nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Avioliittolaki

Avioliittolaki (, ) Suomessa on perhelainsäädännön perussäädöksiin kuuluva säädös, johon on sisällytetty tärkeimmät avioliittoa koskevat säännökset.
== Historia ==
Nykyinen, vuonna 1929 säädetty avioliittolaki kumosi muun muassa vuoden 1734 lain naimiskaaren sekä vuonna 1889 säädetyn lain aviopuolisojen omaisuus- ja velkasuhteista. Oleellisin muutos aikaisempaan verrattuna oli, että tällöin lakkautettiin aviomiehen edusmiesasema vaimoonsa nähden ja puolisot julistettiin oikeudellisesti tasavertaisiksi. Useita aikaisemman lain säännöksiä puolisoiden varallisuus­suhteista oli kuitenkin vielä sen jälkeen sovellettava ennen uuden lain voimaantuloa solmittuihin avioliittoihin niin kauan, kuin molemmat puolisot olivat elossa, eivät olleet eronneet eivätkä ottaneet pesäeroa.
Avioliittolakiin on sen voimassa ollessa tehty useita muutoksia. Huomattavimmat niistä tehtiin vuonna 1987, jolloin muun muassa avioeron saaminen tehtiin entistä helpommaksi.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Presidentti vahvisti avioliittolain sukupuolineutraaliksi Yle, 2015
Luokka:Suomen laki
Luokka:Perheoikeus
Avioton lapsi

Avioton lapsi (lyh. au-lapsi) on termi, jolla viitataan avioliiton ulkopuolella syntyneeseen lapseen eli lapseen, jonka vanhemmat eivät ole olleet keskenään naimisissa lapsen syntyessä.
Avioliiton ulkopuolella syntyneillä lapsilla on ollut heikko asema monessa eurooppalaisessa, myös suomalaisessa yhteiskunnassa vielä 1900-luvun alussa. Joissakin kulttuureissa aviottomiin lapsiin suhtaudutaan edelleen halveksivasti, jopa vihamielisesti. Muinaisaikoina au-lapset on ajoittain jopa surmattu jo vastasyntyneinä. Keskiajalla aatelinenkin saattoi olla äpärä, jos toinen vanhemmista oli aatelinen, joka oli tunnustanut avioliiton ulkopuolella syntyneen lapsensa. Silloin hänen aatelisvaakunassaan oli niin sanottu bastardijänne.
Suomen eduskunta hyväksyi vuonna 1922 lain avioliiton ulkopuolella syntyneistä lapsista ja sen nojalla kaikkiin kuntiin nimettiin lastenvalvojat valvomaan aviottomien lasten ja heidän äitiensä etuja.
== Avioliiton ulkopuolella syntyneen lapsen nimityksiä suomen kielessä ==
Suomen kielessä muita nimityksiä avioliiton ulkopuolella syntyneestä lapsesta ovat ”äpärä” ja ”lehtolapsi”. Nykyään nimitykset ovat halventavia mutta eivät välttämättä ole olleet aina, katso Nykysuomen sanakirjan ensimmäinen painos. Internet-versio MOT Kielitoimiston sanakirja 1.0 Lapissa ja Pohjois-Pohjanmaalla on äpärällä aiemmin tarkoitettu surmatun lapsen haamua.
Äpärä tai äpäre on aiemmin merkinnyt kansanomaisessa kielenkäytössä myös niitylle niittämisen jälkeen kasvanutta heinää eli odelmaa. Kirjateollisuuden puhekielessä äpärällä on viitattu taittovirheeseen, jossa kappaleen loppurivi tulee sivun tai palstan ensimmäiseksi riviksi.
== Lähteet ==
Luokka:Perhepolitiikka
Luokka:Sosiaaliset suhteet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Avoimuus

Avoimuus on moneen liittyvä filosofinen käsite. Avoimuudella voidaan tarkoittaa läpinäkyvyyttä, jakamista tai vastaanottavuutta, esimerkiksi uusille asioille.
Julkisuusperiaate on hallinnon avoimuuden perusta. Ohjelmistokehityksessä avoimuutta edustaa avoimet ohjelmistot. 
Termillä avoin tieto tarkoitetaan tiedon avoimeen tuottamiseen ja jakeluun liittyviä periaatteita ja käytäntöjä. Avoin innovaatio on organisaation tapa ulottaa tuotekehitys ulkopuolelleen. Psykologiassa avoimuus on yksi viidestä persoonallisuuden pääpiirteestä. 
== Hallinnossa ==
Avoin hallinto tarkoittaa hallinnon toimien avoimuutta, tiedon saatavuutta, vastaanottavaisuutta uusille ideoille ja vaatimuksille, sekä kansalaisten osallistavuutta. Tärkeäksi katsotaan myös avoin kehitys, eli kansalaisten päästäminen vaikuttamaan myös lainsäädäntö ja päätöksenteko prosesseissa.
== Luovissa töissä ==
Avoin sisältö on sisältöä, joka on avoimesti kenen tahansa saatavilla, hyödynnettävissä, muokattavissa ja jaettavissa.
== Opetuksessa ==
Avoin oppimateriaali on oppimateriaalia, joka on avoimesti kenen tahansa saatavilla, hyödynnettävissä, muokattavissa ja jaettavissa.
== Tieteessä ==
Avoin tiede on avoimia toimintaperiaatteita käyttävää tiedettä. Olennaista on, että tieteelliset julkaisut ovat avoimesti kenen tahansa saatavilla, hyödynnettävissä, muokattavissa ja jaettavissa. Lisäksi tieteellisten julkaisujen tutkimusdataa tulisi mahdollisuuksien mukaan julkaista avoimesti saataville.
== Tietotekniikassa ==
Tietotekniikassa avoimuus on vakiintunut käytäntö. Avoin lähdekoodi tarkoittaa, että ohjelmiston lähdekoodi on avoimesti kenen tahansa saatavilla, hyödynnettävissä, muokattavissa ja jaettavissa. Avoimissa laitteistoissa laitteen suunnitteluasiakirjat, dokumentaatio ja muu materiaali on avoimesti saatavilla, muokattavissa ja jaettavissa. Avoin data on dataa, joka on avoimesti kenen tahansa saatavilla, hyödynnettävissä, muokattavissa ja jaettavissa.
==Katso myös==
*Julkisuus
*Avoin lisenssi
*Avoin standardi
*Avoin protokolla
==Lähteet==
 
Luokka:Yhteiskunta
Avoin protokolla

Avoin protokolla () on protokolla, joka on avoimesti kenen tahansa saatavilla ja hyödynnettävissä. Avoimien protokollien käyttöä ei rajoiteteta ja niiden spesifikaatio lisesointu avoimesti. Erona suljettuun protokollaan on, että suljetut protokollat suunnittelee tyypillisesti yksi tai muutama taho, jotka voi rajoittaa protokollan käyttöä ja muuttaa sitä haluamallaan tavalla. Avoimet protokollat suunnittelee pääsääntöisesti suuri joukko eri tahoja, joten protokollista tulee yleisluontoisempia ja täten sopivat useampaan käyttöön.
Esimerkkejä avoimista protokollista:
* IP-protokolla
* TCP-protokolla
* Muut IEEE:n ja IETF:n protokollat
== Katso myös ==
* Avoin standardi
* Avoin lähdekoodi
* Avoimuus
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Tietoa avoimuudesta - COSS ry
Luokka:Tietoliikenneprotokollat
Avoin standardi

Avoin standardi () on standardi, joka on avoimesti kenen tahansa saatavilla ja hyödynnettävissä. Edellytyksenä on myös käyttää avointa lisenssiä, syrjimättömyys ja laajennettavuus. Tyypillisesti kehitykseen pääsee myös vapaasti osallistumaan.
Esimerkkejä avoimista standardeista:https://coss.fi/avoimuus/standardit/
* OpenDocument (ISO/IEC 26300)
* PDF (ISO 32000-1:2008)
* Ogg
* WebM
* FLAC
* Vorbis
== Määritelmä ==
Avoimelle standardille on useita määritelmiä. Keskeisiä tekijöitä useimissa ovat standardin avoin saatavuus, avoin lisenssi, laajennettavuus, avoin kehitysprosessi ja läpinäkyvyys kehitystyössä sekä yhteistyö standardia hyödyntävien toimijoiden kanssa. Standardi ei saisi suosia tai syrjiä ketään standardia hyödyntävää toimijaa.
== Katso myös ==
* Avoin protokolla
* Avoin tiedostomuoto
* Avoin sisältö
* Avoimuus
== Lähteet ==
* https://tieteentermipankki.fi/wiki/Nimitys:avoin_standardi
===Viitteet===
== Aiheesta muualla ==
* COSS - Avoimet standardit
Luokka:Avoimet standardit
Avoin taivas

Avoin taivas voi tarkoittaa seuraavia:
*Avoin taivas -konsepti, kansainvälisen lentoliikenteen vapauttamiseen pyrkivä lakikonsepti
*Avoin taivas -sopimus, asevalvontaan liittyvä sopimus.
*Euroopan unionin ja Yhdysvaltain avoin taivas -lentoliikennesopimus, EU:n ja Yhdysvaltain lentoliikennettä hallinnoiva sopimus
Avoin tiedostomuoto

Avoin tiedostomuoto tai avoin tiedostoformaatti () on tiedostomuoto, jonka on avoimesti ilman kaupallista ohjelmaa kenen tahansa saatavilla ja hyödynnettävissä oleva spesifikaatio. Spesifikaatio on lisensoitu avoimella lisenssillä.
Avoimen tiedostomuodon ansiosta tiedostoja voi avata ja käyttää useissa ohjelmissa. Jos esimerkiksi luodaan tekstitiedosto jollakin tekstieditorilla, sen voi avata myös monella tekstinkäsittelyohjelmalla. Sitä vastoin suljettuun tiedostomuotoon tallennetun tiedoston voi avata mielekkäästi vain tiedostomuotoa hallinnoivan tahon sääntelemillä ohjelmilla. Esimerkiksi suljetussa .PAGES-muodossa olevia tiedostoja voi avata vain Apple Pages -ohjelmalla.
2000-luvun alkuvuosina tietotekniikassa alettiin yhä enemmän siirtyä avoimiin tiedostomuotoihin. Avoimien tiedostomuotojen, kuten OpenDocument, käyttö on kasvanut, ja esimerkiksi Adobe teki vuonna 2017 PDF:stä avoimen tiedostomuodon. PDF:n spesifikaatioita hallinnoi ja ylläpitää nyt kansainvälinen standardointijärjestö International Organization for Standardization (ISO). Suomessa, muualla Euroopassa ja enimmäkseen muualla maailmassakin on julkishallinnossa suosituksia ja ohjeistuksia avoimien tiedostomuotojen käyttämiseksi. Tehtävää on kuitenkin edelleen.
== Esimerkkejä avoimista tiedostomuodoista ==
* PNG, rasterikuvamuoto, jonka on standardoinut ISO/IEC
* SVG, vektorikuvamuoto
* OpenDocument, tiedostomuoto dokumenteille
== Katso myös ==
* Avoin protokolla
* Avoin standardi
* Avoimuus
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* OpenFormats
Luokka:Tiedostomuodot
Avoin yhtiö

Avoin yhtiö (aik. myös kauppayhtiö) on yhtiömuoto, jossa kaikki yhtiömiehet vastaavat henkilökohtaisesti yhtiön veloista ja muista velvoitteista sekä omasta että muiden yhtiömiesten puolesta. 
Avoin yhtiö on itsenäinen oikeushenkilö. Se perustetaan rekisteröimällä kahden tai useamman yhtiömiehen tekemällä yhtiösopimuksella.Laki avoimesta yhtiöstä ja kommandiittiyhtiöstä 2 § Yhtiömiehinä voi olla joko luonnollisia henkilöitä tai yhteisöjä, kuten muita yrityksiä.
Mikäli yhtiön kaikki yhtiömiehet eivät ole vastuullisia, vaan mukaan tulee myös pelkässä rahoittajan asemassa olevia äänettömiä yhtiömiehiä, yhtiöstä tulee kommandiittiyhtiö.
==Avoin yhtiö Suomessa==
Avoimet yhtiöt ovat Suomessa verraten harvinaisia. Avoimia yhtiöitä oli 31.3.2013 kaupparekisterissä 12 531, mikä muodosti 2 % kaikista yrityksistä. Avointen yhtiöiden määrä on ollut laskusuunnassa.http://www.prh.fi/fi/kaupparekisteri/yritystenlkm/lkm.html
Avoimen yhtiön hyviä puolia esimerkiksi osakeyhtiöihin verrattuna on verrattain suuri sopimusvapaus yhtiötä muodostettaessa. Lainsäädäntö antaa melkoisen paljon vapautta sopia yhtiön sisäisestä hallinnosta ja valtasuhteista, ainoastaan harvat lakipykälät ovat pakottavia. Avoimen yhtiön voi myös perustaa välittömästi, sillä avoin yhtiö katsotaan muodostuneeksi samalla hetkellä kun yhtiösopimus allekirjoitetaan. Vastaavasti avoimen yhtiön huonoja puolia on juuri yhtiömiesten rajaton ja henkilökohtainen vastuu yhtiön veloista, samalla kun jokaisella yhtiömiehellä on valta hoitaa yhtiön välttämättömiä tai hyödyllisiä asioita ilman erityistä lupaa toisilta yhtiömiehiltä. Tämän vuoksi avoimet yhtiöt vaativat yhtiömiehiltä paljon keskinäistä luottamusta.
===Avoimen yhtiön nimi ja lyhenne===
Suomessa avoimen yhtiön toiminimessä tulee olla sanat "avoin yhtiö" tai "öppet bolag".Toiminimilaki (2.2.1979/128) 7 §Firmalag (2.2.1979/128) 7 § Vaihtoehtoisesti nimestä on muutoin käytävä ilmi, että yhtiömiehiä on vähintään kaksi (esimerkiksi "Virtanen & Lahtinen" tai "Virtanen & kumppanit").
Avoimesta yhtiöstä käytetään yleiskielessä joskus lyhennettä ay. Kaupparekisteri ei kuitenkaan hyväksy tätä lyhennettä osaksi yhtiön toiminimeä, koska se ei ole toiminimilain mukainen eikä yksiselitteinen (lyhenne voi tarkoittaa avoimen yhtiön lisäksi muun muassa ammattiyhdistystä). Rajoitus koskee myös ruotsinkielistä lyhennettä öb.PRH: Nimiohjeet Viitattu 11.10.2014PRH: Anvisningar för utformning av företagsnamn Viitattu 11.10.2014
Yhtiölle voidaan haluttaessa rekisteröidä rinnakkaistoiminimi muillakin kielillä kuin suomeksi tai ruotsiksi. Kaupparekisteri antaa avoimelle yhtiölle seuraavat käännökset:PRH: Toiminimellä voi olla erikielisiä rinnakkaistoiminimiä Viitattu 11.10.2014
* englanniksi Partnership
* saksaksi offene Handelsgesellschaft
===Verotus===
Avoin yhtiö voi tehdä toimintavarauksen.http://www.veronmaksajat.fi/Veroilmoitus/Henkiloyhtion-veroilmoitus/ 
== Lähteet ==
* Wilhelmsson & Jääskinen: Avoimet yhtiöt ja kommandiittiyhtiöt, Kauppakaari 2001
===Viitteet===
== Aiheesta muualla ==
* Laki avoimesta yhtiöstä ja kommandiittiyhtiöstä (389/1988), Finlex
Luokka:Henkilöyhtiöt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Avulsiivi

Avulsiivit eli naksausäänteet (aik. maiskausäänteet) ovat klusiileja tai affrikaattoja, joita äännettäessä muodostetaan kaksi sulkeumaa suuväylään, joista taempi on yleensä velaarinen. Toisin kuin tavanomaiset klusiilit, avulsiivit eivät vaadi muodostuakseen keuhkojen ilmavirtaa, vaan ääni muodostetaan imemällä kieltä sisäänpäin aiheuttaen edellä mainittujen kahden sulkeuman välisen ilmamassan harvenemisen. Kun edempi sulkeuma päästetään vapaaksi, ilma syöksyy nopeasti harventuneeseen tilaan, mistä aiheutuu ääni, joka on yleensä tavanomaisia klusiileja kovempi.
==Esiintyminen kielessä==
Avulsiiveja esiintyy lähinnä eteläisessä Afrikassa puhutuissa ns. khoisan-kielissä, mutta niitä on levinnyt kyseisistä kielistä jonkin verran myös lähistöllä puhuttuihin bantukieliin, kuten xhosaan ja zuluun. Myös Tansaniassa ja Keniassa on muutama kieli, joissa on avulsiiveja, mikä saattaa olla merkki khoisan-kielten tai niiden edeltäjien paljon nykyistä laajemmasta levinneisyydestä. Afrikan ulkopuolella avulsiiveja ei juurikaan esiinny kielten foneemijärjestelmissä, mutta niitä käytetään usein ekstralingvistisinä ilmaisukeinoina: esimerkiksi suomalainen saattaa ilmaista suudelmaa muiskauttamalla huuliaan; kyseessä on bilabiaalinen avulsiivi. Hevosia komennetaan usein maiskutusta muistuttavilla äänillä.
==Ääntöpaikat==
Avulsiivien ääntöpaikaksi suussa määritetään etummaisen sulkeuman paikka; kuten mainittu, taempi sulkeuma on lähes poikkeuksetta velaarinen (joskus uvulaarinen). Alla avulsiivit on merkitty IPA:n foneettisella transkriptiolla.
*Bilabiaalinen avulsiivi . Edellä mainittu huulten "muiskautus"; käytetään joissain san-kielissä.
*Dentaalinen avulsiivi . Usein affrikoitunut. Suomalaiset saattavat käyttää tätä moittiakseen jotakin, varsinkin toistettuna. Etummainen sulkeuma hampaiden kohdalla ja vähän niiden takana.
*(Post)alveolaarinen avulsiivi . Kielen kärki muodostaa etummaisen sulkeuman kitavallin kohdalle tai sen taakse kitalaen etuosaan.
*Palatoalveolaarinen avulsiivi . Etusulkeuma muodostetaan kovan kitalaen kohdalle kielellä; syntyvä ääni muistuttaa korkin irtoamisesta kuuluvaa ääntä.
*Alveolaarinen lateraalinen avulsiivi . Kieli sulkee suuväylän hammasvallin kohdalla, ja sulkeuma vapautetaan kielen laidoilta.
==Lähteet==
*
===Viitteet===
==Antsadata-kohde==
Luokka:Fonetiikka
Axel Gabriel af Björksten

Axel Gabriel af Björksten, vuoteen 1853 Björkstén (31. elokuuta 1832 Helsinki – 29. toukokuuta 1895 Helsinki) oli suomalainen juristi ja virka- ja valtiopäivämies.
Af Björkstenin vanhemmat olivat senaattori Bror Ulrik af Björksten ja Gustava Ulrika Kuhlberg ja puoliso vuodesta 1870 Lovisa Maria Elisabet Böning (k. 1897). Af Björksten tuli ylioppilaaksi 1849 ja suoritti tuomarintutkinnon ja kameraalitutkinnon 1853. Samana vuonna hänestä tuli Turun hovioikeuden ylimääräinen notaari ja senaatin talousosaston ylimääräinen kamarikirjuri. Senaatin oikeusosaston kopistiksi af Björksten tuli 1860, kanslistiksi 1862, kirjaajajaksi 1868, yleisen kanslian protokollasihteeriksi 1869, oikeusosaston protokollasihteeriksi 1870 ja esittelijäsihteeriksi 1876. Hän sai valtioneuvoksen arvon 1895. Valtiopäivillä af Björksten oli aatelissäädyssä edustaja 1867, 1877–1878 ja 1894.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Axel Gabriel Björkstén, vuodesta 1853 af Björksten. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 21.11.2020.
Hovioikeudenneuvos Johan Alfred af Björksten ja tilanomistaja Frans Henrik af Björksten olivat Axel Gabriel af Bjökstenin veljiä. Viitattu 10.12.2020.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1832 syntyneet
Luokka:Vuonna 1895 kuolleet
Axel Henrik Antell

Axel Henrik Antell (9. elokuuta 1853 Viipuri – 25. maaliskuuta 1908 Helsinki) oli suomalainen päätoimittaja, Helsingin köyhäinhoitotoimen johtaja ja moninkertainen valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
Antellin vanhemmat olivat senaattori, salaneuvos Samuel Henrik Antell ja Fanny Alexandra Helena Wallenius. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin normaalikoulusta 1871 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1875 ja maisteriksi 1877. Antell oli Virallisen lehden päätoimittajana 1886–1899 ja Helsingin köyhäinhoitohallituksen toimitusjohtajana 1899–1908. Hän osallistui aatelissäädyssä valtiopäiville 1882, 1885, 1888, 1891, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.
Antell oli naimisissa 1879–1885 Hedvig Elisabet af Hellenin (k. 1885) kanssa. 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset päätoimittajat
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1853 syntyneet
Luokka:Vuonna 1908 kuolleet
Axel Wallensköld

Axel Gabriel Wallensköld (10. toukokuuta 1864 Pietari – 23. maaliskuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen kielentutkija, professori, valtiopäivämies ja kirjailija.
==Henkilöhistoria==
Wallensköldin vanhemmat olivat senaattori Adolf Waldemar Wallensköld ja Emilia Charlotta Boije. Hän pääsi ylioppilaaksi 1882 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1886 ja filosofian lisensiaatiksi 1891. Wallensköld toimi ranskankielen opettajana Nya svenska läroverketissä Helsingissä 1888–1905. Hän oli Helsingin yliopiston romaanisen filologian dosentti 1891–1905, romaanisen filologian ylimääräinen professori 1905–1915 sekä professori 1915–1929. Wallensköld oli Uusmaalaisen osakunnan kuraattori 1893 ja 1896–1898 sekä inspehtori 1907–1913.
Wallensköld osallistui aatelissäädyssä sukunsa edustajana valtiopäiville 1891, 1894, 1897, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906. Hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1911–1913 ja 1916–1918 sekä ruotsalaisen kansanpuolueen keskushallituksen rahastonhoitaja 1906–1909.
Wallensköld oli Suomen ruotsalaisen kirjallisuusseuran rahastonhoitaja vuodesta 1910, Helsingin ruotsalaisen teatterin johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1915 ja Helsingin uusfilologisen yhdistyksen puheenjohtaja 1902–1913 ja uudelleen vuodesta 1914. Hän toimitti Neuphilologische Mitteilungen-aikakauslehteä vuodesta 1907.
== Teoksia ==
* Le Mystére de saint Laurent. (Werner Söderhjelmin kanssa) 1891
* Chansons de Conon de Béthune', väitöskirja. 1891
* Fransk Elementarbok enligt ljudskriftsmetoden, bearbetning till svenska. 1893
* Les Chansons de Gautier d'Epinal. (Uno Lindelöfin kanssa) 1902
* Le Conte de la femme chaste convoitée par son beau–frére, étude de littéature comparée. 1907
* Florence de Rome, chanson d'aventure du premier quart du XIII:e siecle I–III. 1907–1909
== Lähteet ==
* 
* Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961
* Helsingin yliopiston opettaja– ja virkamiesmatrikkeli 1640–1917, osa P-Ö
Luokka:Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston professorit
Luokka:Helsingin yliopiston professorit
Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut
Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Luokka:Suomalaiset toimittajat
Luokka:Vuonna 1864 syntyneet
Luokka:Vuonna 1933 kuolleet
Axel de la Chapelle

Axel de la Chapelle (17. kesäkuuta 1866 Helsinki – 23. maaliskuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen vapaaherra, juristi ja virka- ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: De la Chapelle Axel Viitattu 9.6.2021.
De la Chapellen vanhemmat olivat esittelijäsihteeri, vapaaherra Axel Fredrik de la Chapelle ja Armida Helena Antell ja puoliso vuodesta 1893 Naëmi Bergroth. De la Chapelle tuli ylioppilaaksi Helsingissä 1866 ja suoritti oikeustutkinnon 1891. Hän oli Suomen Pankin palveluksessa vuodesta 1896, toimien viimeksi kamreerina 1912–1933.
De la Chapelle oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1897 ja 1900.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, s. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.
 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1866 syntyneet
Luokka:Vuonna 1949 kuolleet
Axel von Knorring

Frans Axel Herman von Knorring (12. kesäkuuta 1860 Helsinki – 6. marraskuuta 1904 Helsinki) oli suomalainen insinööri ja valtiopäivämies.Adelsvapen-wiki: Adliga ätten von Knorring nr 1976, TAB12 Viitattu 15.6.2021.
Von Knorringin vanhemmat olivat prokuraattori Eugen von Knorring ja Helena Schwenzon ja puoliso vuodesta 1885 Louise Marie Boss. Von Knorring valmistui koneinsinööriksi 1880 ja työskenteli valmistuttuaan insinöörinä sekä Venäjällä että Englannissa, jossa hän myös avioitui. Kotimaahan palattuaan von Knorring toimi useiden eri yritysten teknillisenä johtajana, samoin kuin omassa insinööritoimistossa. Hän oli myös Teknikern-lehden toimittaja ja osallistui alansa yhdistys- ja yhteistyöhön.
Axel von Knorring perusti vuonna 1890 teknillisen alan tuontiyrityksen Axel von Knorringin Teknillinen Toimisto, nykyisin teknisen tukkukaupan yritys Knorring Oy Ab. Vuonna 1891 yritys toi maahan Suomen ensimmäisen kapearaiteisen rautatien veturin, jonka oli valmistanut saksalainen Krauss & Co. Yritys toi maahan myös muun muassa Baldwin Locomotive Worksin valmistamia vetureita, Schenckin teollisuusvaakoja ja englantilaisen A. C. Wells'in lamppuja ja valaisimia. Knorring edusti myös Åbo Jernmanufakturin valmistamia kassakaappeja. Axel von Knorringin kuoltua yritykseen johtoon tuli insinööri Johannes Borenius.Knorring - tuotteita ja palveluja vaativaan teollisuustuotantoon jo yli 130 vuoden ajan, Knorring > Yrityksen historia
Von Knorring oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1897 ja 1900.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, s. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset insinöörit
Luokka:Suomalaiset toimittajat
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1860 syntyneet
Luokka:Vuonna 1904 kuolleet
BITNET

BITNET oli osa yhdysvaltalaisten yliopistojen verkkojärjestelmää. Sen kehittivät Ira Fuchs New Yorkin kaupunginyliopistosta (CUNY) ja Greydon Freeman Yalen yliopistosta vuonna 1981. Teknisesti se koostui BITNET-yhdyspisteistä ja käyttäjien puhelinverkkoyhteyksistä. Verkossa käytettiin omaa RSCS-protokollaa. Verkon palveluihin kuului alusta asti mm. sähköposti. 
==Muuta==
BITNET:ssä aloitti vuonna 1984 MUD-roolipeli nimeltään MAD.
==Aiheesta muualla==
*BITNET:n historiaa
Luokka:Tietokoneverkko
Luokka:Tietotekniikan historia