VR-Yhtymä

VR-Yhtymä Oy eli VR GroupVR-konserni uudistaa brändejään on Suomen valtion omistama logistiikkakonserni, joka harjoittaa henkilö- ja tavaraliikennettä Suomen rautateillä ja maanteillä. VR:llä on sopimusoikeudellinen monopoli rautateiden kaukoliikenteen henkilöliikenteessä, joka jatkuu vuoteen 2024 saakka, jolloin Suomen raideliikenne vapautuu kilpailulle. 
Yhtymän tunnuskirjaimet VR on johdettu Valtionrautateistä, joka oli Suomen valtiollinen rautatielaitos vuosina 1862–1995.
== Konsernin rakenne ==
Valtionrautateiden muutos osakeyhtiöksi vietiin päätökseen Eino Saarisen pääjohtajakaudella 1988–1995. Se oli aloitettu jo ennen häntä, mutta hän vei sitä voimakkaasti eteenpäin, ja VR:stä muodostui 1995 valtion omistama osakeyhtiö VR-yhtymä Oy.Veikko Vaikkinen, Pääjohtaja teki VR:stä osakeyhtiötä. Helsingin Sanomat 11.3.2014 s. 11 
Vuosina 2009–2010 toteutettiin muutosohjelma konsernirakennetta uudistettaessa. VR-Yhtymän omistaman, linja-autoliikennettä harjoittaneen Pohjolan Liikenne -konsernin emoyhtiö Oy Pohjolan Liikenne Ab sulautettiin ensin junaliikennettä harjoittaneeseen VR Osakeyhtiöön, jolloin Pohjolan Liikenteen henkilöliikenne siirtyi henkilöliikennedivisioonaan ja tavaraliikenne logistiikkadivisioonaan. Tämän jälkeen VR Osakeyhtiö sulautettiin VR-Yhtymään. Oy Pohjolan Henkilöliikenne Ab:n nimi muutettiin Oy Pohjolan Liikenne Ab:ksi. Lisäksi Megasiirto Oy sulautettiin radanpidon suunnittelu-, rakentamis- ja kunnossapitopalveluja toimittavaan Oy VR-Rata Ab:hen, josta tuli VR Track Oy. Logistiikassa Transpoint-yhtiöt ja VR Cargo yhdistettiin VR Transpoint -brändin alle, ja Transpoint-yhtiöt (Transpoint Internationalia lukuun ottamatta) fuusioitiin VR-Yhtymään. Vuoden 2011 alussa VR-Yhtymä otti liikemerkikseen VR Group, joka oli jo aiemmin yrityksen englanninkielinen rinnakkaistoiminimi.
VR Group koostuu viidestä divisioonasta, jotka ovat henkilöliikenne (VR ja Pohjolan Liikenne), logistiikka (VR Transpoint), palvelut ja tuotanto, radan rakennus ja kunnossapito (VR Track) sekä Venäjä ja kansainväliset toiminnot. Tukitoiminnot, informaatioteknologia sekä talous ja henkilöstö on keskitetty konsernitasolle. Divisioonat muodostuvat yksiköistä ja juridisista yhtiöistä.
* Henkilöliikenne: junaliikennettä harjoittaa VR, linja-autoliikennettä Pohjolan Liikenne sekä catering- ja ravintolatoimintaa Avecra Oy
* Logistiikka: VR Transpoint
Yhteensä VR-konsernissa on 28 yhtiötä ja osakkuusyrityksiä kahdeksan. Liikenteen ohjauspalvelut eriytettiin vuoden 2015 alussa Finrail-nimiselle yhtiölle, joka ei kuulu VR-yhtymään.
VR Group määritellään liikennöitsijäksi tai rautatieyritykseksi, kun taas Liikennevirasto on rataverkon haltija ja vastaa sen ylläpidosta. Muidenkin liikennöitsijöiden mahdollisesti päästessä liikennöimään rataverkolla Liikenneviraston ja VR Groupin erilaiset roolit korostunevat jatkossa entistä voimakkaammin. 
==Tilikaudet==
VR:n tulos heikkeni vuonna 2015 edellisvuoteen verrattuna, mikä selittyy muun muassa saksalaisen Siemensin kanssa tehdyistä Vectron-vetureiden kalustokaupoista.
Vuonna 2017 VR:n tulos parani, kun matkustajamäärät kasvoivat 8 prosenttia hinnanalennuksien takia. 
VR konsernin tunnusluvut 
 	 	2014 	2015 	2016 	2017
Liikevaihto 	M€	1 367	1 231	1 187	1 251
Liikevoitto 	M€	90,4 	65,4 	43,3 	110,3
Tase 	M€	1 367	1 231	1 187	1 251
Sijoitetun pääoman tuotto (ROI)	% 	5,9 	4,5 	2,8 	6,9
== Toiminta ==
VR Group koostuu kolmesta asiakasryhmien ympärillä toimivasta liiketoiminnosta, jotka ovat matkustajaliikenteestä huolehtiva VR, logistiikkaa harjoittava VR Transpoint ja infrarakentamiseen erikoistunut VR Track.
Henkilöliikenteen osalta VR Group hoitaa sekä pääkaupunkiseudun lähiliikennettä että kaukoliikennettä, myös kansainvälistä yhteyttä Pietariin ja Moskovaan. 
Pääkaupunkiseudun ulkopuolella ei ole varsinaista lähiliikennettä eikä paikallisjunia. Siellä taajamajunat pysähtyvät pikajunia ja Intercity-junia tiheämmin ja yhdistävät näin pienempiä kaupunkeja ja kuntia. Pikajunat, InterCity-junat ja Pendolinot yhdistävät suuremmat kaupungit. Useimpien kaukoliikenteen junien lähtö- tai määräasema on Helsinki, mutta niitä kulkee myös esimerkiksi Turusta Tampereen ja Jyväskylän kautta Pieksämäelle ja päinvastoin. Suora makuuvaunuja sisältävä yöjunayhteys on myös Turun ja Oulun sekä Turun ja Rovaniemen välillä, mutta tällöin vaunut siirretään matkan varrella Tampereella junasta toiseen.
Rautateiden turvallisuudesta ja toimivuudesta vastaa liikenne- ja viestintäministeriön alainen Liikenteen turvallisuusvirasto.
Rakennuslehti valitsi VR Trackin Lielahti-Kokemäki-allianssihankkeen työmaan Vuoden työmaaksi 2012. Kyseinen ratahanke oli Euroopan ensimmäinen julkisten hankintojen allianssihanke.Rata-allianssi voitti työmaakilpailun, Rakennuslehti 10.12.2012 Työmaan vastuuhenkilöt Juha Jalamaa ja Jussi Takamaa palkittiin H. Roosin säätiön työturvallisuuspalkinnolla 18.3.2014.vrgrou.fi
Ville Saksin kaudella VR Trackin Ruotsissa tekemä kunnossapitosopimus tuotti huomattavia tappioita Suomen valtiolle, ja se lopetettiin ennen sopimuksen päättymistä, ja Saksi irtisanoutui samanaikaisesti kun asiasta tiedotettiin. VR Track sai hänen aikanaan rataverkon huonosta kunnossapidosta moitteita Liikennevirastolta. Liikennevirasto sulki laiminlyöntien vuoksi VR Trackin pois rataverkon kunnossapidon tarjouskilpailusta.
==Monopoliaseman purkaminen==
VR-Yhtymällä on monopoliasema Suomen rautateiden henkilöliikenteessä. Se päättyy vuonna 2024, sillä VR-Yhtymän yksinoikeussopimus henkilöjunaliikenteestä päättyy silloin. Suomen henkilöjunaliikenteen kilpailuttaminen alkaa Etelä-Suomen taajamajunaliikenteestä vuonna 2020. Tarkoituksena on avata koko Suomen matkustajajunaliikenne kilpailulle vuoteen 2026 mennessä. VR-Yhtymän monopoliaseman purkaminen ei vaadi lakimuutoksia tai budjettikäsittelyä. Liikenteen kilpailutukseen halutaan myös maakunnat ja kaupungit mukaan, jotta saadaan aikaan myös alueellista liikennettä.
===VR-Yhtymän jakaminen===
VR-Yhtymä säilyy sen monopoliaseman purkamisen jälkeenkin valtion omistuksessa, mutta siitä tullaan eriyttämään kilpailun mahdollistamiseksi kolme eri valtionyhtiötä, jotka ovat kalusto-, kunnossapito- ja kiinteistöyhtiö. 
Kiinteistöyhtiöön kuuluu käytännössä vain VR:n juna-asemat. Niihin tulee pääsy myös VR:n kilpailijoille. Kalustoyhtiö tulee vuokraamaan VR:n kalustoa myös muille toimijoille. Kaluston hankkiminen voisi olla muuten VR:n kilpailijoille liian kallista.
== Kalusto ==
===Veturit===
VR Groupilla on kaupallisessa liikenteessä käytössä kolme sähköveturityyppiä: Sr1, Sr2 ja Sr3 sekä kolme dieselveturityyppiä: Dv12, Dr14 ja Dr16.
====Sähköveturit====
=====Sr1=====
Ensimmäiset Sr1-luokan veturit tilattiin vuonna 1973 neuvostoliittolaiselta Novotšerkasskin veturitehtaalta, joka valmisti vetureita 110 kappaletta ja niitä ennen yhden prototyypin. Sr1 onkin nykyisin Suomen runsaslukuisin sähköveturityyppi. Alkuvaikeuksien jälkeen se on osoittautunut erittäin luotettavaksi. Ensimmäinen Sr1-veturi, 3001, saapui Suomeen 4. syyskuuta 1973. Vuonna 1993 Hyvinkään konepaja kokosi ylimääräisestä korista ja muista varaosista veturin 3111. Verrattuna vastaavan ikäisiin länsimaisiin sähkövetureihin on Sr1 teholtaan pienempi. Kolme Sr1-veturia on tällä hetkellä hylätty. Sr1-vetureilla on ollut yhteensä kolme väritystä.
=====Sr2=====
Ensimmäinen Sr2 valmistettiin vuonna 1995. Vuoteen 2003 mennessä vetureita rakennettiin 46 kappaletta. Sr2:n suurin sallittu nopeus on 210 km/h. Koeajoissa sillä on ajettu 232 km/h. Nopeus 230 km/h oli merkittynä joissakin vetureissa, mutta sittemmin tätä lukua on alennettu voimassa olevan hyväksynnän mukaiseksi. Tähän mennessä yhtäkään Sr2-sarjan veturia ei ole hylätty.
=====Sr3=====
Joulukuussa 2013 VR julkaisi yli 300 miljoonan euron arvoisen kalustokaupan, jonka myötä se hankkii saksalaiselta Siemensiltä 80 uutta Vectron-sähköveturia ja option 97 lisäveturiin. Ensimmäiset veturit tulivat käyttöön vuoden 2017 kesäkuussa ja koko erä toimitetaan vuoteen 2026 mennessä. Siemens Vectronin tyyppimerkinnäksi tulee Sr3.
====Dieselveturit====
VR Group operoi kolmea dieselveturityyppiä kaupallisessa liikenteessä; nämä ovat Dv12, Dr14 ja Dr16. Dr16-veturi on dieselsähköinen veturi, josta on mahdollista syöttää virtaa matkustajavaunuihin.
===InterCity-vaunut===
pienoiskuva|Intercity-junan ohjaus- ja matkustajavaunu Jyväskylän rautatieasemalla vuonna 2013
Suomessa VR Group liikennöi InterCity-junia kaikilla merkittävillä reiteillä (muun muassa Helsinki–Tampere–Oulu–Rovaniemi, Helsinki–Kuopio, Helsinki–Turku, Helsinki–Kajaani, Helsinki–Joensuu sekä Turku–Tampere/Pieksämäki). Junien huippunopeus on radasta, veturista ja junatyypistä riippuen 140–200 km/h. Yksikerroksisten Intercity-vaunujen nopeusrajoitus on 160 km/h ja uudempien kaksikerroksisten Intercity-junien jopa 200 km/h. Intercity-junan tunnistaa vihervalkoisesta (aiemmin punavalkoisesta) värityksestä ja vaunun litteran kirjaimesta x (yksikerroksinen) tai d (kaksikerroksinen). Kaksikerrosvaunuissa on ilmastointi ja WLAN-verkko, ja ne ovat uudenaikaisia ja moderneja.
===Pendolino===
pienoiskuva|Pendolino-juna Helsingin päärautatieasemalla
Suomessa nopein junatyyppi on kuusivaunuinen Pendolino. Junia voidaan yhdistää enintään kahden yksikön mittaisiksi. Kallistuvan korin ansiosta Pendolino voidaan ajaa kaarteisiin 35 prosenttia muita junia nopeammin. Pendolinoilla liikennöidään vilkkaimpiin matkustusaikoihin, ja ne pysähtyvät pääosin vain suurimmilla asemilla. Junan suurin nopeus on 220 km/h. Ensimmäiset Pendolinot tilattiin vuonna 1992 ja ne aloittivat liikennöinnin Helsingin ja Turun välisellä rantaradalla vuonna 1995.
====Allegro====
Allegro (Sm6) on muutamin poikkeamin Pendolinon kaltainen junayksikkö. Niitä operoi Karelian Trains joka on VR-Yhtymän ja Venäjän rautatieyhtiön omistama. Junayksikkö on seitsemänvaunuinen ja niitä käytetään Helsingin ja Pietarin välisessä liikenteessä.
===Siniset vaunut===
thumb|250px|Sininen päivävaunu
Siniset vaunut eli saksalaisvaunut eli VR:n siniharmaat teräskoriset pikajunavaunut ovat olleet ensisijaisia pikajunavaunuja VR:n liikenteessä 1970-luvulta asti. Ne korvasivat kaukoliikenteestä ruskeat vaunut, jotka olivat puukorisia. Vanhimmat vaunut ovat jo melko vanhoja, ja niitä on romutettu uusien yksi- tai kaksikerroksisten Intercity-vaunujen ja Pendolino-junien valmistuessa. Vanhoja vaunuja on myös sijoitettu taajamajunavaunuksi. Sinisten makuuvaunujen käyttö on vähentynyt uusien kaksikerroksisten makuuvaunujen valmistuttua. Viimeiset vaunut on tarkoitus poistaa liikenteestä vuoteen 2020 mennessä. Lähes kaikki vanhemman sarjan sileäkattoiset siniset vaunut on romutettu ja uudemman, vekkikattoisen sarjan romutuskin on jo alkanut.
===Lähiliikennekalusto===
Lähijunavuorot ajetaan sähkökäyttöisillä Sm2-, Sm4- tai Sm5-moottorivaunuilla, ja dieselkäyttöisillä Dm12-moottorivaunuilla. Lähiliikenteessä oli 19.6.2017 asti vakituisessa käytössä myös erillisiä vihreäväritteisiä lähiliikennevaunuja, jotka kulkivat Helsinki-Riihimäki ja Helsinki-Kouvola -reiteillä. 
=== Henkilöliikenteen kaluston lukumäärä ===
 	Juna/vaunu	Lukumäärä	Tyyppi 	Paikkamäärä
Pendolino 	Sm3 	18 	Suurnopeusjunayksikkö 	309
Intercity-vaunut 1 	Expt 	18 	Yksikerroksinen 2. luokan lemmikkivaunu tupakointitilalla 	52
Intercity-vaunut 1 	Ex 	50 	Yksikerroksinen 2. luokan vaunu 	79
Intercity-vaunut 1 	Ed 	68 	Kaksikerroksinen 2. luokan vaunu 	113
Intercity-vaunut 1 	Edb 	40 	Kaksikerroksinen business- ja 2. luokan vaunu 	110
Intercity-vaunut 1 	Edfs 	31 	Kaksikerroksinen 2. luokan konduktööri- ja kärrymyynnin tukipistevaunu 	72+2
Intercity-vaunut 1 	Eds 	12 	Kaksikerroksinen 2. luokan palveluvaunu 	83+2
Intercity-vaunut 1 	Edm 	40 	Kaksikerroksinen makuuvaunu 	38
Intercity-vaunut 1 	Edo 	25 	Kaksikerroksinen ohjausvaunu 	101
Intercity-vaunut 1 	Rx 	12 	Yksikerroksinen ravintolavaunu 	53
Intercity-vaunut 1 	ERd 	26 	Kaksikerroksinen ravintolavaunu 	106
Siniset päivä- ja yöpikajunien vaunut	Ein 	78 	Yksikerroksinen 2. luokan vaunu 	80
Siniset päivä- ja yöpikajunien vaunut	Ei 	15 	Yksikerroksinen 2. luokan vaunu tupakointitilalla 	62
Siniset päivä- ja yöpikajunien vaunut	Eip 	32 	Yksikerroksinen 2. luokan vaunu, paikkoja lemmikkien kanssa matkustaville 	76
Siniset päivä- ja yöpikajunien vaunut	Eipt 	14 	Yksikerroksinen 2. luokan vaunu, hytti lemmikkien kanssa matkustaville 	46
Siniset päivä- ja yöpikajunien vaunut	EFit 	24 	Yksikerroksinen 2. luokan vaunu, konduktööri- ja matkatavaraosasto 	46
Siniset päivä- ja yöpikajunien vaunut	EFiti 	14 	Yksikerroksinen 2. luokan vaunu invapalveluilla, konduktööri- ja matkatavaraosasto	31+3
Siniset päivä- ja yöpikajunien vaunut	Rk 	11 	Yksikerroksinen ravintolavaunu 	60
Siniset päivä- ja yöpikajunien vaunut	Rkt 	18 	Yksikerroksinen ravintolavaunu 	44
Siniset päivä- ja yöpikajunien vaunut	Rbkt 	6 	Yksikerroksinen baarivaunu 	56
Siniset päivä- ja yöpikajunien vaunut	CEmt 	70 	Yksikerroksinen makuuvaunu 	35
Siniset päivä- ja yöpikajunien vaunut	A 20 	1 	Yksikerroksinen konferenssivaunu 	24
Siniset päivä- ja yöpikajunien vaunut	A 40 	1 	Yksikerroksinen salonkivaunu 	14
Siniset päivä- ja yöpikajunien vaunut	A 41 	1 	Yksikerroksinen salonkivaunu 	14
Siniset päivä- ja yöpikajunien vaunut	A 42 	1 	Yksikerroksinen salonkivaunu (Presidentin vaunu 1992–2004) 	10 istuma- ja 6 makuupaikkaa
Siniset päivä- ja yöpikajunien vaunut	A 60 	1 	Yksikerroksinen näyttelyvaunu 	
Taajamajunat ja lähiliikenteen junat 	Dm12 	16 	Dieselmoottorijuna 	63
Taajamajunat ja lähiliikenteen junat 	Eil 	49 	Lähiliikennevaunu 	113
Taajamajunat ja lähiliikenteen junat 	Eilf 	8 	Lähiliikennevaunu konduktöörihytillä (lipunmyynti) 	93
Taajamajunat ja lähiliikenteen junat 	Sm1/Eio 	 	Lähiliikenteen sähkömoottorijuna 	191
Taajamajunat ja lähiliikenteen junat 	Sm2/Eioc 	50 	Lähiliikenteen sähkömoottorijuna 	200
Taajamajunat ja lähiliikenteen junat 	Sm4 	30 	Matalalattiainen lähiliikennejuna 	184+100
Taajamajunat ja lähiliikenteen junat 	Sm5 2 	81 	Matalalattiainen lähiliikennejuna 	232+28
 
1 Intercity-vaunuista VR Group on vuokrannut 20 uutta kaksikerrosvaunua (15 Ed, 5 Edfs).
2 Sm5-junayksiköt omistaa Pääkaupunkiseudun Junakalusto Oy (JKOY), josta VR Group omistaa 35 %.
==Muuta==
VR-Yhtymän pääkonttori on sijainnut pitkään Helsingin päärautatieaseman rakennuksessa. VR-Yhtymä siirsi pääkonttorinsa Pasilaan Ylen eläkeyhtiön omistuksessa olevaan Iso Paja-toimistotaloon, jossa VR-Yhtymä on vuokralla.http://www.hs.fi/kaupunki/a1417796422886 
Kilpailu- ja kuluttajavirasto päätti jättää tutkimatta Marecap Trans Oy:n tekemän tutkintapyynnön VR Transpointin kansainvälisistä maantiekuljetuksista, perustellen päätöstä maantiekuljetusten alalla toimivien yritysten lukumäärällä.http://www.tekniikkatalous.fi/talous/kilpailuvirasto+jattaa+tutkimatta+vrn+maantiekuljetukset++quotkilpailu+kokonaisuudessaan+toimivaaquot/a1058578 Marecap Trans Oy epäili laitonta ristisubventiota, jossa VR paikkaisi maantieliikenteen tappioita muista liiketoiminnoista tulevilla voitoilla.http://www.tekniikkatalous.fi/Liikenne/vuotosivusto+maantiekuljetusyhtio+kannellut+vrsta+kilpailuvirastolle/a995477
== Katso myös ==
* Suomen rautatieliikenne
== Lähteet ==
== Kirjallisuutta ==
* 
== Aiheesta muualla ==
* VR Groupin kotisivut
** VR (henkilöjunaliikenne)
**VR:n YouTube-kanava
** Pohjolan Liikenne (linja-autoliikenne)
** VR Transpoint
** VR Track
**VR Trackin YouTube-kanava
** Avecra
* VR Ylen Elävässä arkistossa
* VR sai epäpalkinto Seitikin – ”jatkuvaa matkustajista piittaamatonta toimintaa”. Rantapallo.fi 19.1.2012.
* VR:n vaunukuvasto (PDF, Internet archivesta, tallennettu 8.11.2007)
* Ostaako VR osingoilla jatkoaikaa monopolille?. VR:n vuoden 2017 tilinpäätöksestä, VR Leaks 17.3.2018.
*