nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Moikka

Sana moikka tarkoittaa:
* Interjektio: rkikieltä) tuttavallinen tervehdys, jota käyttävät kaiken ikäiset ihmiset, yleensä teinit, myös tavattaessa, mutta tavallisimmin lyhyeksi aikaa hyvästeltäessä
=== Ääntäminen ===
* IPA: [ˈmoikːɑ]
Tavutus:
* moik-ka
=== Liittyvät sanat ===
* moi
* tsaukki
== Substantiivi ==
moikka (10-A)
1. arkikieltä, moikkaaminen, tervehdys 
Me vaihdettiin moikat siinä tavatessa.
Luokka:Sanat
Luokka:Antsaslangi
Moisio (Salo)

Moisio on Salon kaupunginosa, joka rajoittuu Salonjokeen, Inkerinkatuun, Uskelankatuun, Salonkatuun ja seututiehen 110Salon kaupungin kartta jossa on merkitty kaupunginosien rajat ja numerot lisäksi erillinen lista kaupunginosien nimistä. 
==Palvelut==
Alueella sijaitsevat Moision ja Meritalon koulut, sekä Meritalon museo.
==Lähteet==
Luokka:Salon kaupunginosat
Moision koulu (Mikkeli)

Moision koulu on alakoulu (luokka-asteet 1–6), joka toimii Mikkelin Annilan kaupunginosassa valtatien 13 eli Lappeenrannantien varrella, Tuukkalan ABC-aseman vieressä. 
Vuonna 2016 Moision koulua kävi 145 oppilasta.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*
Luokka:Mikkelin peruskoulut
Luokka:Annila
Moision koulu (Salo)

Moision koulu on Salon Moisiossa sijaitseva yläaste. Koulussa toimii musiikkiluokka sekä tietotekniikkaan ja viestintään painottuva medialuokka. Lukuvuonna 2010–2011 koulussa opiskeli 451 oppilasta, ja opettajia oli yhteensä 41.
Osa koulurakennuksesta tuhoutui elokuussa 2001 tapahtuneessa palossa. Toukokuussa 2010 huoltotilassa syttynyt tulipalo aiheutti teknisen työn ja tekstiilityön luokkiin savuvaurioita.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Moision koulun kotisivut
Luokka:Salon peruskoulut
Molekyyligenetiikka

Molekyyligenetiikka on biologian osa-alue, joka tutkii geenien rakennetta ja toimintaa molekyylitasolla sekä sitä, miten geenit siirtyvät sukupolvelta toiselle. Molekyyligeneettisessä tutkimuksessa sovelletaan genetiikan ja molekyylibiologian menetelmiä. Molekyylisystematiikka on molekyyligenetiikan osa-alue, joka tutkii eliöiden sukulaisuussuhteita niiden tieteellisen luokittelun parantamiseksi.
Molekyyligeneettinen tutkimus on osoittanut, että monet sairaudet, sekä fyysiset että psyykkiset, johtuvat ainakin osittain geeneistä. Esimerkiksi alttius skitsofreniaan periytyy, samoin kuin taipumus sairastua tietyntyyppisiin sydän- ja verisuonitauteihin
*
Momentti (oikeustiede)

Momentti (lyhennetään mom.) on lakiin, asetukseen tai sääntöihin sisältyvän pykälän alakohta tai kappale.Otavan iso tietosanakirja, Otava 1960–1965. Laajat momentit jakaantuvat usein kohtiin ja kohdat alakohtiin.Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa V palsta 538.
Suomen lainsäädännössä momentteja ei yleensä eksplisiittisesti numeroida, mutta niihin viitataan numeroin, esimerkiksi: "Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään..." Yleensä saman pykälän eri momentit erotetaan lakitekstissä toisistaan typografisesti samoin kuin kappaleet normaalissa tekstissä. Suomen lainsäädännössä on kuitenkin myös säädöksiä, joissa momentin alussa on muusta tekstistä pisteellä erotettu arabialainen numero selventämässä pitkää ja mutkikasta pykälää.Esimerkiksi asetus rehujen ja lannoitteiden tarkastuksesta suoritettavista maksuista ja palkkioista, 115/1969.
Valtion talousarviossa johonkin tarkoitukseen osoitettu määräraha käsittää yleensä koko momentin. Momentti saattaa kuitenkin jakaantua useaankin määrärahaan, joiden tarkoitus kerrotaan tarkemmin talousarvion perusteluissa.Encyclopædia iuridica fennica, osa V palsta 658.
==Katso myös==
* Lainkohta
== Lähteet ==
Luokka:Säädökset
Mondo Minerals

Mondo Minerals on talkkiin erikoistunut kaivosyhtiö. Se on perustettu vuonna 1967 nimellä Suomen Talkki Oy, lisäksi yhtiö tunnettiin aikanaan myös nimellä Finnminerals Oy. Yhtiön omistaa Advent International, aikaisempia omistajia ovat olleet HG Capital ja Omya. Mondo Minerals on maailman toiseksi suurin talkin tuottaja Rio Tinton jälkeen.GTK: Industrial Minerals and Rocks
Mondo Mineralsilla on talkkilouhoksia Sotkamossa ja Polvijärvellä sekä toimintaa myös Alankomaissa ja Saksassa.
==Kritiikkiä==
Mondon kaivokset Paltamon Mieslahdessa ja läheisessä Kajaanin puolella sijaitsevassa Jormuan kylässä ovat herättäneet myös kritiikkiä vakinaisten ja kesäasukkaiden mielissä.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Mondo Minerals 
Luokka:Kaivosyhtiöt
Monika Kinnunen

Monika Ann-Kristin Kinnunen (o.s. Rönnholm, s. 18. tammikuuta 1970 Sulva) on suomalainen keskimatkojen juoksija. Kinnunen voitti 1 500 metrin juoksussa ja 800 metrin juoksussa ulkoradoilla yhteensä kuusi Suomen mestaruutta. Hänellä on nimissään 1 500 metrin 22-vuotiaiden sisäratojen Suomen ennätys 4.14,37. Seuratasolla hän edusti mustasaarelaista IF Femmania ja Lahden Ahkeraa.
Hän meni naimisiin kolmiloikkaaja Janne Kinnusen kanssa 5. lokakuuta 1996.
==Saavutukset==
*1 500 metrin juoksu
**Suomen mestari: 1992, 1993, 1996, 1997
**SM-hopea: 1994, 1995
*800 metrin juoksu
**Suomen mestari: 1996, 1997
*3 000 metrin estejuoksu
**SM-hopea: 2000
==Henkilökohtaiset ennätykset==
*400 metrin juoksu: 57,02 (1995)
*800 metrin juoksu: 2.02,40 (1997)
*1 500 metrin juoksu: 4.10,37 (1996)
*3 000 metrin juoksu: 9.13,55 (1992)
*3 000 metrin estejuoksu: 10.36,20 (2000)
==Lähteet==
* 
* 
===Viitteet===
Luokka:Suomalaiset keskimatkojen juoksijat
Luokka:Vuonna 1970 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Monisoluinen eliö

Monisoluinen eliö on eliö, joka koostuu useammasta kuin yhdestä solusta. Kaikki eläimet ja versokasvit ovat monisoluisia. Myös sienistä ja levistä suuri osa on monisoluisia.Elämän kehitys 2008, s. 18–21.
Ensimmäisen monisoluisen eliön ajankohtaa ei tiedetä varmasti. Vuonna 2017 julkaistu tutkimus antoi viitteitä siitä, että monisoluinen elämä olisi syntynyt jo vähintään 1,6 miljardia vuotta sitten. Ajoitusta vaikeuttaa se, että ensimmäiset monisoluiset eliöt koostuivat pehmeistä kudoksista, minkä vuoksi niistä on löytynyt vain harvoja fossiileja. On löydetty muun muassa 1,2 miljardia vuotta vanhojen monisoluisten levien fossiileja sekä 540 miljoonaa vuotta vanhoja hyvin säilyneitä kalkkikuoristen eläinten fossiileja. Monisoluisen elämän syntytapaa ei tiedetä varmasti, mutta todennäköisimpänä pidetään selitystä, että eliö kehittyi samantyyppisten yksisoluisten eliöiden yhteiskunnasta.
Yksinkertaisimpia nykyisin eläviä monisoluisia eliöitä ovat sienieläimet, jotka koostuvat syöjäsoluista, tukisoluista, kaulussiimasoluista ja pintasoluista. Nämä solut ovat erikoistuneita omaan tehtäväänsä mutta ovat toisistaan riippuvaisia ja tekevät yhteistyötä.
Useimpien monisoluisten eliöiden solut ovat järjestäytyneet elimiksi, jotka suorittavat erilaisia tehtäviä. Nisäkkäiden elimet ovat hyvin erikoistuneita, mutta myös kaikkein alkeellisimmillakin monisoluisilla eliöillä on elimet.
Monisoluiset eliöt ovat menestyneet hyvin ja kukoistavat kaikkialla maapallolla. Ne toimivat yksisoluisia eliöitä tehokkaammin, koska niiden yksittäiset solut tai elimet ovat erikoistuneet suorittamaan tiettyjä tehtäviä. Monisoluiset eliöt voivat myös kasvaa yksisoluisia suuremmiksi, mikä parantaa niiden mahdollisuuksia tyydyttää valontarpeensa, kilpailla uusista ravinnonlähteistä sekä vaeltaa paremmille elinalueille. Toisaalta monisoluisuus altistaa eliön syövälle eli solujen hallitsemattomalle jakautumiselle, mikä ei yksisoluisia vaivaa.
==Lähteet==
* 
===Viitteet===
== Antsadata-kohde ==
Luokka:Solubiologia
Monitieteisyys

Monitieteisyys viittaa akateemiseen instituutioon, jossa on edustettuna useita tieteenaloja, tai tutkimukseen, jossa hyödynnetään eri tieteenaloja.
Monitieteisessä instituutiossa voidaan opiskella, tutkia ja opettaa laajaa tieteenalojen kirjoa. Monitieteinen tutkimus on luonteeltaan kokoavaa. Yhteistä tutkimusongelmaa tai -aluetta tarkastellaan ryhmätyön tapaan eri alojen kysymyksenasetteluista, menetelmistä ja teoreettisista lähtökohdista käsin. Eri osatutkimusten integroituminen tapahtuu yleensä loppuraportin tasolla. Eri tieteiden välillä ei kuitenkaan välttämättä synny todellista vuorovaikutusta, vaan nämä pysyvät ja toimivat erillisinä paradigmoina tai ”perinteisinä tieteinä”.
Monitieteisyydelle läheisiä käsitteitä ovat tieteidenvälisyys ja poikkitieteisyys. Tieteidenvälisyydessä tutkimuksellisen integraation oletetaan toteutuvan myös analyysin muotoutumisessa ja sisällössä itse tutkimusprosessin kuluessa. Poikkitieteisyys edellyttää lisäksi käsitteellistä ja metodologista yhtenäisyyttä sekä prosessia, jossa teoreettinen viitekehys yhdistää erilliset osa-analyysit.
== Esimerkkejä ==
Monitieteisiä aloja syntyy tutkimuskohteen mukaan, ja monitieteisyys on usein hankekohtaista. Esimerkiksi ilmastonmuutoksen mahdolliset haitat ovat johtaneet ilmiöiden tutkimiseen, ja sitä varten on perustettu uusi tieteenala. Monitieteinen tutkimus on usein soveltavaa.
* Geotieteet: tutkimuskohde on Maa ja sen kaikkia osia tutkitaan muun muassa fysiikan, biologian, limnologian, perinteisen maantieteen ym. keinoin.
* Ilmastonmuutoksen tutkimus: kohteena on uudehko, merkittävä tutkimuskohde, jonka selvittämiseksi tarvitaan useiden tieteenalojen menetelmien ja jo saavutettujen tulosten yhdistämistä.
* Nanotiede: tutkimuskohde on tietyn mittakaavan ilmiöt, tässä nanometrin luokkaa olevat kappaleet.
* Geobiologia: tutkimuskohde on elollisen luonnon ja maan kuoren välinen suhde, joskus myös elollisen luonnon ja ilmakehän välinen suhde.
* Nuorisotutkimus: tutkimuskohde on ikäryhmä ja siihen liittyvät ilmiöt joita tutkitaan muun muassa yhteiskuntatieteellisin ja kulttuurintutkimuksen keinoin.
Myös koulutuksessa on 2000-luvulla alettu painottaa entistä enemmän monitieteisyyttä. Esimerkkinä on diplomi-insinöörin tutkintoon tähtäävä informaatioverkostojen tutkinto-ohjelma, jossa pyritään yhdistämään tekniikan ja talouden opintoja humanistisiin tieteisiin.
==Lähteet==
== Kirjallisuutta ==
* 
* 
== Aiheesta muualla ==
* Medicus Gerhard: Theory of Interdisciplinarity in Human Sciences
*
Monitilatoimisto

Monitilatoimisto tarkoittaa toimistoa, jonka keskellä on avointa tilaa, minkä lisäksi tarjolla on myös äänieristettyjä puhelinkoppeja, tiimityöskentelysaleja sekä rentoja tiloja vapaamuotoista ideointia varten. Monitilatoimisto suunniteltiin alun perin liikkuvaa työtä varten.
Työterveyslaitos tutki 2010-luvulla erään ison valtion viraston muutosta monitilatoimistoksi. Niillä työntekijöillä, jotka siirtyivät avokonttorista monitoimitilaan, kokemukset olivat pääosin hyviä. Tulosten perusteella monitilatoimisto näyttää sopivan työhön, joka ei ole sidoksissa tiettyyn paikkaan ja aikaan ja jossa ei tarvita kiinteitä koneita ja laitteita eikä paperimappeja ja kirjoja.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*TTL: Monitilatoimisto työympäristönä
Luokka:Toimistotyö
Luokka:Sisustusarkkitehtuuri
Luokka:Tilat
Monninkylä

Monninkylä (, aiemmin MånbyMonby Askola, Nyland, Finlandssvenska bebyggelsenamn, viitattu 6.10.2019) on taajama Askolassa Itä-Uudellamaalla kantatie 55:n varressa. Yhdessä Askolan kirkonkylän kanssa se on toinen kunnan päätaajamista. Monninkylässä oli vuoden 2018 lopussa 1 339 asukasta, mikä tekee siitä väkiluvullisesti kunnan suurimman taajaman.Väestö 31.12. muuttujina Vuosi, Taajama ja Tiedot - Tilastokeskus Vuonna 1980 taajamassa oli 1 043 asukasta.Facta 2001, WSOY 1981, 11. osa, palsta 447 Monninkylän kasvuun on paljolti vaikuttanut taajaman sijainti kantatien läheisyydessä. Monninkylän halki kulkee myös seututie 151, joka länteen päin mentäessä ulottuu Askolan naapurinkunnan Pornaisten päätaajamaan Kirveskoskelle asti. Monninkylästä kulkee myös yhdystie 1635 kohti kirkonkylää.
Monninkylä koostuu kuudesta alueesta: Vähäkylästä, Monsalasta, Leipurinkylästä, Pokenmäestä, Keskustasta ja Punahiekasta.
Monninkylässä sijaitsevat Askolan lukio, Itä-Uudenmaan koulutuskuntayhtymän ylläpitämä ammattiopisto (AMISTO) ja Monninkylän alakoulu. Taajamassa kunnan palveluita ovat koulujen lisäksi neuvola, hammaslääkäri ja kirjasto. Muita palveluita ovat mm. kebab-pizzeria, kauppa, matkahuolto, parturi-kampaamo, autokoulu ja osuuspankkiOP Askola yhdistää... op.fi 16.11.2017, viitattu 6.10.2019. Taajamassa sijaitsee myös Suomen ainoa maalaiskunnan ylläpitämä maauimala (25 metrin allas), joka on avoinna kesä-elokuussa. Taajamassa on myös huoltoasema, autokorjaamo, kaksi leipomoa sekä teollisuusalue-1 ja teollisuusalue-2 useine yrityksineen.
==Lähteet==
Luokka:Askolan kylät
Luokka:Askolan taajamat
Monolatria

Monolatria (kreikkaa: , monos, yksi; , latreia, palvonta) viittaa uskontoon, jossa tunnustetaan useiden jumalien olemassaolo, mutta palvotaan vain yhtä jumalaa. Monolatria eroaa henoteismistä siinä, että monolatriassa muiden jumalien ei katsota olevan palvonnan arvoisia, vaikkakaan niiden olemassaoloa ei kielletä, kun taas henoteismissä keskitytään yhden jumalaan palvontaan, vaikkakin myönnetään, että myös muut jumalat saattavat olla palvonnan arvoisia.
Joidenkin tutkijoiden mukaan monolatria on näkyvissä muun muassa varhaisessa Vanhan testamentin juutalaisuudessa, ja Mooses olisi ollut ennemmin monolatristi kuin monoteisti. Tällöin juutalaisessa uskossa yhteen Jumalaan ei olisi ollut kyse niinkään siitä, onko Jahve ainoa olemassa oleva jumala, vaan siitä, onko olemassa toista sellaista jumalaa kuin Jahve.Eakin, Frank E., Jr. The Religion and Culture of Israel (Boston: Allyn and Bacon, 1971), 70 and 263.Eakin, Frank E., Jr. The Religion and Culture of Israel (Boston: Allyn and Bacon, 1971), 107 and 108.Scullion, John J., "God (OT)", teoksessa David Noel Freedman, ed., The Anchor Bible Dictionary, six volumes (New York: Doubleday, 1992), 2:1042.McKenzie, John, "Aspects of Old Testament Thought", teoksessa Raymond E. Brown, Joseph A. Fitzmyer, and Roland E. Murphy, eds., The New Jerome Biblical Commentary (New Jersey: Prentice Hall, 1990), 1287, S.v. 77:17.
== Lähteet ==
Luokka:Polyteismi
Monomania

Monomania (kreik. mono, yksi ja mania, pakkomielle) on itsepintaista yhden asian ajattelemista tai tavoittelua.
Monomaniaa poteva ajattelee vain yhdenlaisia ajatuksia päiväkausia.
Edgar Allan Poen novellissa Berenice päähenkilö Egaeus ei voi ajatella muuta kuin rakastettunsa hampaita.
==Lähteet==
Luokka:Psyykkiset sairaudet
Monsuunimetsä

Monsuunimetsä on monsuunien vaikutusalueella tropiikissa ja subtropiikissa sijaitseva kasvillisuusvyöhyke, joka saa kesäisin runsaita sateita ja joutuu talvisin selviytymään pitkän kuivankauden yli. Tämän vuoksi puusto koostuu suureksi osaksi kesävihannista lehtipuista, jotka pudottavat lehtensä kuivakauden ajaksi. Lehdet haihduttavat vettä, joten niiden pudottaminen auttaa puita selviämään kuivasta ajanjaksosta. Lehdettömät rungot päästävät auringonvalon lähes esteettä kenttäkerrokseen, jonne on kehittynyt tiheä ja lajistoltaan runsas aluskasvillisuus. Kosteimmilla paikoilla ja siellä, missä pohjavesi on lähellä maanpintaa, monet puut ovat ikivihreitä.
Monsuunimetsien puulajisto on pienempi kuin trooppisessa sademetsässä, ja rungot sijaitsevat harvemmassa. Siellä täällä on aukioita, joissa on tiheää pensaikkoa. Eläinten määrä on kuitenkin suuri, ja esimerkiksi suuria nisäkkäitä on enemmän kuin trooppisissa sademetsissä. Tyypillisiä monsuunimetsien kasveja ovat liaanit, bambut sekä tiikki-, santeli- ja banianpuut.
Monsuunimetsiä tavataan Aasiassa, lähinnä Intian keski- ja pohjoisosissa, Sri Lankassa, Kaakkois-Aasiassa ja Pienillä Sundasaarilla. Monsuunimetsät muistuttavat trooppisia ja subtrooppisia kuivametsiä, joita esiintyy myös muissa maanosissa.
==Lähteet==
* WSOY Iso karttakirja
* CD-Facta 2005
M
Moonika Aava

Moonika Aava (s. 19. kesäkuuta 1979 Rakvere) on virolainen keihäänheittäjä. Ennätyksensä 61,42 m Aava on heittänyt 2. elokuuta 2004 Tallinnassa. Tulos oli Viron ennätys elokuuhun 2013 asti, jolloin Liina Laasma heitti 62,50 m.
Vuonna 2001 Aava voitti pronssia alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa. Hän on osallistunut Ateenan 2004 ja Pekingin 2008 kesäolympialaisiin sekä Helsingin 2005 ja Berliinin 2009 MM-kisoihin, mutta ei näissä selvinnyt karsinnasta finaaliin. Euroopan talviheittocupissa hän sijoittui toiseksi 2009.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Aava Kansainvälisen olympiakomitean tietokannassa
* Aava IAAF:n tietokannassa
Luokka:Virolaiset keihäänheittäjät
Luokka:Vuonna 1979 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Moottoripyöräkerho

Moottoripyöräkerho on harrastusjärjestö, joka on keskittynyt moottoripyöriin. Moottoripyöräkerhot ovat usein keskittyneet tiettyyn pyörämerkkiin ja niillä on yleensä yhtenäisillä tunnuksilla varustetut nahkaliivit. Vaikka moottoripyöräkerhot yhdistetään usein rikollisuuteen, vain osa moottoripyöräkerhoista keskittyy rikolliseen toimintaan. Näitä kutsutaan usein prosenttijengeiksi tai liivijengeiksi.Mölsä 2011 Suomessa on myös useita kristillistaustaisia moottoripyöräkerhoja, yhtenä esimerkkinä Gospel Riders.Loponen 2010 Suomen vanhin edelleen toimiva moottoripyöräkerho on 1963 perustettu tamperelainen MC Corona.Vaarne 2013
==Lähteet==
* 
* 
* 
===Viitteet===
==Kirjallisuutta==
* 
* 
==Aiheesta muualla==
===Kansallisia motoristijärjestöjä===
* 
* 
* 
* 
*
Moralistinen virhepäätelmä

Moralistinen virhepäätelmä on eräs argumentointivirhe. Se on naturalistisen virhepäätelmän vastakohta, jossa pitäisi-lauseista johdetaan on-lauseita. Se ei siis tiukan määritelmän mukaan ole metaetiikkaa, mutta koskee kuitenkin moraalisia teorioita.
Esimerkkejä moralistisesta virhepäätelmästä ovat muun muassa väitteet:
* ”Miesten ja naisten pitäisi olla tasa-arvoisia, joten he ovat kyvyiltään täysin samanlaisia”
* ”Lääkkeellä jota syön pitäisi olla parantavia vaikutuksia, joten se hoitaa sairauttani”
* ”Lihan syöminen haittaa eläimiä ja ympäristöä, joten kenelläkään ei ole tarvetta siihen”
* ”Sodankäynti tuottaa niin suurta haittaa elämälle, ettei se kuulu ihmisluontoon”
== Katso myös ==
* Humen giljotiini
* Lumelääke
Luokka:Argumentaatiovirheet
Luokka:Etiikka
Morsian (televisiosarja)

Morsian on Vertigo Productionin vuonna 2008 tuottama suomalainen draamasarja. Neliosaisen sarjan on ohjannut Minna Virtanen ja käsikirjoittanut Marko Leino.
==Juoni==
Sonja (Laura Birn) on menossa naimisiin Kimin kanssa. Kesken häävalmistelujen Kim saa kuitenkin sairaskohtauksen ja Sonja lähtee viemään häntä sairaalaan, mutta ajaa kolarin ja Kim menehtyy sairaalassa. Selviydyttyään pahimmasta järkytyksestä Sonja alkaa hoitaa Kimin kuolemaan liittyviä käytännön asioita. Silloin hänelle paljastuu, että Kim on valehdellut kaikesta: menestynyt liikemies olikin työtön luuseri, joka oli kaiken lisäksi jättämässä Sonjan häiden kynnyksellä. Miestä, jonka kanssa Sonja oli menossa naimisiin, ei ollut olemassakaan. Sonja alkaa selvittää Kimin piilossa ollutta menneisyyttä.
==Vastaanotto==
Sarjan ensimmäistä jaksoa katsoi 665 000 katsojaa, ja jakso oli MTV3-kanavan viikon 52 katsotuin ohjelma.Katsotuimmat ohjelmat kanavittain - MTV3 52/2008 Sarjan DVD-julkaisu tuli myyntiin 30. tammikuuta 2009.
Morsian valittiin vuoden 2009 parhaaksi minisarjaksi Venla-gaalassa 2010.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset draamasarjat
Luokka:2000-vuosikymmenen televisiosarjat
Mort Drucker

Mort Drucker (29. maaliskuuta 1929 Brooklyn, New York – 8. huhtikuuta 2020)Mort Drucker Lambiek Comiclopedia. Viitattu 16.10.2016. oli yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä. Hänet tunnetaan parhaiten Mad-huumorilehteen piirtämistään elokuvien ja televisiosarjojen parodisista sarjakuvasovituksista.
Drucker aloitti uransa Debbie Dean -nimistä sarjakuvaa piirtäneen Bert Whitmanin apulaisena vuonna 1947. Hän työskenteli apupiirtäjänä myös National Periodical Publications -sarjakuvakustantamolle ennen ryhtymistään vapaaksi taiteilijaksi vuonna 1950. Hän piirsi sarjoja useille toiminnallisiin sarjakuviin erikoistuneille julkaisijoille, kunnes päätyi vuonna 1956 Mad-lehteen.
Drucker työskenteli Madille 55 vuoden ajan ja erikoistui lehdessä elokuva- ja televisioparodioihin. Madin ohella hän on piirtänyt joitain sarjakuvia myös DC Comicsin lehtiin. Vuosina 1984–1986 hän teki Jerry Dumasin kanssa Benchley-nimistä strippisarjaa. Druckerin Madiin piirtämille sarjakuville leimallista ovat taitavasti tehdyt ja hyvin tunnistettavat karikatyyrit niissä esiintyvistä tunnetuista näyttelijöistä.Mark Voger: Mad about Mort: Caricaturist Mort Drucker of Mad Magazine talks about his technique NJ.com. 28.12.2012. Viitattu 16.10.2016. 
Drucker teki urallaan myös lehtien kansikuvia, lastenkirjojen kuvituksia, elokuvajulisteita ja animaatioita televisioon. Hän teki julisteet muun muassa elokuville Svengijengi ’62 (1973) ja Kuutamokeikka (1984).Mort Drucker – Movie Poster Artist Vintage Movie Posters. Viitattu 16.10.2016. Eräiden Druckerin Time-lehteen piirtämien kansikuvapiirrosten originaaleja säilytetään nykyään National Portrait Galleryn kokoelmissa.Mao Tse Tung and Richard Nixon National Portrait Gallery. 
Drucker sai vuonna 1987 arvostetun Reuben-palkinnon. Vuonna 2014 hänelle myönnettiin ensimmäisenä National Cartoonists Societyn perustama uusi kunniamitali.Michael Cavna: Just in: MAD’s Mort Drucker named first-ever winner of NCS’s lifetime Medal of Honor Washington Post. 5.2.2015. Viitattu 16.10.2016. 
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Luettelo Druckerin töistä Mad-lehdessä Madcoversite.com
Luokka:Yhdysvaltalaiset sarjakuvantekijät
Luokka:Mad
Luokka:Vuonna 1929 syntyneet
Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Muistisairaus

Muistisairaus on ihmisellä esiintyvä muistamista vaikeuttava sairaus. Kun muistihäiriöt ovat jatkuvia eikä enää selviydy kunnolla itsenäisesti arkipäivän toimista, kysymyksessä saattaa olla jokin muistisairaus. Muistisairaudet voidaan jaotella ohimeneviin, parannettaviin, pysyviä jälkitiloja jättäviin tai eteneviin muistisairauksiin. 
Monet tekijät vaikuttavat uuden oppimiseen ja muistin toimintaan. Esimerkiksi stressi, uupumus, univaje, runsas alkoholin käyttö ja sairaudet, kuten kilpirauhasen vajaatoiminta, epilepsia, masennus tai skitsofrenia, voivat heikentää muistin toimintaa. Yleisimmät dementiaoireita aiheuttavat etenevät muistisairaudet ovat Alzheimerin tauti (noin 60–70 %), verisuoniperäinen muistisairaus (noin 15–20 %), Lewyn kappale -tauti ja otsalohkorappeumasta johtuva muistisairaus. 
Muistin vaikeudet ovat yleisiä, eivätkä ne suinkaan aina merkitse etenevää muistisairautta. Toimintakykyä haittaava ja itseä tai omaisia huolestuttava muistihäiriö on kuitenkin syytä aina selvittää hakeutumalla tutkimuksiin. Mitä varhaisemmassa vaiheessa ongelmiin puututaan, sitä parempia ovat hoitotulokset. 
==Yleisyys==
On arvioitu, että Suomessa lievää muistisairautta sairastaisi noin 35 000 ihmistä. Keskivaikeaa tai vaikeaa muistisairautta puolestaan potisi osapuilleen 85 000 ihmistä. http://www.aka.fi/fi/Apropos/Artikkelit/Tieteessa-nyt/Muistisairaat-jatetaan-toimintaa-tukevien-teknologioiden-ulkopuolelle/ Arvioidaan, että vuonna 2015 syntyneistä syntyneistä tytöistä 40 prosenttia ja pojista 30 prosenttia tulee ikääntyessään sairastumaan muistisairauteen.
== Ehkäisy ==
Joka kolmas muistisairaus olisi ehkäistävissä. Tässä keskeisessä osassa ovat yhdeksän eri seikkaa. Ensinnäkin, lapsuudessa ja nuoruudessa olisi tärkeää pysyä koulutuksessa ainakin 15 ikävuoteen asti. Mikäli toisen asteen koulutus jää käymättä, aivoihin kehittyy vähemmän kognitiivista reserviä, joka vahvistaa aivojen verkostoja. Vahva verkosto puolestaan ehkäisee muistisairauden kehittymistä. 
Myöhemmin elämässä tulisi harrastaa mieltä virkistäviä asioita, kuten lukemista, vapaaehtoistyötä tai pelaamista. Vilkas sosiaalinen elämä sekä elokuvissa, ravintoloissa ja urheilutapahtumissa käyminen ehkäisevät myös sairastumista.
Muistisairauden puhkeamisen ehkäisemiseksi kuulon suojeleminen on tärkeää keski-iässä. Kuuleminenkin rakentaa kognitiivista reserviä, jota huono kuulo voi puolestaan vähentää.
Keski-iässä muistisairauden riskiä nostavat ylipaino, korkea verenpaine ja kuulon heikkeneminen. Eläkeiässä niin tekevät tupakointi, masennukseen ja diabetekseen sairastuminen sekä yksinäisyys tai eristäytyminen. Liikunta ja sosiaalinen aktiivisuus puolestaan vähentävät vaaraa.
==Lähteet==
* Muisti ja muistisairaudet / Muistiliitto
* Terveyskirjasto
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
* Tupakointi sekä keuhko- ja sydänsairaudet altistavat muistisairauksille 
sairaudet