Koronaviruspandemia Suomessa

Koronaviruspandemia Suomessa on osa maailmanlaajuista koronaviruksiin kuuluvan SARS-CoV-2:n levittäytymistä.
Koronaviruksen aiheuttama tauti COVID-19 on yleensä melko lievä, influenssaa muistuttava. Noin 20 prosentissa tapauksista se saattaa nostaa keuhkokuumeen ja muita vakavia oireita, joiden takia potilas saattaa joutua teho-osastolle tai jopa kuolee.
14. kesäkuuta 2020 mennessä Suomessa oli 7 104 vahvistettua tartuntaa. Sairastuneista 26 oli sairaalahoidossa, joista yksi oli tehohoidossa. Ainakin 326 henkilöä oli kuollut.
Eniten tartuntoja oli Uudenmaan maakunnan alueella. Epidemia etenee eri tahdissa eri puolilla maata.
Marinin hallitus vastasi maaliskuussa epidemiaan rajoitustoimilla. Valmiuslaki otettiin käyttöön 17. maaliskuuta 2020. Kokoontumisia rajoitettiin. Koulut sulkivat ovensa ja siirtyivät etäopetukseen.
Alussa arvioitiin, että Suomen terveydenhuoltojärjestelmä tulee venymään äärirajoilleen. Tilanne eteni odotettua lievemmin tiukkojen rajoitusten takia.
Pandemian aiheuttamat talousvaikeudet ovat kohdistuneet eniten muun muassa ravintola- ja matkailualoille. Yritykset lomauttivat ja ihmisiä jäi työttömiksi.
Touko-kesäkuussa purettiin useita rajoitustoimia. Tarkoitus oli yhä hillitä taudin etenemistä, jotta sairaalapaikat riittäisivät. Toisaalta ei haluttu aiheuttaa rajoitustoimilla haittaa terveille ihmisille ja yhteiskunnalle. Siirryttiin hybridistrategiaan, jossa ajatuksena on testaaminen, jäljittäminen, eristäminen ja hoitaminen. 
Hallitus ei tavoitellut laumasuojaa sairastamisen kautta. Tilanne näytti vakautuvan huhtikuussa. Tehohoitopaikkojen ennustettiin nyt riittävän.
Uusia tautihuippuja ennustettiin. Niiden oli määrä tulla kesällä tai syksyllä. Sairaanhoitopiirit pyrkivät varautumaan niihin.
Uudet tautitapaukset uhkaavat lisääntyä, jos ohjeita ei noudateta. Tauti saattaa vielä levitä hallitsemattiomasti.
Suomen valmistautuminen pandemiaan on ollut puutteellista ja alussa haparoivaa. Sairaaloissa on ilmennyt pulaa varusteista ja henkilöstöstä.
== Tauti ==
COVID-19:n yleisimmät oireet ovat kuume, yskä, nuha, väsymys ja hengitysvaikeudet. Tauti voi aiheuttaa osalle sairastuneista keuhkokuumeen, joka voi johtaa vaaralliseen äkilliseen hengitysvajausoireyhtymään.
Se voi myös viedä monielinvaurioon, verenmyrkytykseen tai veritulpan takia kuolemaan.
== Tilanteen eteneminen ==
Kiinalaisella matkailijalla oli Lapissa käydessään tammikuun lopussa koronavirus. Potilas parani eristyksissä Rovaniemen terveyskeskuksessa. Ensimmäinen suomalainen koronavirustartunta 26. helmikuuta oli saatu Italiasta.
Tauti alkoi levitä maassamme maaliskuun alusta lähtien. Hallitus ja THL ryhtyivät rajoittamaan epidemian leviämistä, jotta tehohoitopaikat riittäisivät. Maaliskuun 20. päivänä potilaita alkoi kuolla. Sairaaloissa olevien määrä lisääntyi maaliskuun lopussa. Ensimmäisen aallon tautihuippu saavutettiin huhtikuussa. Silloin sairaalassa oli yli 240 henkeä ja teho-osastolla yli 80. Suomen terveydenhuoltojärjestelmä ei ylikuormittunut rajoitusten ansiosta. Huipun jälkeen sairastuneiden määrä väheni viikkojen ajan.https://thl.fi/documents/533963/5860112/Hybridistrategian+seuranta+%E2%80%93+tilannearvioraportti+20.5.2020+.pdf/a645c050-f892-7b71-1c3d-cd854ff9e774?t=1589985058709
COVID-19 Epidemian Hybridistrategian seuranta – tilannearvioraportti 20.5.2020
 Koronavirustilanne pysyi kuitenkin vakavana. 
=== Hoivakodit ===
Hoivakodeissa kuoli iäkkäitä vanhuksia ja niissä oli pulaa suojavarusteista ja henkilökunnasta. Oireeton hoitaja tai potilas levittää helposti korononavirusta sellaisessa hoivakodissa, jossa on iäkkäitä ja pitkäaikaissairaita.
=== Sairaalat ===
Uudenmaan alueella Laakson ja Suursuon sairaaloissa oli sekä potilailla että henkilökunnalla kymmeniä tartuntoja keväällä 18. toukokuuta 2020.
== Suomen valmiudet ==
=== Alku ===
Tammi-helmikuussa THL päivitti ohjeitaan koronaviruksen varalta. Laivoissa, junissa ja Helsinki-Vantaan lentoasemilla kehotettiin kiinnittämään huomiota käsihygieniaan. STM asetti 25. helmikuuta työryhmän ohjaamaan koronaviruksen vastaisia toimia.
==== Suojavarusteiden- ja tarvikkeiden puute ====
Sosiaali- ja terveysministeriö huomasi vakavan suojavarustepulan 7. helmikuuta 2020. 
Hallitus arvioi vielä helmikuun lopulla, että suojavarusteita riittäa terveydenhoitohenkilökunnalle. 12. maaliskuuta sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekonen sanoi eduskunnassa että suojavarusteita on runsaasti, ja kaiken lisäksi ovat varmuusvarastothttps://www.eduskunta.fi/FI/vaski/Poytakirja/Documents/PTK_22+2020.pdf Pöytäkirja PTK 22/2020 vp 16.22 16.22 Sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekonen (vastauspuheenvuoro)s. 8. Mutta vuodelta 2012 ollutta influenssan varalta tehtyä pandemiasuunnitelmaa ei oltu pantu täytäntöön. Suojavarusteita oli joissakin sairaaloissa ja hoitolaitoksissa vähän ja toisissa sairaaloissa kohtalaisesti. HUS:n ja Pirkanmaan sairaanhoitopiireihin oli hankittu kertakäyttöisiä sadetakkeja siltä varalta, ettei muita suojatakkeja olisi käytettävissä. HUS:n alueella niitä ei tarvittu. Eräs vastaaja kertoi Sairaanhoitajaliiton kysellessä esimiehen viestineen, että hengityssuojain syntyy nopeasti talouspaperista, niiteistä ja kuminauhoista.
Huoltovarmuuskeskuksen varastot avattiin 23. maaliskuuta. HVK:n ensimmäinen yritys hankkia sairaalatasoisia suojamaskeja Kiinasta epäonnistui. Keskus oli ehtinyt maksaa epämääräisinä tunnetuille liikemiehille maskeista, jotka eivät olleet sairaalatasoisia. 
Pula suojavarusteista lisääntyi huhtikuun edetessä. Suojatakeista ja visiirimaskeista oli puutetta vielä toukokuussa. 
Toukokuussa 2020 käynnistyi Suomessa maskien ja hengityssuojainten tuotanto ja käytettyjen puhdistus.
Kesäkuun alussa muita suojavarusteita oli kylliksi, mutta FFP2 ja FFP3-hengityssuojaimien riittävyys oli vain kohtalainen.
==== Hengityskoneet ja henkilökunta ====
Hengityskoneista arvioitiin tulevan pulaa, jos tauti leviäisi laajalle. Teknologiayhtiöiden Mariachin ja Innocal Medicalin mukaan hengityskoneiden ja muiden lääkinnällisten laitteiden valmistusta voitaisiin lisätä Suomessa, jos koronaviruksen leviäminen sitä edellyttää.
==== Hoito- ja tehohoitopaikat ja henkilökunta ====
Suomessa oli maaliskuussa 2020 11 000 potilaspaikkaa, 300 täysivarusteista tehohoitopaikkaa ja 200 hengitysavusteista paikkaa. Määrät voidaan puolitoistakertaistaa, ja jopa kaksinkertaistaa tilanteen niin vaatiessa. Paikkojen pitäisi riittää riippuen rajoitetoimien onnistumisesta.
Toukokuussa HUS varautui toiseen koronavirusaaltoon kokeilemalla Meilahden parkkihalliin tehtävää tilapäissairaalaa.
==== Maskit ====
Maskeista on kiistelty. VTT:n mukaan niin sanottujen kansanmaskien vaikutuksesta ei ole näyttöä, mutta ne saattavat estää viruksen kantajaa tartuttamassa muita. STM:n julkaiseman tutkimuskatsauksen mukaan maskeilla ei ole olennaista vaikutusta hengitystieinfektioiden leviämiseen. Hallituksen tiedepaneeli suositteli 2, kesäkuuta 2020 maskien käyttämistä muun muassa julkisessa liikenteessä. 3. kesäkuuta hallitus ei suosittanut kasvomaskien käyttöä, mutta katsoi, että niitä voi käyttää paikoissa, missä turvavälien pitäminen ei onnistu. Maailman terveysjärjestö suositteli 5, kesäkuuta alkaen maskien käyttöä, jos turvavälin pito ei onnistu.
== Toimenpiteitä Suomessa ==
Koronaviruspandemian vastaiset toimenpiteet ovat olleet pääosin epidemiologisia ja taloudellisia. Epidemiologisia ovat olleet lähinnä erilaiset liikkumisrajoitukset, paikkojen sulkemiset, turvavälit, hygieniaohjeet ja muut vastaavat. 
Taloudellisia ovat olleet valtion antamat tukipaketit.
== Talousvaikutukset ==
Koronapandemian alku näkyi kaupoissa muun muassa hengityssuojainten, käsidesin ja wc-paperin hamstraamisena. Ihmiset varastoivat myös ruokaa koteihinsa. 
Koronaviruksen torjuntatoimet kotimaassa ja muissa maissa aiheuttivat Suomen talouden taantumisen.. Hallitus aloitti maalis-huhtikuussa joitain aloja koskevat tukitoimet. Nämä eivät estäneet talouden heikkenemistä. Yritykset ja muut tahot lomauttivat ja ihmisiä jäi työttömiksi, kun liiketoiminta ei sujunut normaalisti. Kiellot ja suositukset estivät muun muassa ravintoloiden toiminnan. Palveluala, kuljetus ja varastointi, sekä kauppa supistuvat. 
Etlan toukokuun lopulla tekemän arvion mukaan Suomen talous supistuisi vuonna 2020 kahdeksan prosenttia.. Hallitus teki toukokuussa ennenäkemättämän suuren lisätalousarvion, johon otti velkaa.
== Sosiaaliset, yhteiskunnalliset ja terveydelliset vaikutukset ==
Korona aiheutti sairastumisia ja kuolemia, mutta sairastumisen ja kuoleman uhkaa lisäsi myös se, että sairaalat ja potilaat peruivat kiirettömiä hoitoja. Ihmiset välttivät hoitoon menoa.
Rajoitukset ja paikkojen sulkeminen loivat ongelmia. Kun ihmiset eivät voineet juoda alkoholia ravintoloissa, sen käyttö lisääntyi kodeissa ja aiheutti ongelmia. Poliisin kotihälytykset lisääntyivät viidenneksellä. 
Ikäihmisten ja muiden riskiryhmiin kuuluvien ihmisten eristyminen ja eristäminen loi heille ongelmia. Palvelujen väheneminen heikensi muun muassa asunnottomien asemaa. 
Koronakriisi kasvatti pääministeri Sanan Marinin ja hänen puolueensa SDP:n suosiota, Nousu hidastui toukokuussa. 
== Strategia ja sen kritiikki ==
Suomen nykyinen strategia on hybridistrategia tai "kultainen keskitie". Siinä ajatuksena on se, että virusta on vaikea hävittää. Sen tavoitteena on hidastaa taudin etenemistä niin, että hoitopaikat riittävät. Taudin ei-lääketieteellisillä vastatoimilla aiheutetaan mahdollisimman vähän haittaa yhteiskunnalle. Sairastuneita pyritään testaamaan, eristämään, jäljittämään ja hoitamaan. Tarkoitus on välttää mahdollisimman pitkälle laajaa yhteiskunnan sulkemista.
Arvostelijoiden mielestä hybridistrategia, joka perustuu Suomen avaamiseen on tosiasiassa laumasuojan rakentamista. Laumasuojan ajatus on, että virus ei enää leviä yhteisössä, kun riittävä osa ihmisistä on läpikäynyt taudin ja saanut vastustuskykyä. Mutta koronaviruksen aiheuttama tauti on paljon kausi-influenssaa vakavampi. Tällöin tauti sairastuttaa vakavasti ja tappaa paljon ihmisiä, ennen kuin laumasuoja on saavutettu... Erään arvion mukaan laumasuoja vaatisi yksin Uudellamaalla 10000-20000 kuollutta. Terveydenhuollon kapasiteetti saattaa ylittyä tuhoisasti. Taudin tukahduttamisen kannattajien mielestä tehokkaammat rajoitukset olisivat parempi vaihtoehto kuin vähäiset rajoitukset. Näillä hillittäisiin taudin leviämistä rokotteen saamiseen asti. Tukahduttamisen kannattajat kirjoittivat toukokuussa 2020 asiasta avoimen kirjeen hallitukselle.
Laumasuojaa ei hallituksen ja THL:n mukaan tavoitella sairastamalla.
Joidenkin kriitikoiden mielestä testauksen, jäljityksen ja maskien käyttöä tulisi lisätä ja suojella ikäihmisiä paremmin.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Ajankohtaista koronaviruksesta COVID-19 THL:n päivittäinen tiedote koronavirustilanteesta
* Suomen koronavirus-tartuntatilanne Koronakansio. Ajankohtaiset Suomen tilastot THL:n datan mukaan
* Oiretutka Vapaaehtoiseen palautteeseen pohjautuva tilannekartta
* Mehiläinen COVID-19 Mehiläisen koronavirustilastot
* Terveystalo koronavirus Terveystalon koronavirustilastot
* Worldometer COVID-19 Finland Worldometerin Suomea koskevat koronavirustilastot (englanniksi)
* Valmiuslain käyttöönottaminen koronavirustilanteessa Eduskunnan kirjaston Lakihankkeiden tietopaketit – LATI
Luokka:Sairaudet Suomessa
Luokka:Koronaviruspandemia Suomessa
Suomessa