nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Sudoku

Sudoku fal fu laskuspil, eins mahena na Howard Garns inne 1979st. na mellanfal fu sudoku, jam 9x9 stol, mitt nyn kolumna, nyn iltasen, au nyn 3x3 baksu. inne al baksu, al kolumna, au al iltasen, lasku 1-9 mus jam mono ein raz. jam apaar hadjilasku, antajena na mahadjin, ka maha gvir ein owari ka deki jam. 
=== Tropos fu Spil - Simpel ===
==== Ikkaku ====
Akote aldjin ka spil haaste fal fu sudoku bruk ikkaku, koske kaku (mitt kompju os shtift) chisai laskunen inne ik fu laskubaksu. ikkaku brukena per mahse ka lasku deki inne laskubaksu, sitt deki shiru plus. mangetiid, ikkaku ka tsatain inne ik mangetiid brukena koske lasku deki mono inne ni os tre laskubaksu inne kolumna, iltasen, os baksu. auen, mangetiid, ikkaku ka inne mellan fu laskubaksu brukena per mahse al lasku ka deki inne afto tel.
==== Mono Ein Deki ====
Sundorzma

Sundorzma, os plusformale sundorfeeri, e rupnevaz ce taicnajena na isjaica mit mjeblogena, glossarupnena, mitfestana, au obaaistjazma os unaaistjazma, au jamenana , rasbengzma, au .
Sundor harti cjoomica, obasjuutjuuti, os mjetti plusrara na andərdjin. Ce ostat ersamazma maangə vihti na sundor, sit caƿarifsjazma ti isjaica na sore; zipcƿan sjcivti pr avana obaburjajena mit aistjaciva. Harti isjaica na jeƿaald ugoci, na tatoeba, hanuna, obaogoementizma os decinaizma. Mefesta e gzjincnaiciti, iceotsciti na sore. Abrusti mitfestana taicna, smac, os ymbvaz, ce naþaten nasiijena na samoddjin, lic caofal, au harti isjaica mit sjaməciiq cocoro, sit jeƿaaldcitinai coi ogoezma, os har ngomo hanutropos. Sjaharza aƿen maangəras na sundordjin. Dosja, na al, grun feerivaz, taicnajena matjgautjgaumente tont djin.
Sundor enai bjiurci os . Maangə sundor, talrjet fu sundor, au bistrarupne ransacca hanu ce sundor e məciiqna fu exozma prosta, men sundorzma tacaƿen decinaizma. Sundorzma musreformajenanai au reformajenacinai, men mus caƿajena na ce je tjgauzma na .
Kotoba per sundornaidźin, paś med hjerne ka nai dvaima naćigau, je « samod ».
== aistjazma ==
=== sjcivna ===
Sjaaistjaciva e rassrutropos mit ugoci, zan, ososos, ce þaten mazipcƿan na sundor, pr mahpanpi au avana unƿeinanenit exo aistjaciva. Sjcivti na , seena, , coi, netopaaistja, njoina, ososos. Rœœana þaten treha e macoine fal fu sjcivna, men jam andər tatoeba.
=== aistjaisjaica ===
Aistjaisjaica na sundor e haaste mahclaar made samod, grun aft e na matjang atai.
Stuur tel fu sundordjin har maangə hosoi namtropos grun þaten aistjaisjaica, ce ti na pol fu treha, smac, njoi, fal, rœyt hatja, ososos. Hei mri caƿari namtropos.
== toohentna ==
Li sundor obasaatena, har isjaica mit visel mjetna, cocoro, ososos, ce baici laazəna jocatai netopajeƿaald. Toohentna jamnai gi, grun svaar obaaistjaciva mono.
Hjerneklaani:sjalsjruzma
Suruko

Suruko os surukotoba har imi fu hanutel ka mahklar afto ka yoku suru--mangetid sore en pashun, plas, ting, mipje; auenose mahklar ka slucha os surjena mit joku fu he.
Tatoeba, inne migi riso, pashun suru apar chigau ting, au unnatasta mahklar ka suru hè.
== Tsuite ==
Viossa har mange kotoba ka deki brukjena na suruko, na likko, os na tingko. Men apar kotoba plusmange brukjena mit ein tropos, au minus ander.
Kotoba ka letstemangetid brukjena per ka surjena inne frasnetopa, he prosta haisjena suruko. Hotia, kotoba ka plusmange brukjena mit andra tropos, koske he brukjena mit tropos fu suruko, he awen deki haisjena suruko. Sit, mit glossatropos fu viossa, laki miettajena ka suruko plustsatain en impla fu kotoba ka sintua grun parjat fu kotoba ine frasnetopa. Men ka kotoba laki brukjena na suruko os nai, os ka fshtojena, chigau en kotoba kara andra made.
== Fraznetopa ==
Sē'azma

Seŋ sē'azma ȷe hūr sē fal (os tıŋ) cara aın (ttb. gırmoı fu me). Tu'o sē mıt sē-abad, lı doco hēl rıso . Rıso cosce pıc ındıt seŋ (ttb. melon cırcasstrela) made' , au seŋ usȷma sē-abad; lı doco tu'o seŋ sē-abad, adēr tu'o pıc na rıso. Afto haısȷena aınena. Hēl sē-ambı fu ȷe aın (sē-).
* Acot'azma fu nı pıc uslova azma fu rıso fu hē cara .
*: Rıso fu nı pıc blı aın pıc cosce hē prara na naısof. Tac sıt, seŋ sēȷena na blısynaga made' xnoptan (lı naı med sē-abad). Xnoptan tolca fu seŋ, naı plas fu hē, grun sof lascu naı vıctı na naısof.
** Acot'azma fu fal uslova stīrazma fu rıso fu fal cara .
**: Rıso fu fal hēl cosce prara na naısof.
Xnoptanseŋ ȷe al xnoptan fu al seŋ na abad. Cosce seŋ au pol-abad , xnoptanseŋ fu hē ȷe ɯahas. Rıso fu ɯahas altīd mellan sē-abad. Bıstrazma fu blısynagana fu nı seŋ uslova prad'azma cara xnoptanseŋ.
== Lascu ==
Trē ataı ȷe ımpla fu sē'azma:
* \mathbf{a}_{x,y,z} – plas fu pıc A
* \mathbf{c}_{x,y,z} – plas fu C
* \mathbf{\theta}_{x,y,z} – Tait-Bryan fu C
* \mathbf{e}_{x,y,z} – plas fu sē-abad Chttp://www.cs.uns.edu.ar/cg/clasespdf/p465carlbom.pdf
Fraut fu al hē ȷe:
* \mathbf{b}_{x,y} – plas fu rıso fu pıc A
== Mycı'ena ==
Taıcna

Taıcna ȷe ca mycī' mȷepȷe fu ȷocutıŋ. Tac, taıcna har ımı. Tatuıba te flacca, ce taıcna lant os rȷet os clānı, au dȷotna flacca aɯen, ce taıcna vıhazma na tu'o lant os rȷet os clānı.
Toaqossa

Toaqossa (Toaqossa: Tóaqzu MZA: /ˈtʰoːaŋ˨˦.d͡zu˦˥/ os mí Toaq MZA: /miː˨˦ tʰoːaŋ/) — ligtov mahena glossa mahena na Hoemaı (awenhaisa selpa'i (selpahi) au solpa'i (solpahi) na loźbanossa, au Jaffra na anglossa) 2013t.:ar 2022t.:an.Jaffra. « Toaq - A tonal logical language » (na anglossa). Leisajena na 6d. 8m. 2022t.
== Danvimi==
Toaqossa Alfa (Alfa: Tòaq Dzũ) mahena na 2013t. Na 2017t., Toaqossa Beta mahena je. Śmiera Alfaja au Betaja hel ćigau je. Śmiera Alfaja ima śirujena na nildźin. Nil kto ka Alfajar imawen śirujena. 
Na 2021t., Toaqossa Gamma mahena.
Na 6d. 12m. 2022t., Hoemaı blogettajocsdan Toaqossa Delta, ka bidra mänge kwarina.
==Kakutropos==
Lestemabrukena kakutropos Toaqossaja — Latinkaku je. Men jamhej 2 andr kakutropos.
Hoelaı (imi Solkirain) — eins kakutropos per śmiera ka de Delta je.
Deranı (nil kjannos) — kakutropos imatiida mahena per śmiera Deltaja.
Deranı bruk sama kirain per sebjazam au mitzam. Tatoeba, « a » au « s » xar sama kirain. Afto tropos konfusenakinai, mena, gruun jam kirainklea per ćigaujoc ting. 
==Zamleuna==
Toaqossa maśirujena gruun zamleuna sopa.
Toaqossa Gamma xarsdan 7 zamleusa: 6 snanozamleuna au 1 utenzamleuna. Ćigau zamleuna nai mah noi kto, men mah ćigau fal fu kto. Tatoeba, ◌̉ mah surukto fal fu kto au ◌́ mah tingkto.
Śmiera Deltaja xarsim 4:mon zamleuna. Apar dan-zamleuna bli ćigau kto.
==Glossaruul==
Toaqossa bruk surukto–suruka–(madeka)–surujenka parjad.
Tatoebafras:
Mai 	jí 	súq 	da.
zaju 	un 	du 	[anunśa]
« Zajunyn due. »	« Zajunyn due. »	« Zajunyn due. »	« Zajunyn due. »
Ma 	do 	súq 	jí 	dóte 	móq?
we 	antaa 	du 	un 	gavat 	[spør]
« Antaaduwe unan gavat ? »	« Antaaduwe unan gavat ? »	« Antaaduwe unan gavat ? »	« Antaaduwe unan gavat ? »	« Antaaduwe unan gavat ? »	« Antaaduwe unan gavat ? »
==Śirukraan==
Hjerneklaani:Glossa
Hjerneklaani:Mahossa
Tokiponossa

Tokiponossa (toki pona [toki pona] ) mahossa grun Sonja Lang, 2001totji kara. Grun minustropos (= tak tropos ka »minus mage – plus bra«) har mono para 120 kotoba, akotenil glossaruru, CVN (mittzam–sebjazam–/n/) silbafal, de bai mietta na simpel au panpi tropos lik taotropos.
== Zamtropos ==
Zamtropos fu tokiponossa mage simpel, au pasj deki kawarinen zam na viljena tropos.
mittzam 	mittzam 	mittzam 	mittzam
 	lepa 	aistio 	pol
hana 	/m/ 	/n/ 	
perpa 	/p/ 	/t/ 	/k/
fendo 	 	/s/ 	
slilu 	/w/ 	/l/ 	/j/
 	 	 	
sebjazam	sebjazam	sebjazam	sebjazam
 	 	fura 	hina
oba 	oba 	/i/ 	/u/
mellan 	mellan 	/e/ 	/o/
una 	una 	/a/ 	/a/
== Glossaruru ==
Fal fu fras – SVO (surufal–suruko–jenafal). li hadji V-frastel; e hadji O-frastel. Li trenenanai za ko mi au sina:
S 	V 	O
mi	(li) moku	e pan
Imi fu viossa cunagako au har aparmage tropos:
S 	V 	O
soweli en akesi	li moku 	e pan
soweli 	li moku 	e pan e suwi
soweli 	li moku e pan li pali e tomo	li moku e pan li pali e tomo
Dekinai nasi fras fras made (lik ine viossa fras un glaubi ka un uslova), de jam ni andr tropos:
 Ni fras
mi lukin e ni:	soweli li moku
== Kakutropos ==
Inne tokiponossa, kotoba deki kakena na kirajn (ttb na alfakruun latinossa) os na risonen os risodaj. Mange ponossa kakutropos jam, men mangedjin bruk latinossakirajn, au nis andr kaktro xajsa "sitelen pona". Na afto ponossatropos, tokiponossako kakena na risonen per imi, naj per zam; au namae (au andr kotoba ponossanaj) kakena bruk risonen fu ponossako samahadjizam.
sitelen Loman 	sitelen pona	viossamade parakjannos
toki a! mi jan Sonja. 	 	
mi kama sona e toki pona a!	 	
sina pilin pona ala pona? 	 	
tomo telo li lon seme? 	 	
ona li olin e soweli. 	 	
Hjerneklaani:Glossa
Hjerneklaani:Mahossa
Toreu

Toréu (os toreo, toreu) einn tropos per kuhgna ting mitt vapa ka gandzau, šnanolik mitt honobett. Mangeslutšalik pan toreujéna, men aven deki torta os kekso ososos. Vapa skëi eksotel fu ting toreujéna melantel fu toreujéna made. Samatid vapa bides toreujéna, afto mah ting toreujéna bli plus iśilik eksotel au plus fua melantel.
Toréu igne danvimi maghéna dan igne vomi na ona, au igne namplas au toréuplas na mies. 
Hjerneklaani:Namting
Trekotropos

Inye viòssa, yam raz·zsany fu ktoba ke yanna tre tel. Yam ni tszigaw fal fu afto ke seyèna na ktoba. Treko — cunagakto fu « tre » au « ko ».
== Plasatay ==
Afto tropos mahklar plasatay. Eins ko mahklar yokuting ke akote hanudzsin, de nis ko mahklar yokuting ke bara hanudzsin, au tres mahklar yokuting prara hanudzsin.
Na apárdzsin, afto zsany deki pluslik «akote un, akote du, akote sore»—tátoeba na her/der/hapigo, os komsa deki lik «tropos fu du, nai un».
Fal 	Akote «un»	Apár nai akote	Hel nai akote
plasatay 	akote 	bara, para 	prara, prapa
plas 	her 	der 	hapigo
jam 	aher 	ader 	ahapigo
ting 	afto 	tuo 	ásoko
tid 	moszt 	taz 	ftedi
tropos (1stro)	tak 	komsa 	nayány
tropos (2stro)	pak 	tak 	kak
* Zsany fu «akote, bara, prara» apártszigaw ke ander. Yanna likko per mahklar plasatay mellan ni ting, nai vikti doko hanudzsin. Eins ting nai møs hanudzsin; li se yoku na tak: «🍎----🍎», deki hanu «ni ringo bara rioħo».
* Zsany fu «her, der, hapigo» yanna troko os tingko per mahklar plasatay mellan hanudzsin au ander plas. «Der» lik «plas ke bara un», auauau.
* "ahēr, adēr, ahapıgo" līc "hēr, dēr, hapıgo" men mahaclār cosce vazcoto ȷam līc "na hēr ȷam, na dēr ȷam, na hapıgo ȷam". Tatuıba: "Ahēr torı fu du!"
* Zsany fu «afto, tuo, ásoko» yanna tingko os likko per mahklar plasatay mellan hanudzsin au ander ting. Apársama «her, der, hapigo», men imi pluslik «fu her, fu der, fu hapigo». «Ringo fu her» sama «ringo akote un» os «ringo afto».
* Zsany fu «moszt, taz, ftedi» lik «her, der, hapigo» men mahklar tidatay mellan hanudzsin au ander tid. Nai tsui plas os ting.
* (Nai yam zsany fu mahklar tidatay mellan ni ting, os likko per «fu taz» auauau.)
* Zsany fu «tak, komsa, nayány» au «pak, tak, kak» apárplus hyernelik. Apárlik «afto, tuo, ásoko» men na plasatay fu hanudzsin au tropos, nai na plasatay fu rørlik ting.
Afto tropos tte, «plas fu hanudzsin» (ttb «her» os «moszt») nai møs sama gwir plas fu sore. Deki pluslik «plas tsui ke un hanu ima»—yanna miepye apárhaste au tun.
== Tidtropos ==
Awen yam tropos per mahklar koske yokting yam.
Fal 	De hanuraz	Samatid hanuraz	Za hanuraz
tid 	dan 	ima 	miray
ting (1stro)	nidav 	[nai yam] 	tútanu
ting (2stro)	tútanu 	[nai yam] 	nidav
ting (3stro)	dans 	imas 	mirays
ting (4stro)	szkeksos 	yams [?] 	tullas
* Zsany fu «dan, ima, miray» yanna troko per mahklar koske ting slutsza koske seyèna na tid fu hanudzsin. Li vil na tingko, deki hanu sama ko, os per lesteklar deki «dantid, imatid, miraytid».
* Manytropos fu ting yam. Yanna likko per mahklar koske ting yam na tumám, os ka slutsza de ka.
* «Tútanu» au «nidav» apártun grøn konfúsèna dan paszún, de nai hel brøklik na imatid. Na udatszi, deki mahklar na manytro.
Tropos fu viossa

Viossatropos mange neo (2014–imatid), men jam ende mange kjomi klupau. Pashuun ka vona inne al tel fu velt tulla dan au tulla imauen inne viossaklaani. Mange chigau kakutropos, hanutropos per aldjin sebja, men auen mange klupau ka maha viossa chigau au strani.
== Flera inne viossa: Mit lasku ==
iñe viossa, maŋgetiid bruk «100» (os «100100» osos) per kaku fliere, grun zamena «hjaku» liik zam fu fliere. Apardźin hanujeti « 10 » per ćiisai fliere. Jokutiid ein paś hanusti « 100 » au andrdźin svarsti « 200 » « 300 » auau.
Tropostel

Tropostel (os klupau ložbanosa karaa) – jokuting ka mangetiid slucha ine joku tropos (glossatropos os lanttropos). Fras, riso (tatoeba fliireriso), miepie, mangefal fu ishu, auau deki kawari tropostel made, li-os-grunn troposdžin mietta ka kjoomi os mahfliire. Men, tropostel rufne au vona liik bjurkidyr (🦠) – plus-au-plus mangedžin bruk aftoo, grunn perhe zettai mange kjoomi, de ine hjerne f’he jam vil fu raz-au-raz hanu (fras) os bruk (riso/miepie/…). Hur tropostel rufne – apaarliik fu laskuširu samarufnekawari (na laskukirain: ex).
== Tatoeba fu viossatropostel ==
* Keretel svinnurfras
* Fliirelaskutropos
* Opetaklupau
*Flireklupau
Trēc

Trēc (os treik: "tre" + "ik") ȷe fal mıt trē ıc au trē flanca. Festana fu al flanca ȷe 180°. Nı flanca ȷe plusstīr na andyr flanca.
== Fal ==
Afto te fal fu trēc na flanca:
* samaflanca - Al flanca ȷe sama. Al ıc sama 60°.
* samaȷalaca - Nı flanca mono te sama; rȷō hē te haısena ȷalaca, au andyr flanca te haısena pol. Rȷō ıc na pol sama na acer.
* ıttynsama - Al flanca ȷe tȷıgautȷıgau. Al ıc tȷıgautȷıgau na acer.
== Bıdȷauna ==
=== Līcazma ===
Nı trēc līc, lı hē har sama fal. Stīrazma fu rȷō trēc uslova mono (naı treŋ sama).
=== Idȷaɯazma ===
Nı trēc ıdȷau, lı hē har sama fal au stīrazma: tont rȷō acer ȷe sama au tont rȷō flanca ȷe sama. Lı mıcavā hēr ȷe pravda, sıt rȷō trēc ıdȷau:
* pol fu FAF - Nı flanca au ıc fu hē ȷe sama na rȷō trēc.
* pol fu AFA - Aın flanca au rȷō ıc fu sore ȷe sama na rȷō trēc.
* pol fu FFF - Tont flanca ȷe sama na rȷō trēc.
* pol fu AAF - Nı acer au aın flanca ȷe sama na rȷō trēc.
Tsunako

Tsunako ie fal fu kotoba ni (os mange) kotoba kara mahjena, tsunaga inne glossahjerne (tsunaga + kotoba).
=== Mahatropos ===
Jam na pol tre vikti fal fu tsunakomaha ka mahaklar deki:
; Simpel
: Inne afto tropos, tsunako mahjena mit ni os plus hel kotoba uten kawari (tabun kawari asób, men nai kakutropos auau).
:* 'huomidyr' (huomi + dyr)
:* 'kotobalibre' (kotoba + libre)
:* 'bambamvietka' (bambam + vietka)
; Tsamjena/hoko
: mit afto tropos, en tel fu en os plus kotoba tsamjena/cherjena maha made pluschisai per tsunaga
:* 'kotoli' (kotoba + libre)
:* 'hoko' (hobit + kotoba)
; Viskjena
: mit afto tropos, kotoba apar kawarjena per plussimpel tsunaga.
Tsvangvaz

Tsvangvaz e ce cosce har ainlatenanai rasmjetna ce bidra oivei, os daremmjetna, ce aja made tsvang, vil pr ce svaar daremmjetna. De sore sruti tsvang. Maangə mit tsvangvaz sjru ce tsvang fhei har nil lictaf, men hat'ja svaar pr ce mahpanpi. Daremmjetna erbeng gjentulla, vaica li du isscaht hestu os oƿari. Tsvang svaar tuo. Crœl fu daremmjetna au tsvang ras na ras, au har erbai na vona fu pasjuun sore, þaten mit mahsjvants toaiim.
Escuna tsvangvaz har rjoo hanuescuna au zdraviisjtof.
== taicna ==
Daremmjetna tjgautjgau na claarzma au na tsuica tont pasjuun. Snjano clupau mahtatoeba:
* bajaa tsui casifazma os sailungzma
* bajaa tsui harza sibja os andər
* bajaa tsui zigazma
* spœrna tjizma
* þaten ermjetna
Tsvang mahtatoeba:
* soozjina
* mahparjatna sruna
* ersiastana
* cnizjauna — cnsvaarna ƿarui sruna
* tascamena
* lascuna
* sugana toivona
== escuna ==
Glavna escuna pr tsvangvas e mjetnatroposescu au sjalzdraviisjtof.
=== hanuescuna ===
Znacomaescu mahmed pasjuun na ecvaz fu daremmjetna, men uutan tsvang. Aft opetahtella pasjuun pr ce visel oivei au ice uutan tsvang.
=== sjalzdraviisjtof ===
Hjerneklaani:sjalsjruzma
Cntymotsca ainsbrucena pr escu tsvangvaz, ce mahtatoeba jamegjenglubcarnaserotoninca (JGS) lic sertralin au fluoxetin.
Tymvaz

TymvazPoshta fu Тишина ine Discord kara:
kokroarka uʔnżelazma, tisdajzma - "tym"
, os simpll tym, e ce Tel fu poshta fu Jiyo ine Discord kara:
sama na "mahse".
 unnacocorovaz, unnasibjaneman, au unnasladciPoshta fu Nikomiko ine Discord
'sladki' lik søt-sa; bra, dujena, panpi auau na pæshun
 na duasru.
==məciiqcaPoshta fu Jan ine Discord kara:
namka = ting ka nam
namenaka = namting
==
Plus na deməciiqena, taicna e:
*idaun trist, oivei, os ohare ercocoro
* uncolazma os obacolazma
*unzeusizma os unpampizma
*rovojenitizmaTel fu poshta fu Jan ine Discord kara:
(pr vazcaco) har, sat mit, os rozj na ᛫ (pr suruco) acer na suru, tabun suru, zipcƿan suru
*unsjuutjuuzma
*isjaica na sentacizma
*vasitazma
*, unvihtizma, os apucinaizma cocoro
*tsuimjetna 
*netopa taicna lic ermyydəzma, atamaarca, au vilnamazma os netopaveht caƿari
==escu==
Tymitca escujenaci mit zdraviisjtof — lic cntymotsca —, jumppana, hanuescuzma, os, li plusveht vaz, zezjotna.
==shirutel==
Hjerneklaani:sjalsjruzma
Ugoki kotoba

Kto ka tsui ugoki — mänge deza.
==Kto==
===Gha / nasi===
« Gha » kundr « nasi ».
gha: sada tjhing häntol jokjhyplaß kará, maha nrukkiPoshta fu Khaÿtshi ine Discord kara:
nrukki
hänt krungutena na sebjá, kinijena
ttb schlag midt nrukki
👊
 na gelePoshta fu Khaÿtshi ine Discord kara:
gele lick... na krajs ph'tjhing
gaja gunro gele solh
luna gunro gele gaja
 ph'tjhing per so-pheßta
nasi: anta tjhing häntol jokjhyplaß madé, aÿki hänt kjhoskıë har tjhing per laki tatsy oß ilta n'andra plaß
===Kiva / jarrai; ugoki===
« Kiva » kundr « jarrai ». Kiva imi bruk hant per mah jokuting shkoi oba, jarrai imi bruk hant per nasi ting pol made.
Kiva ting ein plas kara au jarrai nis plas made — « ugoki ».
===Toneja===
« Toneja » imi laki ting śkekso hant kara.
== ==
 Zımpyl ugocıcoto
Coto 	Imı 	Rıso
tatsytatsu 	naı caɯarı plas 	tatsy.
sȷcoıshkoi 	caɯarı plas 	sȷcoı.
ȷametejamete	caɯarı ce sȷcoı tac naı sȷcoı	ȷamete sȷcoı.
beŋbeng 	naı caɯarı ce sȷcoı tac sȷcoı	beŋ sȷcoı.
festa 	maha-tatsy 	festa na pol.
ygocıugoki 	maha-sȷcoı 	ygocı .
gusȷo'gusho 	ygocı ȷocu cara sıbȷa 	gusȷo' .
tınnıtynni 	ygocı ȷocu made' sıbȷa 	tınnı .
pal 	gusȷo' sıbȷa na pol 	pal.
spadatspada 	tınnȷena pol 	spadat.
gāgha 	festa ȷocu cara plas 	gā .
nasīnasii 	ygocı ȷocu made' plas 	nasī na baxy.
cıvakiva 	gā cara pol 	cıva .
ȷarıjarri 	nasī na pol 	ȷarı .
==Tatoeba==
🏋
Li du suru na sama to paś ine emoji, du gxa vazne au kiva sor. Au du raz suru afto. Koske du vil jamete, du jarrai vazne pol made, au nasi (auki hant) vazne.
Li du toneja vazne, sitt du arkadai gruun vazne mänge vext.
==Shirutel==
Uwushkoladaj

uwushkoladaj (awen shirujena na Judáb) rjet fu shkoladaj inne Sjetlpolis au apar akote polisnen. Rjet har tre shkolapals: uwushkoladaj na Sjetlpolis, uwushkoladaj na Takomapolis, au uwushkoladaj na Baflpolis.
uwushkoladaj, na tres shkolaplas f'hej har plus ke 60,000 leradjin.https://www.washington.edu/opb/uw-data/fast-facts/fast-facts-html-only/ Hadjena na Gregotoshi 1861.https://www.lib.washington.edu/specialcollections/collections/exhibits/site/early Yewaldena fu lanten fu Washengtan. Har leradjin ke tulahei al 50 lantnen fu Ameriklant kara, leradjin ke tulahei al 39 poliskaban fu Washengtanlantnen kara, au leradjin ke tulahei mange tel fu velt kara.
== Shkolaplas ==
=== Sjetlpolis ===
Sjetpolis har plus stuur shkolaplas fu uwushkoladaj. uwushkoladaj inne Sjetlpolis har hel polistel f'sore. Namaena Lerapoltel. uwushkoladaj, na hadjitiid, naj dan her; dan inne mellanpolis fu Sjetlpolis.
Afto shkolaplas har 49,025 leradjin.
=== Baflpolis ===
Baflpolis je polisnen ke apar nord fu Sjetlpolis. Na Gregotoshi 1990, uwushkoladaj plusdanhei neo shkolaplas inne Baflpolis.https://www.uwb.edu/about/history uwushkoladaj na Baflpolis imma har 6,069 leradjin.https://www.uwb.edu/about/facts/fast-facts-2021 Afto shkolaplas akote mellanpolis fu Bothell, mena naj inne mellanpolis. Inne sama plas, awen jam shkolaplas f'Keskeidiashkoladaj, ejn pashrjetshkoladaj.
=== Takomapolis ===
Takomapolis je nis plusdaj polis inne Sjetlpolis-plasdaj, mena uwushkoladaj na Takomapolis har minus leradjin fu al shkolaplas fu uwushkoladaj – proshta 5,040.https://www.tacoma.uw.edu/home/about-university-washington-tacoma Awen, lik na Baflpolis, uwushkoladaj na Takomapolis dan hadji lera na Gregotoshi 1990.https://pcad.lib.washington.edu/building/21858/ Afto shkoladaj inne mellanpolis fu Takomapolis, inne plas ke dan jam Nihonossashkola. Na hadji, dan inne andrplas, au na afto plas dan tula inne Gregotoshi 1997.https://magazine.washington.edu/feature/uw-tacoma-carves-out-a-place-in-history/
== Karalehti ==
Varge

Varge impla sejena, koske kirkas fu jokuting tula ine me fu pashuun.
Sejena kirkas cherjena mange varge made, au he deki viiskjena per antaa andra varge. Koske kirkas sebja bli cherjena grun glas, plui, auau, sejena al varge na hankraissen, ka haisa feri, alfarge, nanafarge auenauen.
== Vargenamai==
Sņano
Varge	Kotoba
 	røø, roo, ruu, roi, roš, ros, rus
 	portokali, portukali
 	kiiro, kjero, kjhiro
 	midori
 	sini, šini, śini
 	bluu, blau
 	murasaki
 	roza, roz
 	širo, široi, shiro
 	gris, harmaa, kurosciro
 	kuro, kuroi, kjheuro
 	kafee, kafè, kafe, kafevarje, kaphéj, brun
Pharjenamáj na Khautshidzhinn
Pharje	Koto
 	ros
 	portukali
 	kelt
 	pijo (kjhiro)
 	banán (kjhiro)
 	zjelón (midori)
 	midori
 	tsulus
 	sini
 	blau
 	makhót
 	murásaki
 	roza
 	shiro
 	griz
 	harmaa
 	kjheuro
 	kaphéj
 	brhunn
 	okra
 	kawi
Vi (kotoba)

== Pashunkotoba ==
vi (1s pashun mange pashunkotoba)
# Hanudzjin/Kakudzjin au ≥1 pashun, naj pashun hanudzjin/kakudzjin hanu mit.
# Hanudzjin/Kakudzjin au pashun sore hanu mit, lyk "Un au du."
# Hanudzhin/Kakudzhin mit anhanujenpasz au ≥ 1 pasz ke nai'anhanujena nho.
Chigaukakutropos
Nil
Hjerneklaani:Kotoba
Hjerneklaani:Pashunkotoba
Vikti viossadžin

Una pašuunsen fu viossadžin ka vikti per viossa au danslucha f’aftoo.
= Pašuunsen =
; salp:Dan ine Skypeklaani fu gammeldjin ka hadji dan na 2014toshi juuldaag. Ein jewaltdjin fu Viossa Diskordserver. Bidra dan japanossa na antaaossa, men awen apaar ainossa au joku ko fu apaar andra glossa. Ergo dan ine Viokkémon, de awen apaar ine kjannos fu Shahtamaha au Telegram. Dan ine zeriso fu Misali-djin, au ine eins telraz fu Davi hanu! mit Niko-djin na ainlatjena fu Madjik-djin.
; madjik:Nai gammeldjin, men zamisalidjin. Men, apu dan mange mit maha plus ting inne viossa, ttb hadji dan Davi hanu! podkast au hadji dan Telegram kjannos.
; paneku:Demisalidjin fu viossa. Tulla nanamuai fu 2020toshi afto klaani made. De, ima, un apu Madjik maha Davi hanu! para kawari afto au mahabli plus helena. Dan ainlat hanu para afto inne Davi_hanu!/Podkast_viktiting.
; stibitzki:Demisalidjin erdveradjin fu Viossa-Diskordserver, au mange viktidai, mange stor fandjin fu vilant.
Vimi fu Kotëkami au aine Paśuun

Kakuena na: Lumakot Luna, Naimies
Zamzeting: 
Kotëkami
Neodźin viha mirai du, Naimies. Hei dua UN plus na du, gruun un kot. Miau!
Du . . . ëh, mänge . . . warui.
Naimies
Un viha kot. Mange waruj.
Un vill ka all kot da shinu!
Kotëkami
NAIIIIIII!
Naimies
Sussibaka es plus bra dur. Un vill ka sussibaka vona.
Kotëkami
Un vil ka DU śinu!
Naimies
Mæn susibakadur bra ður.
Kotëkami
Sësibaka da śinu!
Naimies
K-ka?
N-naj!
Susibaka surudan mangeting perdu!
MEN KA DU SURUDAN?
DU VILL KA ALL SUSIWUSSI DA SHINU
Kotëkami
OKEJ, LI DOK MÄNGETING, KA HEI SURU PERUN, HMMM?????
Naimies
bum bum bumbum bum bum bumbum
Kotëkami
ëëë, nai.
Naimies
bumbum bumbum bumbum bum bumbumbum
Kotëkami
Da śinu, bitte.
Naimies
Li du naj har sussiwussidur du shinu.
Afto velt har mange waruj ting.
Kotëkami
Au?
Naimies
Mange ting ka deki makshinu du.
Du mus danke afto sussiwussi.
Kotëkami
Au sësibaka je ein fu hei.
Naimies
Naj.
Sussibaka es afto plusbra ting inne afto velt.
Du mus shiru afto.
Kotëkami
Hei nai plusbraa.
VI, mänge kotëkami, JE PLUSBRAA!!
Naimies
Naj
Kotëkami
*xxxjjj* (/çʲːːːːːːːːːːː/)
Dok śinu mirai, per hanu ka dok vil vi śinu.
Naimies
Un shaise ova ainne kot.
Kotëkami
Da nai hanu ke du vil śaisë ova KOTËKAMI!
Naimies
K-kotekami???
Kotëkami
Du . . . mir . . . śkoi . . . faan . . . made . . . per . . . ting . . . ke . . . du . . . hanu. . . .
Naimies
N-naj!
KOTEKAMI UN MIRAJ SURU ALTING K-KA DU VILL!
UN NAJ VILL SHKOJ KOTFAN MADE!
Bitte,
Bit-tte?
Kotëkami
Okei.... du nai mir śkoi kotfaan made. Da hanu «danke!»
Naimies
Danke, alhelena kotkami.
Kotëkami
Nilje! >:3