nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Ammattikorkeakoulu

Ammattikorkeakoulut ovat työelämäsuuntautuneita korkeakouluja. Ammattikorkeakouluja on muun muassa Saksassa, Itävallassa, Sveitsissä sekä Pohjoismaissa. Ammattikorkeakouluista käytetään englanniksi käsitettä University of Applied Sciences ja saksaksi Fachhochschule. 
==Ammattikorkeakoulut Suomessa==
Vuoden 2019 alussa Suomessa oli 25 ammattikorkeakoulua, joista 23 toimii opetus- ja kulttuuriministeriön hallinnonalalla. Högskolan på Åland toimii toimii Ahvenanmaan maakuntahallinnon alaisuudessa ja Poliisiammattikorkeakoulu sisäministeriön alaisuudessa. Ammattikorkeakouluista 24 sijaitsi Manner-Suomessa, lisäksi Ahvenanmaalla toimii . Kaikki opetus- ja kulttuuriministeriön alaisuudessa olevat ammattikorkeakoulut ovat osakeyhtiöitä (ammattikorkeakouluosakeyhtiö).
Puolet ammattikorkeakouluista (13) on kunnan tai kuntien enemmistöomistamia ja 8 on täysin kuntien omistamia. Viidellä ammattikorkeakoululla enemmistöomistus on yksityisillä tahoilla kuten säätiöillä. Viisi on yliopistojen omistamia. Useimpien ammattikorkeakoulujen omistus on hajaantunut usealle taholle. Vain kuudella on yksi omistaja, kun mukaan lasketaan PolAMK ja Högskolan på Åland. 
Suomessa ammattikorkeakoulut ovat erityisesti keino vastata ammatillisessa työelämässä tapahtuviin nopeisiin muutoksiin. Niiden toiminnassa korostuvat aktiiviset ja toimivat yhteydet elinkeinoelämään, yritystoimintaan, yrittäjyyteen ja alueelliseen kehittämiseen.
Ammattikorkeakoulututkinto on korkeakoulututkinto, joka antaa sinulle valmiudet erilaisiin asiantuntija-, suunnittelu- ja kehittämistehtäviin. Ammattikorkeakoulututkinnot ovat laajuudeltaan 210, 240 tai 270 opintopistettä tutkinnosta riippuen. Opintojen ohjeellinen kesto on noin 3,5 – 4,5 vuotta. Yhden opintopisteen (op) suorittaminen tarkoittaa noin 27 tuntia opiskelijan työtä.
*
Ammattikorkeakoulututkinto

Ammattikorkeakoulututkinto on käytännönläheinen ja ammattiin suuntaava korkeakoulututkinto, joka valmistaa erilaisiin asiantuntija-, suunnittelu-, kehittämis- ja esimiestehtäviin. Ammattikorkeakoulututkinnot on kirjattu lainsäädäntöön korkeakoulututkintoina ja ne antavat pätevyyden hakea sellaisia kuntien ja valtion virkoja sekä julkisia tehtäviä, joihin on säädetty pätevyysvaatimukseksi korkeakoulututkinto, alempi korkeakoulututkinto tai ammattikorkeakoulututkinto. Tältä osin ammattikorkeakoulututkinto on rinnasteinen alempaan korkeakoulututkintoon, vaikka sitä ei muutoin lueta yliopistotutkinnoksi. Yliopistojen maisteriohjelmiin haettaessa ammattikorkeakoulututkintoa ei usein kelpuuteta sellaisenaan korvaamaan suoritettua alempaa korkeakoulututkintoa, vaan hakijalta vaaditaan myös siltaopintoja. 
Ammattikorkeakoulututkinnon laajuus on koulutusohjelmasta riippuen 210, 240 tai 270 opintopistettä. Kokopäiväisesti opiskellen opiskeluaika on 3,5–4,5 vuotta. Saman alan aikaisemmat opinnot tai työkokemus voivat lyhentää opiskeluaikaa. Tutkinto muodostuu perusopinnoista, ammattiopinnoista, vapaasti valittavista opinnoista, työharjoittelusta sekä opinnäytetyöstä. Opinnot ovat tyypillisesti yliopisto-opintoja käytännönläheisempiä ja sisältävät enemmän pakollisia työharjoitteluosuuksia.
Ammattikorkeakoulututkinnon voi suorittaa seuraavilla koulutusaloilla: 
*Humanistinen ja kasvatusala
**Humanistisen alan ammattikorkeakoulututkinto
*Kulttuuriala
**Kulttuurialan ammattikorkeakoulututkinto
*Luonnontieteiden ala
**Liiketalouden ammattikorkeakoulututkinto
*Luonnonvara- ja ympäristöala
**Luonnonvara-alan ammattikorkeakoulututkinto
*Matkailu-, ravitsemis- ja talousala
**Matkailu- ja ravitsemisalan ammattikorkeakoulututkinto
*Sosiaali-, terveys- ja liikunta-ala
**Kauneudenhoitoalan ammattikorkeakoulututkinto
**Liikunnan ammattikorkeakoulututkinto
**Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto
*Tekniikan ja liikenteen ala
**Merenkulun ammattikorkeakoulututkinto
**Tekniikan ammattikorkeakoulututkinto
*Yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala
**Liiketalouden ammattikorkeakoulututkinto
== Katso myös ==
*Ammattikorkeakoulu
*Luettelo ammattikorkeakoulututkinnoista
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* Ammattikorkeakoulut - Opetushallitus
* Ammattikorkeakoulu - Opintopolku
Luokka:Tutkinnot
Ammattitauti

Ammattitauti on sairaus, joka todennäköisesti pääasiallisesti johtuu potilaan työhön liittyvistä fysikaalisista, kemiallisista tai biologisista tekijöistä. Käsitteen ammattitauti loi Paracelsus (1493–1541) kirjoittaessaan ensimmäisen aihetta käsittelevän kirjan. Leo Hirvonen 1987, s. 114.
Vuonna 2010 Suomessa todettiin 2 339 vahvistettua ammattitautia. Epäilyjä oli lisäksi 3 500.
== Ammattitautien lainsäädäntö ==
Ammattitaudeista on säädetty työtapaturma- ja ammattitautilaissa (459/2015) ja ammattitautiasetuksessa (769/2015), jossa luetellaan yleisimmät ammattitaudit ja niitä aiheuttavat altistavat tekijät. Muitakin sairauksia voidaan todeta ammattitaudeiksi, jos voidaan osoittaa syy-yhteys työtehtävien ja sairastumisen välillä.
Yleisimmät ammattitaudit ovat meluvammat, hengitystieallergiat, ihosairaudet, asbestisairaudet ja yläraajojen rasitusvammat. Työterveyslaitos julkaisee vuosittain tilaston korvatuista ammattitaudeista ja ammattitaudeiksi epäillyistä sairauksista.
Ammattitaudista suoritetaan tapaturmavakuutuslain mukaiset korvaukset sairastuneelle.
=== Esimerkki asetuksen tekstistä ===
Biologiset tekijät
* Bakteerit ja homeiden vapauttamat itiöt ja muut biologisesti aktiiviset aineet
Tyypilliset sairauden muodot
* Pölykeuhko, homeiden aiheuttama astma ja nuha, ilmankostuttajakuume ja orgaanisen pölyn aiheuttama toksinen oireyhtymä (ODTS).
==Lähteet==
* 
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
*Ammattitautilaki
*Ammattitautiasetus
*Tapaturmavakuutuslaki
*Työturvallisuuslaki
Luokka:Sairaudet
Luokka:Työ
Luokka:Työtoksikologia
Ammattiurheilu

Ammattiurheilu tarkoittaa urheilun harjoittamista kokopäiväisenä ammattina. Yksilöurheilijalle se usein merkitsee oman urheilulajin kilpailujen kiertämistä ja joukkueurheilijalle jossakin ammattilaisliigassa pelaamista.http://www.ammattinetti.fi/ammatit/detail/308_ammatti
==Ammattiurheilu Suomessa==
Joukkueurheilussa Suomen ainoa täysammattilaissarja on jääkiekon SM-liiga. Usean lajin sarjassa osa pelaajista on täysin ammattilaisia, mutta osa harjoittaa lajia puoliammattimaisesti käyden samaan aikaan muualla töissä tai opiskellen urheilun ohella. Tällaisia ovat muun muassa jalkapallon Veikkausliiga, Koripalloliiga ja Salibandyliiga. Suomalaisia joko kotimaassa tai ulkomailla kilpailevia ammattiurheilijoita oli vuonna 2008 tehdyn laskelman mukaan noin 500.http://www.slu.fi/lum/numero_1_2008/tutkittua/ammattiurheilijoiden_maara_suome/ Suomalaisista ammattiurheilijoista lähes kaikki ovat miehiä.https://yle.fi/urheilu/3-9978679
== Lähteet ==
Luokka:Urheilu
Amnesia

Amnesia on yleiskäsite, joka tarkoittaa muistin häiriöitä. Se voi johtua joko toiminnallisista tai elimellisistä syistä. Elimellisiä syitä ovat aivojen vaurioituminen onnettomuuden tai sairauden takia tai tiettyjen lääkkeiden käyttö. Toiminnalliset syyt ovat psyykkisiä. Esimerkiksi vakavaan onnettomuuteen tai rikoksen uhriksi joutunut voi menettää torjuntareaktiona muistikuvat tapahtumista. Tällainen muistinmenetys menee usein ohi muutamassa vuorokaudessa, jollei ole tapahtunut vakavampaa traumatisoitumista eli persoonallisuuden rakenteellista dissosiaatiota. Sadock, Benjamin James (2008) (coauthors: Sadock, Virginia Alcott). Kaplan & Sadock's concise textbook of clinical psychiatry. Lippincott Williams & Wilkins.ISBN 0781787467.Vanderhart, Onno (2006) (coauthors: Nijenhuis, Ellert; Steele, Kathy). The Haunted Self: Structural Dissociation and the Treatment of Chronic Traumatization. New York:Norton.ISBN 13: 978-0393704013. 
== Kirjallisuutta ==
* 
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* Psykologinen amnesia vs. dissosiatiivinen amnesia vs. true amnesia
Luokka:Muisti
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ampsivarit

Ampsivarit olivat Tacituksen mukaan yksi ingaevoneihin kuuluneista germaaniheimoista. Nämä heimot asuivat Pohjanmeren rannoilla Reinin ja Elben välillä. Ampsivarit asuivat 100-luvulla eaa. rannikolle asettuneiden friisien ja khaukien eteläpuolella, Emsin varrella. Ampsivarit sulautuivat myöhemmin friiseihin ja sakseihin.
== Lähteet ==
Luokka:Germaaniheimot
Amsterdamin sopimus

Amsterdamin sopimus on yksi Euroopan unionin perussopimuksista. Se astui voimaan 1. toukokuuta 1999, kun kaikki jäsenvaltiot olivat ratifioineet sen omien perustuslakiensa mukaisesti. 
Sopimus kehittää unionia vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueena. Sopimus sisältää pykäliä mm. seuraavista aiheista: unionin ja kansalaisten lähentäminen, unionin ulkosuhteiden vahvistaminen (mm. kriisinhallinta – kuten humanitaariset ja pelastustehtävät, rauhanturvaaminen ja rauhanpalauttaminen) sekä lisää määräenemmistöpäätöksiä neuvostossa ja laajentaa Euroopan parlamentin toimivaltaa. Lisäksi lisäpöytäkirjallaan tuo henkilöiden vapaan liikkuvuuden ns. Schengenin sopimus osaksi perussopimuksia.
Eurooppa-neuvoston Torinon kokouksessa 29. maaliskuuta 1996 käynnistettiin hallitustenvälinen konferenssi, joka johti Amsterdamin sopimukseen. Eurooppa-neuvosto hyväksyi sopimuksen Amsterdamin kokouksessaan 16.–17. kesäkuuta 1997, minkä jälkeen EU:n jäsenvaltioiden ulkoministerit allekirjoittivat sopimuksen 2. lokakuuta 1997. 
==Aiheesta muualla==
* Amsterdamin sopimus
Luokka:Euroopan unionin sopimukset
Luokka:Amsterdamin historia
Luokka:1999
Analyytikko

Analyytikko on talouden alan ammatti. Analyytikon työhön kuuluu talouden ilmiöiden ja yritysten seuraamista sekä niiden tulevaisuudennäkymien ennustamista. Analyytikko muun muassa pohtii eri tekijöiden vaikutuksia yritysten pörssikursseihin, ja tekee analyysiensä perusteella osto- ja myyntisuosituksia eri yrityksistä. 
Analyytikkoja työskentelee muun muassa pankeissa ja pankkiiriliikkeissä. Tyypillisesti analyytikolla on akateeminen korkeakoulututkinto kauppatieteiden alalta (esimerkiksi kauppatieteiden maisteri). 
Analyytikon vaihtoehtoisia ammattinimikkeitä ovat muun muassa valuuttastrategihttp://www.arvopaperi.fi/article/id=3484/, korkoanalyytikko, sijoitusanalyytikko ja toimiala-analyytikko.http://www.mol.fi/webammatti.cgi?ammattinumero=31201&kieli=00
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Ammatin esittely työministeriön sivulla
* Lehtiartikkeli: Sijoitusanalyytikko haalii heikot signaalit
* Taloussanomat: Älä usko analyytikkoa
Luokka:Talousalan ammatit
Anarkia

Anarkia (< kreikk. arkhē, ’esivalta’ + an, kieltosana) on yhteiskunnan tila jossa hallintoa ei ole. Anarkialla voidaan tarkoittaa myös yleisesti laittomuustilaa ja sekasortoa. Sanaa käytetään yleensä kielteisessä merkityksessä viittaamaan mellakoihin, kaaokseen tai sisällissotaan, mutta 1800-luvun puolivälin ranskalaiset anarkistit kuten Pierre-Joseph Proudhon ja Anselme Bellegarrigue käsittivät termin positiivisesti "hallituksettomuutena" sekä lopulta "yhteiskuntajärjestyksen todellisena ilmentymänä".
== Katso myös ==
* Anarkismi
* Liberalismi
* Avoin yhteiskunta
* Kansalaisyhteiskunta
==Lähteet==
Luokka:Anarkismi
Luokka:Politiikan käsitteet
Luokka:Yhteiskuntafilosofia
Luokka:Poliittiset järjestelmät
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Anastomoosi

Anastomoosi, (, , kreikan sanoista ana, ylös, ja stoma, suuhaara ) voi tarkoittaa seuraavia:
* anastomoosi, lääketieteessä: kahta vierekkäin kulkevaa verisuonta, imusuonta tai hermoa yhdistävä poikkihaara
* anastomoosi, biologiassa: kahden evolutiivisen kehityshaaran jälleen yhdistyminen
* anastomoosi, mykologiassa: sienirihmaston haarojen yhdistyminen
* anastomoosi, geologiassa: 
* anastomoosi maantieteessä: joen haarojen jälleenyhdistyminen
* anastomoosi, arkkitehtuurissa: 
==Lähteet==
*Facta 2001 s. 487.
=== Viitteet ===
Anatomis-terapeuttis-kemiallinen lääkeluokitus

Anatomical Therapeutic Chemical Classification System eli Anatomis-terapeuttis-kemiallinen lääkeluokitushttp://www.oppi.uef.fi/uku/vaitokset/vaitokset/2006/isbn951-27-0411-0.pdf on WHO:n ylläpitämä kansainvälinen, lähinnä lääkkeiden käytön tutkimusta varten luotu luokitusjärjestelmä. Lääkkeitä luokitellaan anatomisen vaikutuskohdan, indikaation ja kemiallisen vaikutuksen mukaan. Lääkelaitos huolehtii luokituksen suomenkielisestä käännöksestä ja luokitus päivitetään kerran vuodessa.
ATC-luokitusta edelsi AT-luokitus. AT-luokituksessa lääkkeet jaetaan eri elinjärjestelmiin tai solukokonaisuuksiin liittyviin
pääryhmiin, jotka puolestaan jaetaan terapeuttisiin alaryhmiin.
== Luokitus ==
ATC-luokituksessa lääkkeet jaetaan viiteen eri tasoon, joista ensimmäinen jaetaan edelleen 14 pääryhmään. Toinen ja kolmas taso ovat terapeuttisia/farmakologisia alaryhmiä. Neljäs taso ilmaisee joko farmakologisen, kemiallisen tai terapeuttisen ryhmän, johon lääke kuuluu. Viides taso yksittäisen kemiallisen aineen tai yhdistelmävalmisteen aineyhdistelmän.
=== Ensimmäinen taso ===
Ensimmäisen tason neljätoista pääryhmää:
A	Ruuansulatuselinten sairauksien ja aineenvaihduntasairauksien lääkkeet
B	Veritautien lääkkeet
C	Sydän- ja verisuonisairauksien lääkkeet
D	Ihotautilääkkeet
G	Sukupuoli- ja virtsaelinten sairauksien lääkkeet, sukupuolihormonit
H	Systeemisesti käytettävät hormonivalmisteet, lukuun ottamatta sukupuolihormoneja ja insuliineja
J	Systeemisesti vaikuttavat infektiolääkkeet
L	Syöpälääkkeet ja immuunivasteen muuntajat
M	Tuki- ja liikuntaelinten sairauksien lääkkeet
N	Hermostoon vaikuttavat lääkkeet
P	Loisten ja hyönteisten häätöön tarkoitetut valmisteet
R	Hengityselinten sairauksien lääkkeet
S	Silmä- ja korvatautien lääkkeet
V	Muut
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodologyn virallinen sivu luokituksesta
*
Anders Henrik Snellman

Anders Henrik Snellman (16. elokuuta 1848 Kuopio – 12. elokuuta 1911 Helsinki) oli suomalainen valtiopäivämies, senaattori ja Suomen senaatin oikeusosaston jäsen.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 7 p. 1593
Snellmanin vanhemmat olivat senaattori, kanslianeuvos Johan Wilhelm Snellman ja Johanna Lovisa Wennberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1868 Helsingin ruotsalaisesta normaalikoulusta ja opiskeli Helsingin yliopistossa suorittaen tuomarintutkinnon 1873. Snellman sai varatuomarin arvon 1875.
Snellman toimi Viipurin hovioikeuden hovioikeudenneuvoksena 1893–1900, Ilomantsin tuomiokunnan tuomarina 1900–1905 ja senaattorina Suomen senaatin oikeusosastolla 1905–1909. Snellman oli myös aatelissäädyssä sukunsa edustaja valtiopäivillä 1882, 1900 ja 1905–1906.
Anders Henrik Snellman oli naimisissa vuodesta 1880 Anna Maria Alfthanin (1850–1930) kanssa. Heidän poikansa oli jääkärimajuri, toimitusjohtaja Johan Wilhelm Kristian Snellman ja tyttärensä taidemaalari Anna Snellman-Kaila.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka:Suomalaiset senaattorit
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1848 syntyneet
Luokka:Vuonna 1911 kuolleet
Anderson Mesa

Anderson Mesa on noin kahdeksan kilometriä pitkä pöytävuori Arizonassa, Yhdysvalloissa. 2195 metriä korkealla pöytävuorelle sijaitsee Lowell Observatoryn Anderson Mesa Station ja Naval Observatoryn Navy Precision Optical Interferometer.
Luokka:Yhdysvaltain vuoret
Luokka:Arizonan maantiede
Andrologia

Andrologia (kreikan kielen sanasta andros, mies) on lääketieteen haara, joka on erikoistunut erityisesti vain miehillä esiintyvien sukupuolielinten ongelmien ja urologisten sairauksien hoitoon. Naisten vastaavaa erikoislääketieteen haaraa kutsutaan gynekologiaksi. 
Andrologia ei ole kovin tunnettu lääketieteen alue, koska sen alle kuuluvat sairaudet on aiemmin jaettu urologian (eturauhastoimenpiteet, penisproteesit, vasektomiat ja niiden purkutoimenpiteet, kivesten poistot), lasten urologian (ympärileikkaukset, piilokivesten laskeuttamistoimenpiteet), lasten endokrinologian (ennenaikainen tai viivästynyt murrosikä, hormonihäiriöt), gynekologian (lisääntymisongelmat), ihotautien (miesten sukupuolitaudit), sisätautien (aikuisiän kivesten vajaatoiminta) ja onkologian (eturauhas- ja kivessyövät) erikoislääkärien hoidettavaksi. 
Andrologiaa on mittavammin tutkittu vasta 1960-luvulta lähtien – alan perusteoksena pidetään saksalaista Andrologie (Andrologia) -teosta, joka julkaistiin vuonna 1969.
Andrologia-käsitteeseen kuuluvat muun muassa seuraavat miehille ominaiset sairaudet ja kirurgiset toimenpiteet:
* ahdas esinahka
* eturauhassyöpä
* eturauhastulehdus
* hedelmättömyys
* impotenssi
* kiertynyt kives
* kivessyöpä
* kivestulehdus
* kivesten ja lisäkivesten kasvaimet
* mikropenis
* lisäkivestulehdus
* penisvammat
* penissyöpä
* Peyronien tauti
* piilokiveksisyys
* terskatulehdus
* vasektomia ja vasovasostomia
* vesikives
* virtsaputken epämuodostumat
== Lähteet ==
==Katso myös==
*Gynekologia
==Aiheesta muualla==
*Miesklinikka
*
Andromeda Software Development

Andromeda Software Development (tai lyhyesti ASD) on kreikkalainen demoskene-ryhmä joka perustettiin vuonna 1992.
ASD on voittanut Assembly-tapahtuman demokilpailun neljästi ja he ovat muutenkin menestyneet hyvin.
== Aktiiviset jäsenet ==
* Navis (Kostas Pataridis) – ohjelmointi
* Amoivikos (Nikos Batalas) – 2D-grafiikat
* iM (Stathis Sideris) – 2D-grafiikat
* Ch3 (George Cherouvim) – 3D-grafiikat
* aMUSiC (Sotiris Varotsis) – musiikki
* Leviathan (Fotis Panetsos) – musiikki
== Aiheesta muualla ==
* ASD:n kotisivut 
* ASD Pouet.net-sivustolla 
Luokka:Demoryhmät
Angelniemen Isokylä

Isokylä () on kylä Halikossa lähellä Paimion rajaa. Ennen Angelniemeen kuulunut kylä sijaitsee Kinnarpyölin ja Pöylän kylien välissä. Itä–länsi-suunnassa kylä sijaitsee Paimion rajan ja Vainionjoen välissä. Sauvontie kulkee kylän lävitse.
Isokylä on 1300-luvun jälkeen asutettu uudisasutuskylä. Se kuului 1500–1700-lukujen ajan hallinnollisesti Sauvoon. Kylässä on ollut kuusi kantatilaa, joista on ajan myötä lohkottu useita maatiloja – etenkin isojaon ja torpparilain yhteydessä.
Isokylän maasto on hyvin vaihtelevaa: kylässä on hyvin korkeita mäkiä, pieni jokilaakso, metsikköjä ja peltoaukeita. Kylässä on vanha linnavuori.
==Lähteet==
*Turun maakuntamuseon SARAKUM-projekti: Halikon kulttuuriympäristö ja arvot
Luokka:Angelniemen kylät
Angelniemen kirkko

thumb|Angelniemen kirkko, sankarihaudat Uskon kodin ja Isänmaan puolesta kaatuneille
Angelniemen kirkko on rakennettu 1772 Kemiön saaren pohjoispäähän niemeen ja sijaitsee korkealla kalliolla meren äärellä. Kirkkoon mahtuu 250 henkeä. Kirkko rakennettiin turkulaisen rakennusmestarin Matti Åkerblomin johdolla. Se on pitkäkirkko, jossa on kirkkolaivan lisäksi sitä matalammat vastakkain olevat sakaristo ja asehuone. Kirkon länsitornissa on kolme kelloa, jotka ovat olleet käytössä vuosista 1738, 1824 ja 1844 alkaen.
Alttaritaulu on Aleksandra Ståltin öljymaalaus vuodelta 1897 ja se kuvaa Kristuksen kirkastumista. Taulun yläpuolella on 1300-luvulta peräisin oleva krusifiksi. Saarnatuoli on vuodelta 1772. Sen sivujen ja porraskaiteiden katkokaaripeileihin on maalattu Jeesuksen, evankelistojen ja apostolien kuvia. J. A. Zachariassenin urut on rakennettu 1898 ja ne ovat mekaaniset ja kuusiääniset. Niiden lisäksi kirkossa on vuonna 2002 hankitut digitaaliurut, jotka kestävät merellisen ilmaston ja ovat soittokuntoiset säällä kuin säällä.
Kirkkoa korjattiin perusteellisesti vuonna 1843: uusimalla vesikatto, korottamalla lattiaa ja rakentamalla portaat saarnastuoliin. Uusi korjaus toteutettiin arkkitehtien T. Soran ja G.H. Wahlroosin suunnitelmien mukaan vuonna 1935. Silloin mm. laitettiin alttariseinän ikkunoihin lahjoituksena saadut, kristillisiä vertauskuvia sisältävät lasimaalaukset.
Angelniemi oli itsenäisenä seurakuntana ja kuntana vuodet 1916–1966, jonka jälkeen se palasi takaisin osaksi emäpitäjäänsä Halikkoa. Nykyisin kirkossa pidetään kesäisin jumalanpalveluksia kahdesti kuukaudessa ja talvikaudella lähinnä vain suurten kirkollisten juhlapyhien yhteydessä.
Museovirasto määritteli vuonna 2009 Angelniemen kirkon ja sitä ympäröivän kulttuurimaiseman yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.
==Lähteet==
*Salon seudun kulttuuripalvelut
===Viitteet===
==Aiheesta muualla==
*
Luokka:Angelniemi
Luokka:Salon kirkkorakennukset
Luokka:Suomen puiset pitkäkirkot
Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Luokka:Suomen 1700-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Angelniemi

Angelniemi, on entinen Suomen kunta, joka oli olemassa vuosina 1916–1966. Kunta liitettiin vuoden 1967 alussa Halikon kuntaan, josta se oli aikanaan erotettu. Angelniemi sijaitsi Turun ja Porin läänissä ja sen keskuskylä oli Kokkila.
Angelniemi sijaitsee Halikonlahden rannalla. Sen alueesta puolet sijaitsee mantereella ja puolet Kemiön saaren pohjoisosassa. Saaren ja mantereen välillä liikennöi edelleen Kokkilan lossi, joka yhdistää entisen kunnan osat toisiinsa. Kunnan naapurikunnat olivat Halikko, Kemiö, Paimio, Perniö, Sauvo ja Uskela. Nykyisin entisen kunnan alueella asuu 398 ihmistä, mutta kesäasutus kasvattaa väkilukua huomattavasti.
==Historia==
Angelniemen kappeliseurakunta perustettiin 1659. Kunta itsenäistyi Halikosta vuonna 1916. Angelniemen asukasmäärä oli suurimmillaan 1950-luvulla. Kunta liitettiin takaisin Halikkoon 1967.
==Maantiede==
Angelniemi muodostuu mantereenpuoleista ja Kemiön saaren puoleisesta osista. Saaren puolta angelniemeläiset kutsuvat Luodoksi. Kokkilanselkä erottaa Angelniemen osat toisistaan. Angelniemen kirkko sijaitsee saaren puolella, mutta valtaosa väestöstä asuu mantereella.
==Väestö==
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Angelniemen väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1960 ja lakkautusta edeltäneenä vuonna 1966.
==Urheilu==
Angelniemellä toimii menestynyt suunnistusseura Angelniemen Ankkuri.
==Kylät==
Ahtmaa, Angela, Asila, Esselpää, Isokylä (Storby), Kanamäki, Karviainen, Kokkila, Myllyperä, Paatelmaa (Båtsholm), Peksala, Päärnäspää, Pöylä (Böylä), Sapalahti (Kallmusnäs), Tammenpää, Toppjoki, Torkkila, Tuiskula, Valttila
Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Angelniemellä ei ollut taajamia, mutta Halikon Vartsalan taajamasta osa ulottui Angelniemen puolelle.
==Tunnettuja angelniemeläisiä==
Mauno Hakkila, tangolaulaja
==Lähteet==
== Kirjallisuutta ==
* 
* 
*