nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Kainuun hyvinvointialue

Kainuun hyvinvointialue on Kainuun maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta.
== Kunnat ==
Hyvinvointialueeseen kuuluu 8 kuntaa, joista kaksi on kaupunkeja.
* Hyrynsalmen kunta
* Kajaanin kaupunki (Kajana)
* Kuhmon kaupunki
* Paltamon kunta (Paldamo)
* Puolangan kunta (Puolango)
* Ristijärven kunta
* Sotkamon kunta
* Suomussalmen kunta
Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 70 960 asukasta.
== Palvelut ==
Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen.
=== Sosiaalihuolto ===
Hyvinvointialue tuottaa esimerkiksi aikuisten ja lasten sosiaalityötä, ensikotitoimintaa, kotihoitoa, ikäihmisten perhehoitoa, hoitoa hoi­to­ko­deis­sa se­kä hoi­vayk­si­köis­sä, liikkumisen tukea sekä vammaispalveluita. 
=== Terveydenhuolto ===
Hyvinvointialueen eri osissa toimii terveysasemia, hammashoitoloita, neuvoloita, koulu- ja opiskelijaterveydenhuollon vastaanottoja, röntgenyksiköitä, kriisipalveluita, kuntoutuspalveluita ja päihde- ja mielenterveysyksiköitä.
Alueen keskussairaalana toimii Kainuun keskussairaala Kajaanissa. Kotisairaala tuottaa palveluita koteihin ja asumisyksiköihin. Laboratoriopalvelut tuottaa hyvinvoitiyhtymä NordLab.
=== Pelastustoiminta ===
Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Kainuun pelastuslaitoksen toimialueeseen.
== Aluevaltuusto ja aluehallitus ==
Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Kainuun hyvinvointialueen aluevaltuuston kooksi tuli 59 valtuutettua. Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Aluevaltuuston puheenjohtajana toimii Anne Lukkari (Kesk.).
Aluehallituksen puheenjohtajana toimii Heikki Huotari (Kesk.). Aluehallitukseen kuuluu 11 jäsentä. 
Puoluekohtainen kannatus aluevaaleissa 2022Tilastokeskuksen PX-Web-tietokannat: Aluevaalit puolueiden kannatus, 2022 (Tilastokeskus 2022)	Puoluekohtainen kannatus aluevaaleissa 2022Tilastokeskuksen PX-Web-tietokannat: Aluevaalit puolueiden kannatus, 2022 (Tilastokeskus 2022)	Puoluekohtainen kannatus aluevaaleissa 2022Tilastokeskuksen PX-Web-tietokannat: Aluevaalit puolueiden kannatus, 2022 (Tilastokeskus 2022)
puolue 	Äänimäärä yhteensä 	Osuus äänistä
Kesk. 	10 121 	38,0 %
Vas. 	4 264 	16,0 %
Kok. 	3 664 	13,7 %
PS 	3 497 	13,1 %
SDP 	2 569 	9,6 %
Vihr. 	1 350 	5,1 %
KD 	879 	3,3 %
VKK 	159 	0,6 %
Liik. 	103 	0,4 %
Lib. 	28 	0,1 %
Piraattip. 	16 	0,1 %
SKP 	16 	0,1 %
== Katso myös ==
* Kainuun maakuntavaltuusto
== Lähteet ==
Hyvinvointialue
Luokka:Suomen hyvinvointialueet
Kainuun kesäyliopisto

Kainuun kesäyliopisto on Kajaanissa toimivan, Kainuun Korkeakouluyhdistys r.y.:n ylläpitämä suomalainen kesäyliopisto. Se on perustettu vuonna 1968. Vuonna 2015 yksittäisiä kursseja järjestettiin lisäksi Oulussa.
Vuonna 2015 Kainuun kesäyliopisto järjesti eri toimipisteissään yhteensä 359 opintojaksoa, joille osallistui kaikkiaan 1 518 opiskelijaa. Opetusta annettiin vuonna 2015 yhteensä 1 747 oppituntia. 
 
==Lähteet==
Luokka:Suomen kesäyliopistot
Luokka:Kajaanin oppilaitokset
Kainuun lääni

Kainuun lääni oli Suomeen 1980-luvulla suunnitteilla ollut uusi lääni. Lääni suunniteltiin muodostettavaksi Oulun läänin itäosasta, ja siihen olisi tullut 9 kuntaa:
* Hyrynsalmi
* Kajaani
* Kuhmo
* Paltamo
* Puolanka
* Ristijärvi
* Sotkamo
* Suomussalmi
* Vuolijoki
Kainuun lääni jäi suunnitelmista huolimatta perustamatta. Nykyään läänille kaavailtu alue vastaa Kainuun maakuntaa.
==Lähteet==
Luokka:Suomen toteutumattomat läänihankkeet
Luokka:Kainuun historia
Kainuun museo

Kainuun museo on Kajaanin kaupungin omistama Kainuun maakuntamuseo, joka toimii vuonna 1926 valmistuneessa tukkuliikkeen kiinteistössä lähellä Kajaanin rautatieasemaa.
== Näyttelyt ==
Museon perusnäyttely esittelee Kainuun maakunnan historiaa ja kulttuuria sekä Kajaanin historiaa. Näyttely käsittelee muun muassa puun moninainsta käyttöä, tervan tuotantoa ja kuljetusta, Elias Lönnrotin elämää, alueen sotahistoriaa sekä Kajaanin vanhaa kaupunkielämää. Vaihtuvat näyttelyt täydentävät perusnäyttelyä tai esittelevät eri teemoja. Kainuun museolla on myös 306 000 kuvaa käsittävä valokuvakokoelma, erilaista arkistomateriaalia sekä käsikirjasto.
== Historia ==
Museo sai alkunsa vuonna 1930 perustetusta Kainuun Museoyhdistyksestä, ja kun se vuonna 1977 siirtyi kaupungin omistukseen, sen esinekokoelmaan kuului 3 024 esinettä. Nykyään kokoelmassa on noin 19 700 esinettä. Kokoelmissa on myös taidetta: ensimmäiset taideteokset saatiin vuonna 1934 taiteilija Louis Sparrelta, 1970-luvulla kerättiin Kalevala-aiheisia teoksia, ja mukana on myös kainuulaisten harrastajamaalareiden teoksia.Kirsi Haapea: Kainuun museo pääsi paketista. Kaleva 1.7.2008.
Näyttelytilat ovat alun perin sijainneet kolmessa kerroksessa, mutta vuosina 2007–2008 museossa tehtiin remontti, jonka jälkeen näyttelytiloja on enää kahdessa kerroksessa. Remontti valmistui kesällä 2008.
==Lähteet==
Luokka:Sotatieteelliset museot ja näyttelyt
Museo
Museo
Luokka:Suomen maakuntamuseot
Kainuun musiikkiopisto

Kainuun musiikkiopisto on yksi Suomen suurimpia musiikkioppilaitoksia.
Se on perustettu vuonna 1957. 
Kainuun musiikkiopisto on maakunnallinen musiikkioppilaitos, jota omistaa ja ylläpitää Kajaanin kaupunki. Muita opetuspaikkoja ovat Kajaanin lisäksi Hyrynsalmen, Paltamon, Puolangan, Ristijärven, Suomussalmen ja Vaalan kunnissa. Musiikkiopiston päätoimipaikka on Kajaanissa Kaukametsän alueella, jonne musiikkiopiston uudet tilat valmistuivat vuonna 1998. Opetuksen piirissä eri oppiaineissa opiskelee 40:n opettajan johdolla noin 900 kainuulaista lasta ja nuorta.
==Lähteet==
Luokka:Taiteen perusopetus
Luokka:Kajaanin kulttuuri
Luokka:Suomalaiset musiikkialan oppilaitokset
Kainuun vaaramaa

Kainuun vaaramaa (myös Kainuun vaarajono tai Kainuun ja Kuusamon vaaramaa) on Kainuussa oleva maantieteellinen vyöhyke. Se sijaitsee Oulujärven itäpuolella ulottuen etelässä Kajaani–Kuhmo-linjalle ja pohjoisessa Puolangan ja Pudasjärven rajalle. Pohjois-eteläsuuntainen vaaravyöhyke on lähes kokonaan ylänköä, joka seuraa karjalaisen liuskevyöhykkeen kvartsiittiselänteitä 25–30 kilometriä leveänä vyöhykkeenä.Iso tietosanakirja, WSOY 1995–1997, ISBN 951-0-20153-7, hakusana Kainuun vaaramaa.Facta 2001, WSOY 1981–1987, ISBN 951-0-10221-0, hakusana Kainuun vaaramaa. Alueen korkeimpia vaaroja ovat Hyrynsalmella sijaitsevat Iso Tuomivaara (388 m) ja Kivikkokumpu (384 m) sekä Puolangalla olevat Rännivaara (383 m), Paljakka (383 m) ja Kuirivaara (379 m). Kainuun vaaramaan poikki Oulujärvestä koillisen suuntaan sijaitsee matala Kainuunselkä, joka toimii Oulujoen ja Iijoen vesistöjen välisenä vedenjakajana.Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966, hakusana Kainuun vaarajono.
==Lähteet==
Luokka:Suomen maantiede
Luokka:Kainuu
Kainuunsaame

Kainuunsaame on kuollut saamelaiskieli, jota puhuttiin Kainuussa. Se kuoli sukupuuttoon 1700-luvulla, kun aiemmin saamelaiskieltä puhuneet kainuunsaamelaiset sulautuivat suomalaisiin ja siirtyivät puhumaan suomea. Kainuunsaame kuului itäsaamelaiseen kieliryhmään.
Kainuun alkuperäiset asukkaat olivat saamelaisia metsästäjiä ja kalastajia. 1600-luvulla Suomen kenraalikuvernööri Pietari Brahe vauhditti Kainuun väestönkasvua lupaamalla uudisasukkaille kymmenen vuoden verovapauden. Kainuun asuttaminen Ruotsille uskollisilla suomalaisilla oli välttämätöntä, koska venäläiset uhkasivat aluetta idästä. Uudisasukkaat tulivat pääasiassa Savosta; siksi Kainuussa puhuttu suomen murre on hyvin lähellä savolaismurteita.
Arvostelussaan Jaakko Anhavan kirjasta Maailman kielet ja kielikunnat (1998) Tapani Salminen on pitänyt oletusta keminsaamesta erillisen kainuunsaamen olemassaolosta heikosti perusteltuna.
==Katso myös==
* Saamelaisten historia
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*
* 
Luokka:Saamelaiskielet
Luokka:Euroopan kuolleet kielet
Luokka:Suomen kielet
Luokka:Kainuun historia
Kaisa Kella

Kaisa Kella on entinen suomalainen taitoluistelija. Hän on kolminkertainen Pohjoismaiden-mestari ja kaksinkertainen Suomen-mestari. Kella sijoittui 11:nneksi vuoden 1992 junioreiden maailmanmestaruuskilpailuissa ja 21:nneksi vuoden 1993 Euroopan-mestaruuskilpailuissa.
Luokka:Suomalaiset taitoluistelijat
Luokka:Syntymävuosi puuttuu
Luokka:Elävät henkilöt
Kaisa Pylkkänen

Kaisa Pylkkänen (s. 1974) on suomalainen käsikirjoittaja, ohjaaja ja stand up -koomiikko. 
Pylkkänen on ollut luomassa muun muassa sarjoja Uutishuone, Käenpesä ja Matkaoppaat ja kirjoittamassa poliittisia satiireja YleLeaks sekä Itse valtiaat. Hänet on nähty myös "Nelosen Stand up!" -ohjelman toisella ja kolmannella kaudella, sekä vakiovieraana keskustelemassa mm. ohjelmissa Jälkiviisaat ja Popkult. Pylkkänen on kirjoittanut televisiolle vuodesta 1998 ja tehnyt stand upia vuodesta 2010. Hän on All Female Panel -koomikkokollektiivin perustajajäsen. Hänet nähtiin myös roastaamassa Keskusta-puoluetta ohjelmassa Krissen vaaligrilli vaalien alla 2011. 
Pylkkänen on toiminut myös käsikirjoittajien killan ja Suomen näytelmäkirjailijaliiton hallituksissa.
==Filmografia==
* Naurun tasapaino (2013-2014) käsikirjoittaja
* YleLeaks (2013) vastaava käsikirjoittaja 
* Duudsonit tuli taloon (2012) käsikirjoittaja, 2. tuotantokausi
* Ylläs - huipulla tuulee (2012) ohjaaja & käsikirjoittaja, 1. tuotantokausi
* Matkaoppaat (2009-2011) ohjaaja
* Uutishuone (2009) käsikirjoittaja
* Sukupuu (2006) käsikirjoittaja
* Talo (televisiosarja) (2005) käsikirjoittaja 
* Unelmakämppä (2004) käsikirjoittaja
* Käenpesä (2004-2005) pääkäsikirjoittaja, 1. tuotantokausi
* Itse valtiaat (2002-2003, 2008) käsikirjoittaja ja kiitokset
* Salatut elämät (1999-2002) käsikirjoittaja 
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* www.kaisapylkkanen.com - kotisivut
Luokka:Suomalaiset käsikirjoittajat
Luokka:Vuonna 1974 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Kaivola (Pertteli)

Kaivola (joskus myös Perttelin kirkonkylä) on taajama ja kylä Salossa, entisen Perttelin kunnan alueella. Kylässä sijaitsee K-Market, koulu, päiväkoti, vapaapalokunnan paloasema sekä Perttelin kirkko. Alue rajautuu lännessä kantatiehen 52, pohjoisessa Hiiden alueeseen ja etelässä Lopen kylään.
==Lähteet==
*Salon karttapalvelu
Luokka:Perttelin kylät
Luokka:Varsinais-Suomen maakunnan taajamat
Luokka:Suomen kirkonkylät
Kajaanin kaupunginteatteri

Kajaanin kaupunginteatteri on Kajaanissa toimiva teatteri, joka on myös Oulun läänin alueteatteri (vuodesta 1978).
Teatteri perustettiin virallisesti nykyisessä muodossaan vuonna 1969. Teatteritoimintaa Kajaanissa on ollut kuitenkin jo vuodesta 1906.
Teatteri on jaettu kahteen näyttämöön: isoon näyttämöön teatteritalolla sekä Sissilinnan pieneen näyttämöön. Teatteri on tullut kuuluisaksi rohkeista, omaperäisistä näytelmistään, ja se on saanut runsaasti näkyvyyttä etenkin teatteripiireissä ympäri maata ja Keski-Eurooppaa myöten, jossa Kajaanin kaupunginteatteri on vieraillut teatterifestivaaleilla. Ikävää julkisuutta teatteri sai kuitenkin syksyllä 2004, jolloin Kajaanin kaupunginvaltuustossa pohdittiin teatterille myönnettävän tuen huomattavaa leikkaamista, joka olisi uhannut koko teatterin tulevaisuutta.
Kajaanin kaupunginteatteri valmistaa 5–7 näytelmää vuosittain, jotka jakaantuvat ison näyttämön, Sissilinnan pienen näyttämön ja alueteatterin kesken. Teatteri valittiin vuoden teatteriksi vuonna 2003 ja titteli luovutettiin eteenpäin vuonna 2005 järjestetyssä teatterigaalassa teatterin isolla näyttämöllä, jolloin titteli meni helsinkiläiselle Q-teatterille.
Ehkäpä tunnetuimpia Kajaanin kaupunginteatterin valmistamia näytelmiä ovat Kristian Smedsin ohjaamat Kainuu-trilogian näytelmät, Huutavan ääni korvessa (pohjautuu teoksiin Huutavan ääni erämaassa, kirjoittanut Lars Levi Laestadius sekä Punainen viiva, kirjoittanut Ilmari Kianto), Georg Büchnerin Woyzeck sekä trilogian vuonna 2004 lokakuun 30. päivänä ensi-iltansa saanut Anton Tšehovin Kolme Sisarta.
== Teatterinjohtajia ==
* Hugo Hytönen, 1914
* Ragnar Länsivuori, 1919–1923
* Aino Mattila, 1935–1939
* Aulis Hämäläinen, 1953–1957
* Kari Selinheimo, 1973–1982
* Hannu Tyhtilä, 1982–1988
* Helena Anttonen, 1982–1995
* Aila Lavaste, 1995–2000
* Kristian Smeds, 2001–2004
* Ilkka Laasonen, 2004–2008
* Miko Jaakkola, 2009–2015
* Helka-Maria Kinnunen 1.1.2016–
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* Kajaanin kaupunginteatteri
* Oulun läänin alueteatteri
Luokka:Suomen teatterit
Luokka:Kajaanin kulttuuri
Kajaanin lentoasema

Kajaanin lentoasema sijaitsee Kajaanin Paltaniemellä noin yhdeksän kilometriä Kajaanin keskustasta pohjoiseen. Lentoasemaa alettiin rakentaa vuonna 1939, ja sen ensimmäinen asemarakennus valmistui vuonna 1957. Nykyinen asemarakennus on valmistunut vuonna 1993. Vuoden 1977 kuntaliitokseen saakka lentoasema sijaitsi Kajaanin maalaiskunnan alueella. Kajaanin lentoasemalla tarjottiin lennonjohtopalvelua vuoteen 1990 asti, nykyään vain lennontiedotuspalvelua ( Aerodrome Flight Information Service eli AFIS). Nykyään Kajaanissa ei myöskään ole ILSin lisäksi muita radiosuunnistuslaitteita, joten mittarilähestymisen suorittaminen edellyttää GPS-varustusta. Kaksi NDB-majakkaa oli tarjolla vuosina 1957-2003 sekä VOR/DME "KNI" 1995-2015. ILS tarjotaan vain kiitotielle 07 (kiitotien länsipää) 
Vuonna 2002 lentoaseman kautta kulki 106 000 matkustajaa, mutta matkustajamäärä on sen jälkeen laskenut, ja vuonna 2010 se oli enää noin 66 000. Matkustajamäärä on kuitenkin noussut vuoden 2010 pohjalukemista. 
Kajaanin lentoasema on matkustajamäärältään Suomen kolmanneksitoista suurin lentoasema. Nordic Regional Airlines lentää sieltä reittilentoja Helsinkiin. Arkisin lentoasemalta on lentoyhteys Helsinkiin neljästi ja viikonloppuisin kahdesti päivässä. Virolainen lentoyhtiö Estonian Air liikennöi Kajaanin ja Tallinnan välillä vuonna 2012 noin puolen vuoden ajan, kunnes lopetti kannattamattomana. Kenttää käyttävät satunnaisesti ympäri vuoden myös liikelentoyhtiöt sekä yleisilmailukoneet. Lentoaseman ainoa kiitotie 07/25 on 2 499 metriä pitkä. Aiemmin lentoasemalla oli myös toinen, poikittainen kiitotie, mutta se on poistettu käytöstä.
Lentoasemalla toimii kahvila Air Cafe, jonka yhteydessä on myös lahjatavarapuoti.
Finavia on valinnut Kajaanin lentoaseman vuoden lentoasemaksi kolme kertaa - 1994, 1999 ja 2007.
==Lentoyhtiöt ja kohteet==
Lentoyhtiö 	Kohteet
Nordic Regional Airlines	Helsinki, Jyväskylä
TUIfly Nordic 	Teneriffa-Eteläinen
==Matkustajatilastot==
 Matkustajamäärät Kajaanin lentoasemalla vuosittain
 
Vuosi	Kotimaa 	Ulkomaat 	Yhteensä 	Muutos
2005 	93 470	5 985	99 455	−4,4 %
2006 	87 273	5 464	92 737	−6,8 %
2007 	87 061	3 741	90 802	−2,1 %
2008 	81 243	3 366	84 609	−6,8 %
2009 	70 848	2 552	73 400	−13,3 %
2010 	63 980	2 033	66 013	−10,1 %
2011 	74 985	3 099	78 095	+18,3 %
2012 	70 369	7 483	77 825	−0,3 %
2013 	69 817	4 741	74 558	−4,2 %
2014 	67 981	2 933 	84 029 	−3,6 %
2015 	81 096 	4 741	74 558	+16,9 %
2016 	84 160 	1 693 	85 853 	+2,2 %
2017 	84 724 	2 731 	87 455 	+1,9 %
2018 	85 286 	3 529 	88 815 	+1,6 %
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Finavia – Kajaanin lentoasema
*Suomen ilmailukäsikirja – Kajaanin lentoasema
== Antsadata-kohde ==
Luokka:Kajaanin liikenne
Luokka:Suomen lentoasemat
Luokka:Suomen sodanaikaiset lentokentät
Kajaanin lukio

Kajaanin lukio on Kajaanissa toimiva lukio, joka sijaitsee entisen Kauppaopiston tiloissa Vuorikadulla. Kajaanin lukiossa on yleislinja- ja musiikkilinja. 
Kajaanin lukio on osa Kajaanin kaupungin koulutusliikelaitosta. 
== Vuokatti-Ruka Urheiluakatemia ==
Vuokatti-Ruka Urheiluakatemia on tarkoitettu tavoitteellisesti harjoitteleville nuorille urheilijoille. Lajivalmennusta on Kajaanissa jalkapallossa, jääkiekossa, salibandyssa, yleisurheilussa ja tanssissa. Vuokatissa lajivalmennusta on ampumahiihdossa, hiihtosuunnistuksessa, maastohiihdossa, yhdistetyssä, lumilautailussa, uinnissa, lentopallossa ja pesäpallossa.
==Aiheesta muualla==
*Lukion kotisivut
Luokka:Kajaanin oppilaitokset
Luokka:Suomen lukiot
Kajaanin lääni

Kajaanin lääni on nimitys, jota on käytetty Kajaanin linnaa ympäröivistä alueista. Ahtaammassa merkityksessä nimitys tarkoittaa silloista Oulun erämaa-aluetta eli Paltamon pitäjää ja laajemmassa merkityksessä koko Kajaanin vapaaherrakuntaa. Vanha Paltamon pitäjä käsitti myöhemmät Paltamon, Sotkamon, Kuhmoniemen, Säräisniemen, Hyrynsalmen, Suomussalmen, Puolangan, Ristijärven ja Vuolijoen seurakunnat sekä Kajaanin kaupunkiseurakunnan ja Kajaanin maaseurakunnan.Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966.Iso tietosanakirja, Otava 1931–1939.
Seudun asutus sai alkunsa, kun Kustaa Vaasa 1550 kehotti maansa viranomaisia järjestämään alueelle uudisasukkaita, jotka saivat muutaman vuoden verovapauden. Venäläisten hyökkäysten varalta uudisasutuksen turvaksi rakennettiin myöhemmän Kajaanin seudulle kuninkaankartano, josta käytettiin nimitystä Oulun Palte. Asutus kuului aluksi Limingan pitäjään, mutta jo 1559 asukkaita varten oli oma pappi. Uudesta pitäjästä käytettiin alkuun nimitystä Oulujärven eli Oulun erämaan seurakunta ja myöhemmin nimeä Paltamo. Kajaanin linnan rakentaminen aloitettiin 1604 Pohjanmaan käskynhaltijan Iisak Behmin johdolla. Toisinaan uutta seurakuntaa nimitettiin Kajaanin linnan mukaan Kajaanin linnanpitäjäksi. Vuonna 1716 ylivoimainen venäläinen sotajoukko pakotti linnoituksen antautumaan, jonka jälkeen he tuhosivat linnan räjäyttämällä.Iso tietosanakirja, hakusanat Kajaanin lääni ja Kajaanin linna. Samalla myös Kajaanin lääni siirtyi historiaan.
==Katso myös==
* Sarkasota
==Lähteet==
Luokka:Suomen läänit
Luokka:Kainuun historia
Kajaanin meijeri

Kajaanin meijeri oli Kainuun Osuusmeijeriin (KOM) kuulunut meijeri Kajaanissa. Meijeri oli osuusmeijerin päämeijeri 60-luvulle saakka.
Kajaanin meijeri toimi vuosina 1908-1981 Kauppakadun, Asemakadun ja Niskantien rajaamalla tontilla. Tontilla sijaitsi vuonna 1940 valmistunut suuri valkoinen meijerirakennus, 1953 valmistunut toimistorakennus joka on edelleen pystyssä Asemakadun varressa, sekä vanhat vuosisadan alussa valmistuneet meijerirakennukset Kauppakadun varressa. Kauppakadun ja asemakadun risteyksessä sijaitsi jäätelöbaari Meijerin Baari, joka oli valmistunut vuonna 1950. Uudempi meijeri ja Meijerin baari purettiin nykyisten kerrostalojen tieltä 1980-1990-lukujen vaihteessa. Vanhemmat meijerirakennukset oli purettu jo aiemmin 1970-luvulla, kun meijeriä uusittiin. Meijerin tiloissa toimi viimeisinä vuosina Osto-ja myyntiliike R. Pekkarinen.
==Lähteet==
* Kajaaninkaupunki exxploraatio
* Virtanen, Sakari (2006) Maidon vuosisata: Kainuun Osuusmeijeri 1906-2006. Kajaani. Kainuun Sanomat.
* Komulainen, Jorma; Korhonen, Jorma (1981) Kainuun Osuusmeijeri 75 vuotta, Omin voimin yhteistoimin. Kajaani. Kainuun Sanomat.
* Kainuun Osuusmeijeri: 60 vuotta. 1967. Kainuun Osuusmeijeri. Kajaani.
* Kotilainen, Otto (1957) Kainuun osuusmeijeri: 50 vuotta. Kainuun Osuusmeijeri. Kajaani.
Luokka:Kajaanin rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Suomen entiset meijerit
Luokka:Entiset suomalaiset teollisuusyritykset
Kajaanin ravirata

Kajaanin ravirata sijaitsee noin yhdeksän kilometriä Kajaanin keskustan pohjoispuolella Kuluntalahden kylässä yhdystie 8803:n varrella. Se on yksi Suomen 19 maakuntaradasta ja vuonna 2017 radalla on kymmenen kilpailupäivää.
Kajaanin ravirata on Vaasan lisäksi ainoa maakuntarata, jossa järjestetään kilpailuja ainoastaan kesäkaudella. Suuremmista raviradoista poiketen Kajaanissa on ainoastaan puurakenteinen avokatsomo, eikä sisätiloissa olevaa lämmitettyä istumakatsomoa. Vuonna 2008 radalle valmistui muun muassa uusi kahvila-ravintola sekä totopelien myyntiä varten tarkoitetut sisätilat.
==Lähteet==
*Kajaanin raviradan kotisivut
Luokka:Suomen raviradat
Luokka:Kajaanin rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Kajaanin urheilu
Kajaanin vaakuna

Kajaanin vaakuna on Kajaanin kaupungin tunnus, joka on uudelleen piirretty kaupungin aiemman vaakunan pohjalta, joka puolestaan perustuu kaupungin sinetteihin 1600– ja 1700–luvuilta. Sen aihe viittaa kaupungin syntyyn Kajaanin linnan ympärille, joka perustettiin rajalinnoitukseksi 1600–luvun alkupuoliskolla Ämmänkosken keskellä sijainneelle saarelle.
Vaakunan selitys kuuluu ”sinisessä kentässä alaisesta aaltokoroisesta hopeahirrestä nouseva kultainen kaksitorninen linna, jonka ikkuna- ja oviaukot punaiset”. Vaakunan on piirtänyt aiemman vaakunan pohjalta Olof Eriksson, ja Kajaanin kaupunginvaltuusto hyväksyi sen 23. huhtikuuta 1958. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 30. kesäkuuta samana vuonna.
Ennen nykyistä vaakuna kaupungin tunnuksena oli 1800-luvun lopulla syntynyt vaakuna, jossa oli hopeisella kentällä vaakasuoraan juokseva sininen virta, jossa oli kultainen, neljällä kulmatornilla varustettu linna.
== Lähteet ==
* 
* 
*
== Aiheesta muualla ==
;Kirjallisuutta venäjäksi
* Бойко Дм. А. Геральдика Великого Княжества Финляндского. – Запорожье, 2013.
Kajaani
Vaakuna
Kaksi aurinkoa

Kaksi aurinkoa on Kauko Röyhkän viides kaunokirjallinen teos. Liken julkaisema kirja ilmestyi vuonna 1996 ja oli samana vuonna myös Finlandia-ehdokas. Jatko-sodan aikaan sijoittuvaa teosta pidetään yleisesti Röyhkän kirjallisena läpimurtona.Like Kustannus, Kaksi aurinkoa -esittely. Tutkijat toteavat Röyhkän sotakuvauksen olevan isänmaallisesta paatoksesta vapaan. Sota näyttäytyy lähinnä illuusiottomana ja groteskina tilana, joka nostaa pintaan ihmisen perusvaistot ja eläimellisyyden, muun muassa seksuaalisuuden ja julmuuden. Tässä mielessä kuvaus muistuttaakin paljon Röyhkän edeltävän teoksen, liki kymmenen vuotta aiemmin julkaistun, Magneetin sotakuvausta. 
Vuonna 2001 Atro Kahiluoto ohjasi kirjaan pohjautuvan näytelmän Q-teatteriin.Q-teatteri, Kaksi aurinkoa -näytelmä.
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* Teoksen esittely Oulun kaupunginkirjaston sivuilla
* Teoksen esittely Kirjasammon sivuilla
Luokka:Kauko Röyhkän kirjat
Luokka:Vuoden 1996 kirjat
Kaksi vääryyttä tuottaa yhden oikeuden

Kaksi vääryyttä tuottaa yhden oikeuden on ajatus, että vääryys voi oikeuttaa toisen vääryyden. Sitä käytetään esimerkiksi oikeutuksena vääryydelle, jos muutkin tekevät samoin, ja kritiikiltä puolustautumisena sillä perusteella, että kritisoija tekee myös itse samankaltaista vääryyttä. Ajatusta saatetaan pitää argumentointivirheenä, mutta sitä voidaan pitää myös pätevänä argumenttina joissakin tapauksissa, esimerkiksi kansalaistottelemattomuus voidaan oikeuttaa poliittisten vallanpitäjien tekemillä vääryyksillä.
== Esimerkkejä ==
* "Miksen saisi juoruilla Laurasta? Hänkin puhuu aina meistä."
* "Entä sitten? Monet muutkin ihmiset pettävät."
* Kun kanadalaispoliitikot kysyivät vuonna 1974 Kanadassa käymässä olleelta Neuvostoliiton pääministeri Aleksei Kosyginiltä juutalaisten ja ukrainalaisten kohtelusta Neuvostoliitossa, tämä vastasi, että vastaavia ongelmia on muissakin maissa, kuten mustien kohtelu Yhdysvalloissa ja irlantilaisten kohtelu Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
== Lähteet ==
Luokka:Argumentointi