nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Suomen ajoneuvolaki

Suomen ajoneuvolaki (, ) määrää Suomessa ajoneuvojen teknisistä ominaisuuksista. Ajoneuvolaki koskee tieliikenteessä ja muualla käytettävien ajoneuvojen:
* luokitusta
* rakennetta
* hallintalaitteita
* varusteita
* osia
* ympäristöominaisuuksia
* hyväksymistä liikenteeseen
* rekisteröintiä
* tyyppihyväksyntää
* katsastusta
== Lähteet ==
* 
Luokka:Ajoneuvot
ajoneuvolaki
Suomen arvopaperimarkkinalaki

Arvopaperimarkkinalaki säätelee arvopapereista laadittavaa esitettä, arvopaperin liikkeeseenlaskijan tiedonantovelvollisuutta, julkista ostotarjousta ja tarjousvelvollisuutta, markkinoiden väärinkäyttöä sekä seuraamuksia ja muutoksenhakua. Lakia on muutettu useaan otteeseen. 
Arvopaperilaissa on erikseen määritelty, että mitkä kaikki ovat lain tarkoittamia arvopapereita. Arvopaperimarkkinalain mukaan arvopaperit ovat vaihdantakelpoisia ja ne on saatettu tai saatetaan yleiseen liikkeeseen useiden samansisältöisistä oikeuksista annettujen arvopapereiden kanssa. Jos arvopaperi ei täytä näitä vaatimuksia, arvopaperimarkkinalaki ei koske sitä.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Arvopaperimarkkinalaki valtion säädöstietopankissa Finlexissä
Luokka:Sijoittaminen
Arvopaperimarkkinalaki
Suomen huumausainelaki

Suomen huumausainelakia (, ) sovelletaan huumeiden ja niiden valmistuksessa käytettävien aineiden valvontaan. 
Huumausainelaissa myös huumeen puhdistus on huumeen valmistusta. Huumelaissa mainitaan huumeiden yleiskieltäminen. Huumausaineen valmistusta on kaikki muu, millä huumetta saadaan aikaan, paitsi oopiumin, kokanlehtien, kannabiksen tai kannabishartsin erottelu niiden tuottokasveista.
Viranomaiset tai tieteelliset tutkimuslaitokset saavat käsitellä huumeita tutkimuksissa tai huumeiden käytön ehkäisytyössä Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimean luvalla.Huumausainelupien hakeminen – usein kysyttyjä kysymyksiä Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus FimeaHuumausainelupahakemuksen yhteydessä toimitettavat lisäselvitykset Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus FimeaHuumausainelaki 2 luku Luvanvarainen toiminta FINLEX ® – Ajantasainen lainsäädäntö.
== Katso myös ==
* Huumausainerikos Suomessa
* Huumeiden historia Suomessa
* Luettelo YK:n yleissopimusten mukaisista huumausaineista
==Lähteet ==
* Muutokset huumausainelakiin
* Muutokset valtioneuvoston asetukseen huumausaineina pidettävistä aineista, valmisteista ja kasveista
* Fimean luokittelupäätökset
=== Viitteet ===
==Aiheesta muualla==
* Huumelainsäädännön kehitys Neuvoa-antavat – THL
huumausainelaki
Luokka:Päihdepolitiikka
Suomen jätelaki

Suomen jätelaki tarkoittaa Suomessa jätteistä ja jätehuollosta eri aikoina säädettyjä lakeja.
Vuoden 2011 jätelain tarkoituksena on ehkäistä jätteistä ja jätehuollosta aiheutuvaa vaaraa ja haittaa terveydelle ja ympäristölle sekä vähentää jätteen määrää ja haitallisuutta, edistää luonnonvarojen kestävää käyttöä, varmistaa toimiva jätehuolto ja ehkäistä roskaantumista.
== Vuoden 2011 jätelaki ==
Vuoden 2011 jätelaki (646/2011) tuli voimaan 1. toukokuuta 2012. Samalla kumottiin vuoden 1993 jätelaki sekä vuonna 1993 annettu jäteasetus (1390/1993) kuitenkin niin, että vanhan lain 35 § ja vanhan jäteasetuksen jätehuoltotöitä koskeva 4 luku jäivät edelleen voimaan.
== Vuoden 1993 jätelaki ==
Vuoden 1993 jätelaki (1072/1993) tuli voimaan 1. tammikuuta 1994, ja se korvasi aiemman jätehuoltolain vuodelta 1978. Suomen jätelainsäädäntö yhdenmukaistettiin Euroopan unionin lainsäädännön kanssa, ja lain tavoitteena on tukea kestävää kehitystä edistämällä luonnonvarojen järkevää käyttöä sekä ehkäisemällä ja torjumalla jätteistä aiheutuvaa vaaraa ja haittaa terveydelle. Jätelaki koskee tuotannossa ja kulutuksessa syntyviä jätteitä sisältäen ongelmajätteet mutta pois lukien räjähtävät tai radioaktiiviset jätteet.
Jätealan lainsäädännön kokonaisuudistuksessa jätelakityöryhmän esitykseen jätettiin 7 eriävää mielipidettä vuonna 2010.EkoAsiaa 2/2010 s.12
== Vuoden 1978 jätehuoltolaki ==
Vuoden 1978 jätehuoltolaki (673/1978) säädettiin 31. elokuuta 1978. Tämän lain nojalla annettiin jätehuoltoasetus (307/1979) vuonna 1979.
== Katso myös ==
* Jätehuolto
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* 
* 
Jätelaki
Luokka:Jätehuolto Suomessa
Suomen keskiaika

Suomen keskiaika alkaa määritelmästä riippuen 1100- ja 1200-lukujen kuluessa sitä mukaa, kun Suomi siirtyy hitaasti esihistoriasta historialliseen aikaan. Usein keskiajan alku Länsi-Suomessa liitetään tarunomaiseen ensimmäiseen Suomeen tehtyyn ristiretkeen, jonka on arvioitu tapahtuneen 1150-luvulla. Tapahtumasta kertovat lähteet ovat kuitenkin peräisin vasta 1200-luvun lopulta. Vanhin tunnettu Suomea koskeva asiakirjalähde on Gravis admodum -nimellä kutsuttu paavi Aleksanteri III:n kirje Uppsalan arkkipiispalle vuodelta 1171 tai 1172. Karjalassa keskiajan alku sijoitetaan noin vuoteen 1300, kolmannen ristiretken yhteyteen. Suomen keskiajan katsotaan päättyvän 1500-luvun kuluessa. Käytettyjä takarajoja ovat esimerkiksi vuosi 1523 tai 1570-luku. Suomen Lapissa kirjallisten lähteiden valaisemaa keskiaikaa ei varsinaisesti ole, vaan siellä historiallinen aika alkaa kunnolla vasta 1500-luvulla.
Manner-Euroopassa keskiajan määritellään alkavan jo noin vuodesta 400, mutta Suomessa aika vuodesta 400 aina 1100- tai 1200-luvulle lasketaan vielä esihistoriaksi, tarkemmin sanottuna keski- ja myöhäisrautakaudeksi. 
==Suomen keskiajasta säilyneet lähteet ja monumentit ==
Suomen keskiaikaa pidetään historiallisen ajan periodina, mutta kirjallisia lähteitä on säilynyt vain vähän. Esimerkiksi Turun tuomiokapitulin, luostareiden ja keskiaikaisten kaupunkien arkistot ovat valtaosaltaan tuhoutuneet vuosisatojen mittaan.http://extranet.narc.fi/DF/DFprojekti.HTM Säilyneitä lähteitä on vain noin 300, kun vertailun vuoksi Ruotsissa keskiaikaisia lähteitä on tallella noin 20 000.Hämeenkosken Pyhän Laurin keskiaikaisen kirkon rauniot keskiajan arkeologian tutkimuskohteena – TUTKIMUSSUUNNITELMA Tästä syystä Suomen keskiajan tutkimus on esihistorian tavoin suureksi osaksi arkeologian tutkimusalaa. Säilynyt kirjallinen lähdeaineisto on julkaistu Finlands medeltidsurkunder -sarjana. Kirjallisten ja arkeologisten lähteiden ohella myös paikannimistö on ollut tärkeää lähdeaineistoa Suomen keskiajan tutkijoille.
Keskiajan näkyviä muistoja ovat Turun tuomiokirkko ja Suomen 72 muuta säilynyttä keskiaikaista kirkkoa, Turun linna, Hämeen linna, Olavinlinna, Kastelholman linna, Raaseporin linna ja Kuusiston linnanraunio sekä lukuisat pikkulinnojen jäännökset. Suomen kaupungeista Turulla, Porvoolla, Raumalla, Ulvilalla ja Naantalilla on keskiaikaiset juuret. Myös Viipurin keskiaikainen historia katsotaan osaksi Suomen keskiaikaa.
== Katso myös ==
* Suomen keskiaikainen historia artikkelissa Ruotsin vallan aika Suomessa
* Suomen keskiaikaiset kaupungit
== Kirjallisuutta ==
* 
* 
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Lind, John. H.: The politico-religious landscape of medieval Karelia, Fennia, Vol 182, No 1 (2004)
Suomen luovin kunta

Suomen luovin kunta oli Suomen Kuntaliiton, Suomen Keksijäin Keskusliiton ja Suomen Yrittäjien vuosittain vuosina 1998-2009 myöntämä nimitys. Luovimman kunnan valinnassa kiinnitettiin erityisesti huomiota kunnanhallinnon toimintatapoihin, keksintö- ja innovaatiotoiminnan tuloksiin sekä kunnan yrittäjäilmastoon. 
==Suomen luovimmat kunnat==
*2009 Kaarina
*2007 Lempäälä
*2006 Kempele
*2005 Luopioinen
*2004 Hollola
*2003 Kontiolahti
*2002 Muurame
*2001 Uusikaupunki
*2000 Sotkamo
*1999 Keitele
*1998 Sievi
==Lähteet==
*Suomen Keksijäin Keskusliitto KEKE ry: Luovin kunta
Luokka:Suomen kunnat
Luokka:Kunniamaininnat
Suomen muinaismuistoyhdistys

Suomen Muinaismuistoyhdistys on alansa tieteellistä julkaisu- ja valistustoimintaa harjoittava yhdistys. Sääntöjensä mukaan sen tarkoitus on "edistää Suomen maan ja kansan sekä Suomen suvun ja sen asuma-alueiden [...] muinaisuutta valaisevia muinaistieteellisiä, kansatieteellisiä, taidehistoriallisia ja kulttuurihistoriallisia tutkimuksia, levittää tietoja oman maan muinaisjäännöksistä ja osaltaan vaikuttaa niiden suojelemiseen sekä herättää ja pitää vireillä kansan harrastusta muinaismuistoihinsa."
Vuonna 1870 perustettiin Suomen Muinaismuisto-Yhtiö, ja alkujaan sen tavoitteena oli luoda edellytykset antikvaaristen muistomerkkien suojelulle ja muinaistutkimuksen käynnistämiselle sekä herättää kansan kiinnostus muinaismuistoja kohtaan. Yhdistyksen perustamisen aloitteentekijä oli J. R. Aspelin, ja kaikki sen 22 perustajajäsentä olivat alle 30-vuotiaita. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi kutsuttiin kirjailija Zachris Topelius, jonka katsottiin antavan yhdistykselle tarvittavaa arvovaltaa.
Perustajat murehtivat Suomen vanhojen linnojen ja kirkkojen huonoa kuntoa, ja yhdistyksellä oli merkittävä vaikutus lainsäädännön kehittämisessä ja hallinnon luomisessa. Ensimmäiseksi valtionarkeologiksi valittiin yhdistyksen sihteerinä toiminut J. R. Aspelin.
Vuosina 1871–1901 yhdistys järjesti kahdeksan Suomen eri alueille suuntautunutta taidehistoriallista retkikuntaa, joilla rekisteröitiin taiteellisesti ja taidehistoriallisesti arvokasta ja mielenkiintoista aineistoa. Retkikuntiin kuului piirtäjinä nuoria taiteilijoita ja arkkitehteja, ja niitä johti useimmiten Emil Nervander. Tuloksena oli yli 3 000 piirrosta, akvarellia ja valokuvaa kirkoista, linnanraunioista, kartanoista ja esineistä. Viimeinen retkikunta käytti enimmäkseen kameraa. Retkikuntien työn tuloksia säilytetään Kansallismuseossa.
Muinaistieteellisen toimikunnan perustamisen jälkeen Muinaismuistoyhdistyksen tehtäviksi jäivät erityisesti tieteellinen julkaisutoiminta ja valistustoiminta.
==Yhdistyksen puheenjohtajat==
* Zachris Topelius 1870–1875, 1878–1879
* Wilhelm Lagus 1875–1878
* K. E. F. Ignatius 1879–1885
* J. R. Aspelin 1885–1915
* Hjalmar Appelgren-Kivalo 1915, 1918–1919
* Theodor Schwindt 1916–1917
* Axel Olai Heikel 1917–1918
* Alfred Hackman 1919–1920
* Juhani Rinne 1920–1921
* Kustavi Grotenfelt 1921–1922
* U. T. Sirelius 1922–1923, 1924–1929
* Julius Ailio 1923–1924
* Björn Cederhvarf 1929–1930
* A. M. Tallgren 1930–1942
* Aarne Äyräpää 1942–1945
* Kustaa Vilkuna 1945–1962
* Ella Kivikoski 1962–1968
* Lars Pettersson 1968–1973
* Carl Fredrik Meinander 1973–1976
* Henrik Lilius 1977–1984
* Juhani U. E. Lehtonen 1984–1991
* Torsten Edgren 1991–1998
* Teppo Korhonen 1998–2004
* Helena Edgren 2004–2010
* Mika Lavento 2010–2016
* Pia Olsson 2016–2021
* Elina Räisänen 2021–
Lähde
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset tiedeyhdistykset
Suomen naisten lentopallomaajoukkue

Suomen naisten lentopallomaajoukkue on Suomen Lentopalloliiton alaisuudessa toimiva lentopallomaajoukkue. Sen nykyinen päävalmentaja on Tapio Kangasniemi, joka aloitti tehtävässä tammikuussa 2014.
Naisten maajoukkue on esiintynyt MM-kisoissa yhden kerran, vuonna 1978 Neuvostoliitossa. EM-kisoissa Suomi on pelannut neljästi. Kotikisoissaan vuonna 1977 ja Saksassa vuonna 1989 tuloksena oli 12. sija. Vuoden 2019 EM-kisoihin Suomi selviytyi voittamalla elokuussa 2018 kaikki neljä karsintaotteluaan. Lopputurnauksessa Suomi sijoittui Ankaran alkulohkossa viidenneksi ja kokonaistuloksissa 18:nneksi. 2021 Romanian Cluj Napocassa Suomi oli jälleen alkulohkonsa viides ja kokonaistuloksissa 18:s.
Syksyllä 2017 maajoukkue sijoittui Taiwanin kesäuniversiadeissa viidenneksi, joka on kaikkien aikojen paras palloilujoukkueen sijoitus kisojen suomalaishistoriassa. 
== Arvokilpailusijoitukset ==
MM-kilpailut
*Lentopallon naisten maailmanmestaruuskilpailut 1978 – 21. sija
EM-kilpailut
*Lentopallon naisten Euroopanmestaruuskilpailut 1977 – 12. sija
*Lentopallon naisten Euroopanmestaruuskilpailut 1989 – 12. sija
*Lentopallon naisten Euroopanmestaruuskilpailut 2019 - 18. sija
*Lentopallon naisten Euroopanmestaruuskilpailu 2021 - 18. sija
Euroopan liiga
* Hopeaa 2017
Euroopan Kultainen liiga
* Final4 2018
* 7:s 2019
== Tunnetuimpia pelaajia ==
* Riikka Lehtonen
* Saara Esko
* Mariliisa Salmi
* Laura Pihlajamäki
* Piia Korhonen
* Roosa Koskelo
* Kaisa Alanko
== A-maajoukkue==
=== Joukkue 2022 ===
Maaottelumäärä EM-karsintojen 2022 jälkeen.
 	Nimi 	Ikä	Pelipaikka 	Seura 	Maaottelut	Pituus (cm)
3 	Netta Rekola 	 	keskipelaaja	LP Kangasala 	10 	183
4 	Emmi Jalonen 	 	passari 	LP Kangasala 	10 	173
5 	Suvi Kokkonen 	 	yleispelaaja	Rote Raben Vilsbiburg 	91 	182
6 	Jessica Kosonen	 	yleispelaaja	TED Kolejiler Ankara 	36 	174
7 	Emmi Riikilä 	 	yleispelaaja	LP Kangasala 	40 	176
8 	Kaisa Alanko 	 	passari 	Paris St-Cloud 	129 	173
9 	Jenna Ylivainio	 	passari 	Hämeenlinnan Lentopallokerho	4 	183
10	Hilkka Hujanen 	 	yleispelaaja	Puijo Wolley 	12 	178
12	Piia Korhonen 	 	hakkuri 	Soverato 	101 	190
14	Roosa Laakkonen	 	keskipelaaja	Sühl 	67 	194
15	Daniela Öhman 	 	keskitorjuja	Bergamo 	98 	184
16	Netta Laaksonen	 	libero 	LP Viesti 	25 	184
17	Sanna Häkkinen 	 	libero 	Pölkky Kuusamo 	10 	175
20	Yasmine Madsen 	 	hakkuri 	Neuwied 	60 	182
=== Valmennusjohto ===
Tehtävä 	Nimi
Päävalmentaja 	Tapio Kangasniemi
Apuvalmentaja 	Joonas Huhtakangas
Apuvalmentaja 	Aapo Rantanen
Fysiikkavalmentaja	Anuliisa Lähtitie
Joukkueenjohtaja 	Mariliisa Salmi
Fysioterapeutti 	Eerik Breilin
Tilastomies 	Santeri Mäkelä
Tiedotus 	Toni Flink
== Lähteet ==
*
=== Viitteet ===
Luokka:Suomen lentopallo
Luokka:Naisten lentopallomaajoukkueet
Suomen ortodoksiset hiippakunnat

Suomen ortodoksisessa kirkossa on kolme hiippakuntaa. Ortodoksisen kirkon hiippakuntaa johtaa Suomessa joko arkkipiispa tai metropoliitta.
* Helsingin arkkihiippakunta, jota johtaa KP Helsingin ja koko Suomen arkkipiispa
* Kuopion ja Karjalan hiippakunta, jota johtaa KP Kuopion ja Karjalan metropoliitta
* Oulun hiippakunta, jota johtaa KP Oulun metropoliitta
== Katso myös ==
* Hiippakunta
== Aiheesta muualla ==
*Helsingin hiippakunta
*Kuopion ja Karjalan hiippakunta
*Oulun hiippakunta
*
Suomen rakentamismääräyskokoelma

RakMk eli Suomen rakentamismääräyskokoelma sisältää täydentäviä määräyksiä ja ohjeita maankäyttö- ja rakennuslakiin, sekä ko. asetukseen. Määräykset ovat uudisrakentamisessa kaikkia osapuolia sitovia, ohjeet esimerkkejä määräykset täyttävistä ratkaisuista. 
Korjausrakentamisessa määräykset ovat sitovia soveltuvin osin, riippuen rakennustyön laajuudesta ja rakennuksen käyttötarkoituksesta. Viime kädessä asian päättää kunnan rakennusvalvontaviranomainen.
Määräyskokoelmaa ylläpitää Ympäristöministeriö. Määräysten velvoittavuus perustuu Maankäyttö- ja rakennuslakiin, sen 13. pykälään.
==Rakentamismääräyskokoelman osiot==
===A Yleinen osa===
:A1 Rakentamisen valvonta ja tekninen tarkastus, määräykset ja ohjeet
:A2 Rakennuksen suunnittelijat ja suunnitelmat, määräykset ja ohjeet
:A4 Rakennuksen käyttö- ja huolto-ohje, määräykset ja ohjeet
:A5 Kaavamerkinnät, määräykset
===B Rakenteiden lujuus===
:B1 Rakenteiden varmuus ja kuormitukset, määräykset
:B2 Kantavat rakenteet, määräykset
:B3 Pohjarakenteet, määräykset ja ohjeet
:B4 Betonirakenteet, ohjeet
:B5 Kevytbetoniharkkorakenteet, ohjeet
:B6 Teräsohutlevyrakenteet, ohjeet
:B7 Teräsrakenteet, ohjeet
:B8 Tiilirakenteet, ohjeet
:B9 Betoniharkkorakenteet, ohjeet
:B10 Puurakenteet, ohjeet
:Eurocode-esistandardien kansalliset soveltamisasiakirjat (NAD)
===C Eristykset===
:C1 Ääneneristys ja meluntorjunta rakennuksessa, määräykset ja ohjeet
:C2 Kosteus, määräykset ja ohjeet
:C3 Rakennuksen lämmöneristys, määräykset
:C4 Lämmöneristys, ohjeet
===D LVI ja energiatalous===
:D1 Kiinteistöjen vesi- ja viemärilaitteistot, määräykset ja ohjeet
:D1 Kiinteistöjen vesi- ja viemärilaitteistot, määräykset ja ohjeet 
:D2 Rakennusten sisäilmasto ja ilmanvaihto, määräykset ja ohjeet
:D3 Rakennusten energiatalous, määräykset ja ohjeet (uusittu 1.1.2008)
:D4 LVI-piirrosmerkit, ohjeet
:D5 Rakennusten lämmityksen tehon- ja energiatarpeen laskenta, ohjeet (uusittu 1.1.2008)
:"D6 Kvv-työnjohtaja, määräykset" on korvattu osalla A1
:D7 Kattiloiden hyötysuhdevaatimukset, määräykset
===E Rakenteellinen paloturvallisuus===
:E1 Rakennusten paloturvallisuus, määräykset ja ohjeet
:E2 Tuotanto- ja varastorakennusten paloturvallisuus, ohjeet
:E3 Pienten savupiippujen rakenteet ja paloturvallisuus, määräykset ja ohjeet (uusittu 1.12.2007) 
:E4 Autosuojien paloturvallisuus, ohjeet
:E7 Ilmanvaihtolaitosten paloturvallisuus, ohjeet
:E8 Muuratut tulisijat, ohjeet
:E9 Kattilahuoneiden ja polttoainevarastojen paloturvallisuus, ohjeet
===F Yleinen rakennussuunnittelu===
:F1 Esteetön rakennus, määräykset ja ohjeet
:F2 Rakennuksen käyttöturvallisuus, määräykset ja ohjeet
===G Asuntorakentaminen===
:G1 Asuntosuunnittelu, määräykset ja ohjeet
:G2 Valtion tukema asuntorakentaminen, määräykset ja ohjeet
==Lähteet==
* Rakentamismääräyskokoelma Ympäristöministeriön sivustolla
* Maankäyttö- ja rakennuslaki 5.2.1999/132
==Antsadata-kohde==
Luokka:Rakentamisen normit ja määräykset
Luokka:Rakentaminen Suomessa
Suomen tanssi- ja sirkustaiteilijat

Suomen tanssi- ja sirkustaiteilijat on vuonna 1937 perustettu taidetanssin (tanssijat, koreografit, tanssinopettajat) ammattiliitto ja kulttuurijärjestö. Vuodesta 2005 se on toiminut myös sirkustaiteilijoiden edunvalvojana. Liitto on SAK:hon kuuluvan Teatteri- ja mediatyöntekijöiden liiton jäsenjärjestö. 
Vuonna 2009 liittoon kuului noin 800 tanssi- ja sirkusalan ammattilaista ja alan opiskelijaa.
STTL toimii alan yhteiskunnallisena ja taiteellisena vaikuttajana sekä kulttuuripoliittisena etujärjestönä, joka kehittää jäsenistön työsuhdeturvaa, työolosuhteita, työllisyyttä sekä tekijänoikeudellista asemaa. 
Liiton historiassa merkittävässä roolissa ovat olleet alan rakenteiden luominen ja jäsenistönsä ammattikuvan tunnetuksi tekeminen. 2000-luvulla toiminnassa ovat korostuneet taiteilijoiden edunvalvonta ja tekijänoikeuskysymykset. 
Tanssi- ja sirkustaiteilijoiden työsuhteissa noudatetaan mm. Teatterialan yleissitovaa työehtosopimusta, Ylen freelancer sopimusta, Elokuva- ja tv-tuotantoja koskevaa työehtosopimusta. Tanssinopettajiin noudatetaan Tanssinopettajien yleissitovaa työehtosopimusta.
Liitto on Kopioston jäsenjärjestö ja jäsenen antaman valtakirjan valtuuttamana valvoo tekijänoikeuksia.
Liitto ottaa aktiivisesti kantaa ja antaa lausuntoja tanssi- ja sirkusalaa koskevissa kysymyksissä. Liitolla on myös rooli ammatti-identiteetin vahvistajana sekä taiteilijaverkoston luojana. 
Järjestö perustettiin nimellä Suomen Tanssitaiteilijaliitto. Vuonna 1952 nimi muutettiin muotoon Tanssitaiteilijain Liitto, 1963 Suomen Tanssitaiteilijain Liitto ja vuodesta 2013 liiton nimenä on ollut Suomen Tanssi- ja Sirkustaiteilijat (STST).
==Aiheesta muualla==
* http://www.teme.fi/sttl 
Luokka:Suomalaiset kulttuurijärjestöt
 Luokka:SAK:n jäsenjärjestöt
Suomen teollisuus

Suomen teollisuus on Suomen talouden osa-alueista toiseksi suurin palvelutuotannon jälkeen. 
Teknologiateollisuus on kasvanut 1990-luvun alun laman jälkeen nopeasti ja on nykyään suurin teollisuuden ala. Siihen lasketaan elektroniikka- ja sähköteollisuus, kone- ja metallituoteteollisuus sekä metallien jalostus, joista osuuttaan on kasvattanut lähinnä elektroniikka- ja sähköteollisuus. Teollisuuden myydyn tuotannon arvo jakaantui nimikkeiden toimialan mukaan vuonna 2015 suurimmilla aloilla seuraavasti:
* metalliteollisuus 41 %
* kemianteollisuus 21 %
* metsäteollisuus 20 %
* elintarvike-, juoma- ja tupakkateollisuus 11 %
* muu tehdasteollisuus 5 %
* kaivostoiminta 1,5 %
* tekstiili- ja nahkateollisuus 0,6 %.
== Suurimpia aloja ==
Metalliteollisuus voidaan jakaa seitsemään alaan: kaivostoiminta, metallien perusteollisuus, metallituoteteollisuus, koneteollisuus, sähkö- ja elektroniikkateollisuus sekä kulkuneuvoteollisuus. Suomalaisen metalliteollisuuden tuotteista noin puolet menee vientiin.
Metalliteollisuuden osa-alueista meriteollisuus on yksi Suomen keskeisistä teollisuudenaloista. Suomalaisella laivanrakennuksella on pitkä historia. Meriteollisuus muodostuu telakoista, meriteknisen alan kokonaistoimittajista, suunnittelutoimistoista, järjestelmä-, laite- ja materiaalitoimittajista sekä offshore-teollisuudesta. Offshore-teollisuus valmistaa esimerkiksi merenalaisille öljy- ja kaasukentille etsintä- ja tuotantokalustoa. Meriteollisuuden liikevaihto on lähes kuusi miljardia euroa ja ala työllistää 20 000 suomalaista.
Kemianteollisuuden osuus Suomen teollisuustuotannosta ja teollisuuden tavaraviennistä vuonna 2014 oli lähes neljännes. Kemianteollisuus työllistää Suomessa suoraan noin 34 000 henkilöä.
Metsäteollisuus tuottaa nykyisin noin viidesosan Suomen vientituloista, hiukan pienemmän osan koko teollisuustuotannosta ja noin 15 % teollisuuden työpaikoista. Sen osuus Suomen taloudesta on pienentynyt 1960-luvun jälkeen merkittävästi.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*
Suomenmaa

Suomenmaa on Suomen Keskustan pää-äänenkannattaja. Suomenmaa ilmestyy perjantaisin. Se muuttuu elokuussa 2019 kuukausilehdeksi. Lehden päätoimittaja on Juha Määttä.
Lehti perustettiin vuonna 1908 nimellä Maakansa Viipurissa, josta toimitus siirtyi myöhemmin Helsinkiin ja Ouluun. Lehden nimi vaihdettiin Maakansasta Suomenmaaksi, kun Maalaisliitto muutti nimensä Keskustapuolueeksi vuonna 1965.Mikkilä, Timo: Sitkeää tekoa. Maakansa–Suomenmaa poliittisilla lehtimarkkinoilla 1908–2008.
Vuoden 2012 levikintarkastuksen mukaan Suomenmaan levikki oli 11 197 kappaletta (76/-/23/1 LT 2012) Suomenmaan mediakortti 2014. Kuusi kertaa vuodessa Suomenmaa ilmestyy erikoisnumero Sentterinä, jonka levikki on noin 80 000 kappaletta. Sentteri jaetaan kaikkiin keskustan jäsenperheisiin.
Vuoden 2015 loppuun asti Suomenmaa ilmestyi sanomalehtenä, viimeiset vuodet kolme kertaa viikossa. Se muuttui kerran viikossa ilmestyväksi aikakauslehdeksi vuoden 2016 alussa. Elokuusta 2019 se alkaa ilmestyä kerran kuussa. 
Vuoden 2019 vaaleissa Keskusta koki tappion, joka vei puolueelta 18 kansanedustajan paikkaa, minkä seurauksena keskustan saama puoluetuki väheni 2,6 miljoonalla eurolla. Sen jälkeen Suomenmaan puolueelta saama tuki puolittui yhteen miljoonaan. YT-neuvottelujen jälkeen lehden ilmestymiskertoja supistettiin. Työntekijöistä vähennettiin 8,6 henkilötyövuotta, minkä jälkeen lehden palvelukseen jäi vielä 13 henkilöä.
Suomenmaa ilmestyy myös verkkolehtenä. Vuonna 2017 Suomenmaa julkisti mobiilisovelluksen Android- ja Apple-laitteille. 
== Päätoimittajat ==
Maakansan ja Suomenmaan päätoimittajina ovat toimineet:
* Jaakko Kivi 1908 (1. näytenumero)Mikkilä 2008: 420.
* Otto Niinisalo 1908–1909
* Antti Juutilainen 1909–1920
* Jaakko Vainio 1915–1919, 1920–1932
* Toivo Lankinen 1920
* Eero Lappalainen 1932–1940
* Pentti Sorvali 1942–1976
* Matti Tuovinen (vt.) 1952
* Seppo Sarlund 1977–1985
* Seppo Niemelä 1986–1991
* Lauri Kontro 1991
* Samuli Pohjamo 1992–1999
* Juha Mauno 1999–2007
* Timo Laaninen 2008–2010
* Pirkko Wilen 2010, väliaikainen
* Pekka Perttula 2010-2011
* Juha Määttä 2011–
==Lähteet==
*
* Suomenmaan mediakortti 2014
* Suomenmaan internet-sivut
* Joutsen Median internet-sivut
===Viitteet===
== Aiheesta muualla ==
*Suomenmaa
*Pörssitieto: Maakansa -yhtiöt.
Luokka:Suomalaiset sanomalehdet
Luokka:Suomalaiset puoluelehdet
Luokka:Joutsen Media