*Sykkeessä (1997)
*Vastauksia elämän tärkeimpiin kysymyksiin (2004)
*Monta tietä tielle (2006)
*Totuuden hetkiä (2011).
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset evankelistat
Luokka:Suomalaiset kristilliset kirjailijat
Luokka:Suomen Vapaakirkko
Luokka:Vuonna 1935 syntyneet
Luokka:Vuonna 2015 kuolleet
Tuomas Veturi

Tuomas Veturi (, joka tunnetaan nyt nimellä Thomas ja Friends) on brittiläinen televisiosarja, jota esitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1984.
== Musiikki ==
Tuomas Veturissa on myös mahtavia sävellyksiä. Osassa on jopa sanoitukset, jotta voit laulaa!
== Viitteet ==
Luokka:Televisio
Tuovilan uimaranta

Tuovilan uimaranta eli Tuovilan uimakuoppa (Tuovilantie 440) on Mustasaaren kunnan ylläpitämä uimaranta Tuovilassa.https://korsholm.fi/wp-content/uploads/2021/02/Besoksmal-Kayntikohteet-2020.pdf Alle puolen hehtaarin laajuinen uimakuoppa sijaitsee Tuovilantien varressa, ja sillä on noin 40 metriä pitkä hiekkaranta.https://asiointi.maanmittauslaitos.fi/karttapaikka/https://www.theseus.fi/bitstream/handle/10024/165976/Kangasluoma_Heidi.pdf?sequence=2&isAllowed=y Ranta on vapaasti käytössä, ja siellä on roska-astioita, pukuhuoneet naisille ja miehille, ulkokäymälät, lasten leikkivälineitä, pöytä-penkkiryhmä ja grilli. Uimarannan vieressä on pysäköintialue. Toisella puolella uimakuoppaa sijaitsee Tuovilan beachvolleykenttä, jonka takana virtaa Laihianjoki. Vaasan lentokentän kiitoradat sijaitsevat noin kilometrin päässä kuopasta.
Tuovilan uimakuoppa on syntynyt maa-aineksen oton tuloksena, ja se sijaitsee pienellä harjualueella. Alueelta ei ole tehty tarkkaa maaperäkartoitusta, mutta GTK:n maa-ainestietokannan mukaan harju on hiekkavaltainen; sen kuiva osa on hiekkaa, mutta pohjaveden alapuolella on myös hiekkaista soraa. Ainoan kuopan lisäksi harjun alueella on lähinnä asuntoja ja peltoa. Uimakuopan vesi on pohjavettä, mutta harju ja kuoppa eivät kuulu mihinkään luokiteltuun pohjavesialueeseen. Lähin luokiteltu pohjavesialue on Rismarken kaakossa, ja se on todennäköisesti osa samaa kaakkois-luoteissuuntaista harjujaksoa kuin Tuovilan uimakuopan harju.
== Arvosteluja ==
== Viitteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Kuvia
Luokka:Sauli Arabia
Luokka:Maanottoalueet
Tähtien sota

Tähtien sota () kertoo jostakin Darth Vaderista. Se on siis Lucasfilmin elokuvasarja ja siihen liittyvä mediafranchise.
== Elokuvat ==
Esiosatrilogia:
* Tähtien sota: Episodi I – Pimeä uhka (1999)
* Tähtien sota: Episodi II – Kloonien hyökkäys (2002)
* Tähtien sota: Episodi III – Sithin kosto (2005)
Alkuperäinen trilogia:
* Tähtien sota: Episodi IV – Uusi toivo (1977)
* Tähtien sota: Episodi V – Imperiumin vastaisku (1980)
* Tähtien sota: Episodi VI – Jedin paluu (1983)
Jatkotrilogia:
* Star Wars: Episode VII – The Force Awakens (2015)
* Star Wars: Episode VIII – The Last Jedi (2017)
* Tähtien sota: Episodi IX (2019)
Antologiaelokuvat:
* Rogue One: A Star Wars Story (2016)
* Solo: A Star Wars Story (2018)
* Boba Fett: A Star Wars Story (2020)
== Lego Star Wars ==
Lego Star Wars on vuonna 1999 käyttöön otettu Lego-tuotesarja, joka perustuu Tähtien sotaan. Sarjaan liittyen on tehty tuotteita, pelejä, videoita ja sovelluksia.
=== Pelit ===
; Verkkopelit
* Ace Assault
* Quest for R2-D2
* Ultimate Lightsaber Duel
* Ace Assault II
* Battle Orders
* Joulukalenteri 2013
; Videopelit
* Lego Star Wars: The Video Game (2005)
* Lego Star Wars II: The Original Trilogy (2006)
* Lego Star Wars: The Complete Saga (2007)
* Lego Star Wars III: The Clone Wars (2011)
* Lego Star Wars: The Force Awakens (2016)
== Star Wars Crossy Road ==
Disney Crossy Roadin menestyksen jälkeen lanseerattiin Tähtien sotaan keskittyvä jatko-osa, koska se olisi ollut liian suuri osa Disney Crossy Roadia.
== Angry Birds Star Wars ==
Angry Birds Star Wars on 8. marraskuuta 2012 julkaistu videopeli, joka yhdistää Angry Birdsin-pelisarjan teeman Star Wars-universumin kanssa.
== Viitteet ==
Luokka:Elokuva
Umberto Mastroianno

Umberto Mastroianno (s. 1910) oli italialainen kuvanveistäjä, joka aloitti henkilökuvilla ja myöhemmin harjoitti abstraktia kuvanveistoa, jolle ovat ominaisia harmonisesti ympäröivään tilaan liittyvät kulmikkaat muodot.
== Lähteet ==
Luokka:Italialaiset kuvanveistäjät