nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Aistivamma

Aistivamma on aistin toimintaa heikentävä tai sen estävä vamma. Aistivamma saattaa olla synnynnäinen tai myöhemmin esimerkiksi sairauden tai onnettomuuden seurauksena kehittynyt. Aistit heikkenevät myös iän myötä. 
== Aistivammoja ==
* Näkövamma
** Sokeus
*** Täysin sokea
*** Lähes sokea
*** Syvästi heikkonäköinen
** Heikkonäköisyys
*** Vaikea heikkonäköisyys
*** Heikkonäköisyys
* Kuulovamma (lievä, keskivaikea, vaikea, erittäin vaikeahttp://www.kuulonhuoltoliitto.fi/sivu.php?artikkeli_id=818)
** Kuurous
** Huonokuuloisuus
* Kuurosokeus (vaikean näkö- ja kuulovamman yhdistelmä, ei välttämättä täydellinen kuurous ja sokeushttp://www.leedsdeafandblind.org.uk/sensory/sensory_db.asp)
:Kuurosokeus on harvinainen yhdistelmävamma, jonka voi aiheuttaa esimerkiksi Usherin oireyhtymä tai raskauden aikainen häiriötekijä.
:Vaikeasti kuulo- tai näkövammaisilla on käytettävissään useita apuvälineitä, kuten sokeiden elämää helpottavat valkoinen keppi, opaskoira ja pistekirjoitus sekä kuulovammaisille tarkoitetut kuulokojeet. Kuurot taas käyttävät viittomakieliä. Osalla kuuroista on sisäkorvaistute.http://www.terveyskirjasto.fi/terveyskirjasto/tk.koti?p_artikkeli=suo00037 On kuitenkin otettava huomioon vammojen astevaihtelut: kuurous ja sokeus ovat huonokuuloisuutta ja heikkonäköisyyttä selvästi harvinaisempia vaivoja. Suomessa on arvioitu olevan noin 80 000 näkövammaistahttp://www.nkl.fi/tietoa/maara.htm ja jopa 300 000 kuulovammaista.
*Hajuaistin puute on nimeltään anosmia ja makuaistin puute ageusia.
*Tuntoaistin vaurioon tai puuttumiseen saatetaan viitata nimellä parestesia. 
* Mm. CIPA-oireyhtymään kuuluu myös epätavallisempia aistivammoja, kuten
*analgesia (kipuaistin puute) sekä
*lämpötila-aistin puute.
== Aistivammaisten apuvälineet ==
Aistivammaisten apuvälineitä käyttävät kuulo- ja näkövammaiset. Sokean henkilön tunnistettavin apuväline lienee valkoinen keppi. Kuurojen apuvälineistä mainittakoon heidän yhteisössään polemiikkia herättänyt sisäkorvaistute. Apuvälineiden avulla ei välttämättä kyetä korjaamaan puuttuvaa tai heikkoa aistia, mutta ne mahdollistavat käyttäjälleen sujuvamman toiminnan.
== Lähteet ==
*
Aittokoski (yritys)

Aittokoski Oy oli ylikiiminkiläinen tehdasosuuskunta, joka perustettiin vuonna 1908 Ylikiimingin Vesalankylään, Kiiminkijoessa sijaitsevan Aittokosken rannalle.
1900-luvun alussa kasvava teollisuus käytti suuria määriä puuta, ja myös Kiiminkijoki toimi puun uittoreittinä. Vuonna 1908 Aittokoskessa jo olevan vesimyllyn yhteyteen perustettiin sahalaitos. Osuuskunnan ensimmäisten vuosien toiminnasta ei ole tarkkoja tietoja, mutta verotusasiakirjojen mukaan saha on tuottanut voittoa, ja vuonna 1914 mainitaan kannetun veroa tehdasosuuskunnan tuloista.
Aittokoski Oy tuotti voittoa koko 1930-luvun sekä vielä vuoden 1945 jälkeenkin. Uusintainvestoinnit aloitettiin vasta jatkosodan jälkeen. Vielä 1960-luvulla sahalla työskenteli parikymmentä henkilöä, ja muu henkilökunta mukaan lukien yhtiön henkilökunta käsitti noin 30 henkeä.
Yhtiön alamäki alkoi 1960-luvun puolivälin jälkeen, ja vuoden 1974 yhtiökokouksessa päätettiin, että toiminta lopetettaisiin ja saha sekä kiinteistöt myytäisiin yksityiselle.
==Lähteet==
* ylikiiminki.fi — Vesalankylä tänään
Luokka:Ylikiiminki
Luokka:Vesala
Aivovaurio

Aivovaurio-nimitystä käytetään lääketieteessä, kun aivot ja niihin liittyvät päähermot ovat vaurioituneet. Syy voi olla perinnöllinen sairaus tai aivot voivat vaurioitua tapaturman seurauksena, jolloin aivovauriota kutsutaan aivovammaksi. Aivovaurion vaikutukset keholle voivat olla hyvin moninaisia johtuen aivojen tärkeästä roolista koko elimistölle.
Yleisimpiä aivovaurioita aiheuttavia sairauksia ovat Alzheimerin tauti, Parkinsonin tauti, MS-tauti ja ALS-tauti.
Kirurginen toimenpide lobotomia oli aivovaurioiden tarkoituksellista aiheuttamista. 
== Katso myös ==
* Aivovamma
== Kirjallisuutta ==
* 
* 
Luokka:Traumat
Luokka:Neurologiset sairaudet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ajattelu, kieli, merkitys

Ajattelu, kieli, merkitys: Analyyttisen filosofian avainkirjoituksia on Panu Raatikaisen toimittama artikkelikokoelma analyyttisesta filosofiasta. Teos ilmestyi vuonna 1997 Gaudeamuksen kustantamana.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Sami Pihlström: Ajatuksia ajattelusta, kielestä ja merkityksistä. Niin & näin 3/1997
* Raimo Siltala: Hyödyllinen johdatus analyyttiseen filosofiaan. Helsingin sanomat 6.1.1998.
Luokka:Kirjat filosofiat
Luokka:Vuoden 1997 kirjat
Luokka:Suomalaiset tietokirjat
Ajatus Kirjat

Ajatus Kirjat oli suomalainen tietokirjojen kustantaja. Vuonna 2008 Ajatuksen silloinen kustannuspäällikkö Jan Erola otti tavoitteeksi, että Ajatus julkaisisi 35–50 uutta tietokirjaa vuosittain.Kustannuspäällikkö Jan Erola, Ajatus Kirjat Uranus.fi. Viitattu 10.7. 2011. Kirjojen aiheet vaihtelevat historiasta huumoriin ja urheilusta ruoanlaittoon.
Ajatuksen perusti Juhani Aromäki vuonna 1991. Gummerus Kustannus Oy osti Ajatus Kustannusosakeyhtiön toukokuussa 2001, minkä jälkeen Ajatus oli toimituksellisesti itsenäinen Gummeruksen tulosyksikkö. Aromäki johti Ajatusta kesään 2004 asti, mistä lähtien kustannuspäällikkönä toimi kesään 2009 asti Jan Erola. Tuolloin Gummerus päätti sulauttaa Ajatus Kirjat osaksi emoyhtiön tietokustantamisosastoa, ja toimituksellisesti itsenäinen yksikkö lakkautettiin.
Ajatuksen kustantama ja Antti Helanterän ja Veli-Pekka Tynkkysen kirjoittama Maantieteelle Venäjä ei voi mitään voitti Tieto-Finlandian vuonna 2003.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset kirjankustantamot
Ajoneuvo

Ajoneuvo tarkoittaa maalla kulkevaa, yleensä pyörillä varustettua kulkuvälinettä. Suomen lain mukaan ajoneuvo on maalla kulkemaan tarkoitettu laite, joka ei kulje kiskoilla.Ajoneuvolaki 11.12.2002/1090
Ajoneuvojen käyttöä liikenteessä säädellään tarkoin.
Ajoneuvon pitää olla tyyppihyväksytty ja useimmat moottoriajoneuvot sekä niihin kytkettävät perävaunut on pääsääntöisesti rekisteröitävä ja katsastettava.
Myös ajoneuvojen kuljettamisesta liikenteessä on tarkat säädökset.
Moottorikäyttöisten ajoneuvojen kuljettamiseen pitää pääsääntöisesti olla ajoneuvon luokkaa vastaava ajo-oikeus.
Muun muassa Tieliikennelaki määrittelee, miten ja missä ajoneuvoja saa kuljettaa.Tieliikennelaki 3.4.1981/267
== Ajoneuvoluokat ==
Ajoneuvot jaetaan laissa rakenteensa ja osin käyttötarkoituksensa mukaan seuraaviin luokkiin:
Ajoneuvotyyppi 	Eurooppal. ajokorttiluokka	EU-ajoneuvoluokka 	Muuta 	Lähde
mopo eli moottoripolkupyörä	AM (AM120) 	kaksipyöräinen L1e ja kolmipyöräinen L2e	alaluokka pienitehoinen mopo, L1e-A 	
moottoripyörä 	A 	ilman sivuvaunua L3e ja sivuvaunulla L4e	alaluokka kevytmoottoripyörä, A1, L3e-A1 	
kolmipyörä 	A 	L5e 	 	
kevyt nelipyörä 	AM (AM121) 	L6e 	esimerkiksi mopoauto ja mönkijä 	
raskas nelipyörä 	T 	L7e 	esimerkiksi mönkijä 	
auto, henkilöauto 	B 	M1 	 	
pakettiauto 	B 	N1 	 	
kuorma-auto 	C1 ja C 	N2 ja N3 	 	
linja-auto 	D 	M2 ja M3 	 	
traktori 	T ja LT 	T1, T2 ja T3 	 	
perävaunu 	ei tai E 	O1, O2, O3 ja O4 	 	
hinattava laite 	ei tai E 	 	esimerkiksi kenttäkeitin ja aggregaattivaunu	
moottorityökone 	T 	 	esimerkiksi kauhakuormain ja metsätyökone 	
maastoajoneuvo 	T 	 	esimerkiksi moottorikelkka 	
moottoriton ajoneuvo 	ei 	ei 	esimerkiksi polkupyörä 	
Joidenkin laitteiden kohdalla luokittelussa on tulkinnanvaraisuutta.
Esimerkiksi potkulaudat määritellään välillä ajoneuvoiksi ja välillä niiden kuljettajat taas rinnastetaan jalankulkijoihin.
Erikoiskäyttöön tarkoitettuja ajoneuvoja laki jaottelee muun muassa seuraaviin luokkiin:
* pelastusauto ja poliisiajoneuvo
* sairasauto
* matkailuauto
* ruumisauto
* museoajoneuvo
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Ajoneuvohallintokeskus AKE
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Akaan kaupunginkirjasto

Akaan kaupunginkirjaston päätoimipiste on kaupungin keskustaajamassa Toijalassa sijaitseva Akaan pääkirjasto. Kaupunginkirjastoon kuuluu lisäksi Viialan kirjasto "Vilkku". Akaan kaupunginkirjasto on osa PIKI-kirjastojen kirjastokimppaa.
Akaassa kirjastopalveluja alkoi tarjota lainakirjasto vuonna 1861. Aluksi toimintaa kesti pari vuotta. Lainakirjasto jatkoi toimintaansa vuonna 1874.
Lainakirjasto sijaitsi aluksi Akaan kansakoululla, josta toiminta laajentui Kylmäkoskelle.
== Lähteet ==
* 
* 
=== Viitteet ===
Luokka:Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastot
Kirjasto
Luokka:PIKI-kirjastot
Akaan lukio

Akaan lukio on lukio Akaan kaupungissa. Lukio syntyi vuonna 2010, kun Toijalan Yhteiskoulun lukio ja Viialan lukio yhdistyivät hallinnollisesti. Lukuvuodesta 2013–2014 alkaen toimipisteet ovat olleet myös konkreettisesti yhdessä Toijalan yhteiskoulun tiloissa. Lukion opiskelijamäärä on kasvussa ja lukio on sijoittunut erinomaisesti sekä HS:n kevään 2012 yo-tulosten vertailussa että STT:n syksyn 2012 vertailussa. Siinä Akaan lukio oli paras pirkanmaalainen lukio. Lukiossa on tarjolla runsaasti koulukohtaisia erikoiskursseja, kansainvälistä toimintaa ja uudet oppimisympäristöt on otettu käyttöön. Akaan lukion yhteydessä toimii myös aikuislinja. Opiskelijoita on 222 lukuvuonna 2013–2014.
==Lähteet==
Luokka:Suomen lukiot
Luokka:Akaan oppilaitokset
Akalasia

Akalasia on harvinainen häiriö, josta kärsivällä ruokatorven alasulkija ei rentoudu, kuten tavallisesti nieltäessä. Tällä on vaikutusta ruokatorven kykyyn kuljettaa ruokaa mahalaukkuun.Achalasia: MedlinePlus Medical Encyclopedia Tyypillisin oire on dysfagia. Yleensä sairaus ilmenee aikuisiällä; alle 5 % tapauksista tavataan lapsilla. Sairauden aiheuttajaa ei tunneta.Achalasia: eMedicine Gastroenterology Osalla potilaista tauti saattaa olla perinnöllinen.
Ruokatorveen kertyneiden ruoan jätteiden joutuminen hengitysteihin voi johtaa toistuviin keuhkokuumeisiin. Akalasiaa sairastavan ruokatorvi saattaa laajeta niin paljon, että se puhkeaa, ja sisällön päästessä rintaonteloon syntyy mediastiniitti. Ruokatorven puhkeaminen on kuitenkin hyvin harvinaista. Akalasia nostaa ruokatorven syövän riskiä.Gastrolab.net: Kysymyksiä ja Vastauksia: Akalasia 
Sekundaarisella akalasialla tai pseudoakalasialla voidaan viitata akalasiaa muistuttaviin oireisiin, joiden taustalla kuitenkin on jokin muu tekijä.
Chagasin tauti aiheuttaa samankaltaisia oireita kuin akalasia.
== Lähteet ==
Luokka:Ruoansulatuselinten sairaudet
Akanin kieli

Akanin kieli tai twi-fante on nigeriläis-kongolainen kieli, jota puhutaan etenkin Ghanassa, jossa sen puhujat muodostavat noin puolet väestöstä. Kieltä arvioidaan puhuvan äidinkielenään 9–11 miljoonaa ihmistä. Kielellä on ollut oma kirjakieli 1800-luvun puolivälistä alkaen, ja sillä on ilmestynyt runsaasti maallistakin kirjallisuutta.
Akanin tärkeimmät murteet ovat asante (ashanti), twi, fante (fanti), Brong (abron) ja akuape.Akan langages Britannica
Murteiden sijasta puhutaan toisinaan erillisistä kielistä, ja akanista kieliryhmänä.
== Lähteet ==
Luokka:Ghanan kielet
Luokka:Kwa-kielet
Akateeminen vapaus

Akateeminen vapaus on länsimaisen yliopistolaitoksen perusarvo. Sen tulkinta vaihtelee eri maissa ja jopa eri tieteenaloilla ja yliopistoissa. Akateeminen vapaus merkitsee itsenäistä ajattelua ja vastuuta oman näkemyksen rakentamisessa.
Helsingin yliopiston rehtorin Ilkka Niiniluodon mukaan "Yliopistojen kasvatustehtävän osalta akateeminen vapaus merkitsee valintojen ja vastuun antamista opiskelijoille, jotka näin voivat omaksua itsenäisen elämän vakaumuksen" (avajaispuheessa 10. syyskuuta 2004).
Yliopisto-opiskelijat ovat pyrkineet puolustamaan akateemista vapautta vastustamalla opiskeluoikeuteensa 1990-luvulta alkaen esitettyjä rajoituksia. Ensimmäisenä rajoituksia vastusti F5-opiskeluoikeusliike. 2000-luvulla rajoitusesityksiä on esitetty uudestaan, ja opiskelijajärjestöt ovat järjestäneet niitä vastustavia mielenosoituksia.
==Katso myös==
*Akateemisen vapauden indeksi
== Lähteet ==
* 
* 
== Aiheesta muualla ==
*Recommendation concerning the Status of Higher-Education Teaching Personnel (11 Nov. 1997) (unesco.org)
*The Magna Charta Universitatum (magna-charta.org)
* 
Luokka:Yliopisto
Akka

Akka tarkoittaa seuraavia:
* Akka, suomalainen jumala
* 8034 Akka, asteroidi
* Akko, myös Akka, kaupunki Israelissa
* Akka, tunturi Ruotsin Lapissa Stora Sjöfalletin luonnonpuistossa
* akat, kansa Afrikassa
* nainen, arkisessa puheessa nykyään yleensä halventavaan sävyyn akka, toinen ihmisen sukupuolista, eteläpohjalaisissa murteissa neutraali sana
* kuningatar, arkisesti akka, yksi pelikorttien arvoista.
Akka (jumala)

Akka-nimitystä on toisinaan käytetty Ukko ylijumalan naisesta, ja hänet on joskus tulkittu hedelmällisyyden jumalattareksi. Akka saattaa olla luonnon naisellinen puoli, maaemonen, jonka Ukko hedelmöittää, ja jonka sade saa viheriöimään.
"Akka" korkean olennon nimityksenä tunnetaan kansanperinteessä myös siitä, että joillain perinteisesti pyhillä paikoilla on Ukko- ja Akka-paikannimet, kuten Kolilla korkeimmat huiput Ukko- ja Akkakoli. Tämän yhteydestä korkeampiin voimiin ei kuitenkaan ole tietoa, sillä akka-sana paikannimen yhteydessä liittyy varsin arkisiin seikkoihin, kuten kirkkomatkalla olevaan paikkaan, jossa levätään tai vaihdetaan kirkkovaatteet. Osa akka-paikannimistä voi tulla saamen kielestä, jossa sillä ei tiettävästi ole yhteyttä jumalolentoihin.Akka tieltä kääntyköhön, Virittäjä s. 435-440.
Joskus on esitetty, että Rauni olisi Mikael Agricolan mukaan Akan nimiRauni, Kansankulttuuri. Jos näin olisi, Raunia vastaisi pihlajan haltija Ryönikkä tai Röönikkä. Saamessa Raunia vastaisi Raudna, islannissa Reynir. Toisen ja nykyisin ehkä suositumman tulkinnan mukaan Rauni-jumalatarta ei ollut, vaan kyseessä oli Ukon epiteetti eli lisänimi: Agricolan käyttämä ilmaisu "Rauni Ukon naini" tarkoittaisi tämän teorian mukaan "Rauni-Ukon naista" eikä "Raunia, Ukon naista". Joka tapauksessa Agricolan mukaan Ukolla oli nainen.Unto Salo: Agricola's Ukko in the light of archeology. A chronological and interpretative study of ancient Finnish religion: Old Norse and Finnish religions and cultic place-names. Turku. 1990.
Agricolan kuvauksessa Ukon nainen esiintyy vakkajuhlien yhteydessä. Kuvaus on tulkinnallinen, sitä on tulkittu muun muassa siten, että Ukko rakastelee naisensa kanssa. Agricolan mukaan näin saatiin aikaan maanviljelyn kannalta suotuisat ilmat. Itse sana 'akka' esiintyy Agricolalla vain kerranVVKS.info.
==Katso myös==
*8034 Akka, Akan mukaan nimetty asteroidi
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Akonpohja

Akonpohja on Parikkalan kylä ja entisen Saaren kunnan keskustaajama. Taajaman väkiluku on hieman alle 300 ja pinta-ala 1,25 km². Asukasluvultaan Akonpohja on Parikkalan kolmanneksi suurin taajama Parikkalan kirkonkylän ja Särkisalmen jälkeen.
Akonpohja sijaitsee noin 20 km:n päässä Parikkalan keskustasta valtatie 6:n ja Saaren kirkonkylään johtavan Saarentien risteyksessä. Kylän halki virtaa Jumalanjoki.
Akonpohjassa on tärkeimmät peruspalvelut, muun muassa Sale-kauppa, apteekki, ala-asteen koulu, kirjasto ja vanhainkoti. Akonpohjan postinumero on nykyisin 59510 SAARI, aiemmin nimiosa oli MAIRONIEMI.
== Lähteet ==
Luokka:Saaren kylät
Luokka:Etelä-Karjalan maakunnan taajamat
Luokka:Suomen entiset kuntakeskukset
Aksiooma (filosofia)

Aksiooma on filosofiassa perusoletus, jonka paikkansapitävyys on ilmeinen. Joidenkin mielestä tällaisia aksioomia ei ole olemassa.
== Aristoteles ja aksiomaattinen järjestelmä ==
Aristoteleen mukaan tieto voidaan jakaa kahteen ryhmään. Aksioomat muodostavat toisen ryhmän, jotka ovat yleisiä, ehdottomia tietoja, joita on rajallinen määrä ja joita ei voida johtaa, eli perustella, toisista tähän ryhmään kuuluvista tiedoista. Aksioomista voidaan deduktiivisen päättelyn avulla johtaa teoreemoja ja näin perustella loogisella päättelyllä tieto oikeaksi. Induktiivisen päättelyn kautta voidaan muodostaa aksioomeja yksittäisistä havainnoista.
== Katso myös ==
* Aksiooma matematiikassa
* Deduktiivinen päättely
* Premissi
* Teoreema
== Lähteet ==
* von Wright, Georg Henrik: Logiikka ja humanismi, Otava 1998. 
=== Viitteet ===
== Aiheesta muualla ==
* Hartikainen, Erkki: Wikipedia and the concept of the axiom. 
Luokka:Filosofian termit
Luokka:Logiikka
Luokka:Tietoteoria
Akuutti (ohjelma)

Akuutti on Ylen kanavilla vuodesta 1994 esitetty terveysohjelma. Se tarjoaa katsojille tutkittua tietoa terveydestä, oivalluksia ja tuoreita näkökulmia hyvinvoinnista sekä koskettavia tarinoita. Akuutin ohjelmapaikka on Yle TV1:llä tiistaisin iltakahdeksalta. Lisäksi Akuutti näkyy Yle Areenassa. Ohjelmalla on viikoittain yli 400 000 katsojaa.
Akuuttia tuotetaan Helsingissä, mutta sitä kuvataan ympäri Suomea. Ohjelman tuottajana toimii Tarja Haapala-Easton.
Akuuttia tuotettiin aiemmin Oulussa. Elokuussa 2016 Yle ilmoitti siirtävänsä tuotannon Helsinkiin ja irtisanovansa Oulun ohjelmantekijät. Osalle heistä tarjottiin siirtoa Helsinkiin.Yle irtisanoo valtionpalkinnon saaneen terveysohjelma Akuutin työntekijät – osalle tarjottu töitä Helsingistä, Helsingin Sanomat 11.10.2016. Viitattu 3.12.2016.
Vuonna 2005 opetusministeriö myönsi ohjelman tekijäryhmälle Valtion tiedonjulkistamispalkinnon. Palkinnon perusteluissa kiitettiin esimerkiksi ohjelman ja katsojien välistä vuorovaikutusta. Akuutti on saanut myös Neurologiasäätiön tunnustuksen vuonna 2003 ja Invalidiliiton Kunniakämmen-palkinnon vuonna 2004. Vuonna 2005 Sydäntutkimussäätiö myönsi Akuutille tiedonjulkistamispalkinnon sydän- ja verisuonisairauksien tieteenalalla. Toisaalta Skepsis myönsi vuonna 2000 Akuuttia tekevälle työryhmälle huuhaa-palkinnon "uskomuslääkintää koskevan tiedon yksipuolisesta ja kritiikittömästä tarjoamisesta."
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Akuutti Ylen sivuilla
Luokka:Makasiiniohjelmat
Luokka:Yle TV2:n televisio-ohjelmat
Luokka:Yle TV1:n televisio-ohjelmat
Luokka:1990-luvun televisiosarjat
Luokka:2000-vuosikymmenen televisiosarjat
Luokka:2010-luvun televisiosarjat
Akuutti maksan vajaatoiminta

Akuutti maksan vajaatoiminta on maksan toiminnan äkillinen pettäminen, joka on usein maksansiirron syy. Akuutin vajaatoiminnan aiheuttajia voivat olla myrkytykset (mm. parasetamolin yliannostus, myrkylliset sienetMaksan akuutin vajaatoiminnan parantuneet hoitomahdollisuudet), jotkin luontaistuotteet ja eräät sairaudet, kuten Wilsonin tauti tai maksatulehdus. Usein aiheuttajaa ei saada tutkittaessa selville; maksasolukko voi olla täysin tuhoutunut, jolloin solunäyte ei paljasta maksan pettämisen syytä.
Akuutti maksan vajaatoiminta saattaa aiheuttaa äkillisen maksatuhon lisäksi munuaisten vajaatoimintaa (hepatorenaalinen oireyhtymä) ja vakavia aivo-oireita (hepaattinen enkefalopatia) sekä johtaa hengenvaaralliseen infektioon. Toipumismahdollisuudet ilman maksansiirtoa vaihtelevat paljon maksan pettämisen aiheuttajasta riippuen.
Noin 20 % maksansiirroista tehdään Suomessa potilaille, jotka kärsivät akuutista maksan vajaatoiminnasta. Yli puolessa näistä tapauksista maksan pettämisen syytä ei saada selville.Tuntematon äkillinen maksasairaus 
== Lähteet ==
Luokka:Maksan sairaudet
Luokka:Myrkytykset
Akvakompleksi

Akvakompleksi tai akvokompleksi on kompleksi-ioni, jossa keskusionina on tyypillisesti siirtymämetalli-ioni tai joskus alumiini, alkalimetalli tai maa-alkalimetalli ja ligandina vesi. Näiden kompleksi-ionien yleinen kaava on muotoa [M(H2O)n]z+. Tyypillisesti koordinaatioluku akvakomplekseissa on 6 eli yhteen keskusioniin on sitoutunut kuusi akvaligandia (heksa-akvakomplekseja). Lantanoideilla ja aktinoideilla koordinaatioluku voi olla suurimmillaan 8 tai 9. Metallin hapetusluku akvakomplekseissa on tyypillisimmin +II tai +III.Mark I. Odgen & Paul D. Beer: Water & O-Donor Ligands, Encyclopedia of Inorganic Chemistry, John Wiley & Sons, New York, 1994. Viitattu 9.8.2016
Metallien heksa-akvakompleksien rakenne on oktaedrinen, joskin se on eräissä tapauksissa vääristynyt Jahn-Teller vaikutuksen vuoksi. Kompleksien akvaligandit voivat reagoida ligandinvaihtoreaktioilla muiden ligandien kanssa ja tämä tapahtuu yleensä vaiheittain, yksi kerrallaan. Akvakompleksit ovat usein heikosti happamia ja elektroniparin luovuttaminen tekee akvaligandeista happamempia veteen verrattuna. Näin muodostuu hydroksokomplekseja. Mitä suurempi keskusionin varaustiheys on sitä voimakkaammin hapan akvakompleksi on. Siirtymämetallien akvakompleksit ovat usein värillisiä ja muiden metallien akvakompleksit ovat värittömiä.
Kompleksi 	Väri
[Cr(H2O)6]2+	sininen
[Cr(H2O)6]3+	violetti
[Fe(H2O)6]2+	sinivihreä
[Co(H2O)6]2+	vaaleanpunainen
[Ni(H2O)6]2+	vihreä
[Cu(H2O)6]2+	sininen
==Lähteet==
Luokka:Yhdisteet
Alahärmän kirkonkylä

Alahärmän kirkonkylä on taajama, joka oli entisen Alahärmän kunnan hallinnollinen keskus. Kuntaliitoksen jälkeen se on ollut osa Kauhavaa. Vuoden 2017 lopussa taajamassa oli 2 203 asukasta.
==Lähteet==
Luokka:Suomen entiset kuntakeskukset
Luokka:Alahärmän kylät
Luokka:Suomen kirkonkylät
Luokka:Etelä-Pohjanmaan maakunnan taajamat
Alajärven lukio

Alajärven lukio on Alajärven kaupungin ylläpitämä lukiokoulutuksen yksikkö. Lukion tämänhetkinen rehtori on Marko Timo. Lukiossa on noin 200 oppilasta.
== Lähteet ==
==Aiheesta muualla==
*Alajärven lukion kotisivut
Luokka:Suomen lukiot
Alastaron vaakuna

Alastaron vaakuna oli Alastaron kunnan tunnus. Vaakunan aihe viittaa maatalouteen ja kunnassa toimineeseen tulitikkutehtaaseen.
Vaakunan selitys on ”mustassa kentässä kaksi paaluittaista tulusrautaa selätysten, niiden kummallakin puolella apilanlehti; kaikki kultaa.” Vaakunan on suunnitellut Pentti Vakkamaa, ja Alastaron kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksissaan 19. kesäkuuta ja 18. joulukuuta 1962. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 7. tammikuuta 1963.
Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2009, kun Alastaro liittyi yhdessä Mellilän kanssa Loimaan kaupunkiin.
== Lähteet ==
* 
* 
Alastaro
Vaakuna
Albert Gyllenbögel

Axel Verner Albert Gyllenbögel (10. elokuuta 1891 Kauhajoki – 4. huhtikuuta 1953 Helsinki)Kauhajokelaisia kirjoittajia (Viitattu 16.7.2020)Kuolleita. Helsingin Sanomat, 8.4.1953, s. 2. oli lehtori, joka sai ensimmäisenä Suomessa yliopettajan arvonimen, vuonna 1947. 
==Henkilöhistoria==
Gyllenbögel tuli ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1910 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1913. Opettajanuransa hän aloitti Hämeenlinnassa venäjän, saksan ja latinan opettajana. Suomen sisällissotaan Gyllenbögel osallistui kompanianpäällikkönä Hans Kalmin joukoissa, haavoittuen taisteluissa. Sodan jälkeen 1918–1919 hän toimi Hämeenlinnan suojeluskunnan päällikkönä ja palveli samalla lääninhallituksessa. 1921–1922 Gyllenbögel toimi Suomen Moskovan-suurlähetystön palveluksessa. Helsingissä Gyllenbögel työskenteli usean eri koulun suomenkielen opettajana, vuodesta 1927 vanhempana lehtorina ruotsalaisessa tyttölyseossa.Leht. Albert Gyllenbögel 50-vuotias. Helsingin Sanomat, 10.8.1941, s. 8.60-vuotiaita. Helsingin Sanomat, 10.8.1951, s. 6.
==Julkaisuja==
* M. Airio, Hannes Axelsson, Albert Gyllenbögel, Aleksi A. Ilmonen: Gymnasialuppgifter i finska. Helsinfors 1928, Söderström Co, 96 s.
* M. Airio, Albert Gyllenbögel, A. A. Ilmonen: Gymnasialuppgifter i finska II. Helsingfors 1929, 95 s. Uusia painoksia 1938, 1943, 1948, 1955, 1960, 1964, 1970.
* Albert Gyllenbögel, Aleksi A. Ilmonen: Gymnasialuppgifter i finska III. Helsingfors 1931, Söderström Co, 111 s. Uusia painoksia 1945, 1950.
* Alfred Gyllenbögel (suom.): Thure Svedlin, Taalintehtaan rautaruukki ja sen isännät 1686–1936. Helsinki 1936, Oy Taalintehdas, 434 s.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Yliopettaja Albert Gyllenbögelin ruumiinsunaus. Helsingin Sanomat, 10.4.1953, s. 7. 
Luokka: Suomalaiset opettajat
Luokka: Suomen sisällissodan valkoiset
Luokka: Suomalaiset virkamiehet
Luokka: Suomalaiset tietokirjailijat
Luokka: Suomentajat
Luokka:Vuonna 1891 syntyneet
Luokka:Vuonna 1953 kuolleet