nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Luontoisetu

Luontoisetu on jonakin muuna vastikkeena kuin rahana maksettava palkka tai rahapalkan lisäksi suoritettava etu. Luontoisetuja ovat esimerkiksi asunto-, auto-, puhelin- ja ravintoetu. Nämä edut otetaan työ- tai virkasuhteessa olevan henkilön verotuksessa huomioon rahamääränä, jonka suuruus vahvistetaan vuosittain.Iso tietosanakirja, WSOY 1995–1997.Otavan iso tietosanakirja, Otava 1960–1965.
Vuoden 1922 työsopimuslain mukaan työsuhteessa olevan työntekijän palkka voitiin maksaa luontoisetuna, eli asuntoetuna.Työsopimuslaki, 141/1922, 11 §, voimassa 1922–1970 Vuoden 1970 työsopimuslain (320/1970, 18 §) mukaan luontoisedut saivat olla vain osa palkasta tai palkan lisänä. Metsä- ja lauttaustyöväen yhteisasunnoista 1947 säädetyssä laissa määrättiin, ettei erikseen miehille ja naisille tarkoitettuun yhteisasuntoon majoitetulta saanut ottaa maksua eikä muuta vastiketta.Laki 151/1947, 9 §, voimassa 1947–1967. Aiemmin myös valtion virassa tai toimessa olleen henkilön oli asuttava hänelle varatussa asunnossa, ellei toimialan ministeriö myöntänyt lupaa asua muualla. Myös evankelis-luterilaisen kirkon papiston ja kanttorien sekä maaseudun kansakoulunopettajien luontoisetuna oli asunto. Valtion ja kuntien virkamiehet sekä myöhemmin myös kansakoulunopettajat joutuivat maksamaan luontoiseduistaan vastiketta.Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966.
==Lähteet==
Luokka:Työ
Luokka:Tuloverotus Suomessa
Luopioinen

Luopioinen (aik. Vesikansa, ) oli Pirkanmaalla sijainnut Suomen kunta, joka yhdistettiin Pälkäneeseen vuonna 2007. Kunnassa asui sen lakkautushetkellä 2 395 ihmistä,, ja sen pinta-ala oli 392,12 km², josta 70,47 km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli 7,4 asukasta/km².
==Historia==
Luopioinen muodostettiin Hauhon kappeliseurakunnaksi vuonna 1693 ja se itsenäistyi vuonna 1880. Vuodelta 1813 olevan puukirkon suunnitteli Anton Wilhelm Arppe ja rakensi Matti Åkergren.
Luopioisten asutus on sijoittunut Kukkian, Luopioisten suurimman järven, ympärille. Luopioisissa sijaitsee myös osa Laipanmaan erämaisesta metsäalueesta.
Luopioisista on Tampereelle matkaa 60 kilometriä, Hämeenlinnaan 60 kilometriä ja Helsinkiin 160 kilometriä. Luopioisten naapurikunnat olivat Hauho, Kuhmalahti, Lammi, Padasjoki ja Pälkäne.
Luopioisten koulukeskus on Aitoo, jossa toimivat Anna Tapion koulu (entinen Aitoon kotitalouskeskikoulu) ja Aitoon Koulutuskeskus (ent emäntäkoulu). Luopioinen oli yksi Suomen ensimmäisistä kunnista, joissa aloitettiin vuonna 1968 peruskoulun kokeilu.
Luopioisten pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla paperikääreessä paistettu pesälahna sekä rakkauspuuro tai kynttelipuuro eli maitokiisseli vadelmamehun kera.Kolmonen, Jaakko 1988. Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 71. Helsinki: Patakolmonen Ky.
Kirjailija Hella Wuolijoki on kuvannut muistelmateoksessaan Kummituksia ja kajavia Kukkialla viettämiään kesiä. Myös runoilija Eino Leino vietti siellä Wuolijoen vieraana yhden kesän.
Luopioinen ja Pälkäne yhdistyivät kuntaliitoksessa 1. tammikuuta 2007. Yhdistyneen kunnan nimeksi tuli Pälkäne ja vaakunaksi Gustaf von Numersin suunnittelema ja vuonna 1960 vahvistettu Luopioisten vaakuna. Mitä-Missä-Milloin 1980, s. 165 
Luopioinen valittiin 2005 Suomen luovimmaksi kunnaksi.Kunnat.net
==Luopioisten kylät==
* Aitoo
* Haltia
* Luopioinen (Kirkonkylä)
* Kuohijoki
* Kyynärö
* Padankoski
* Puutikkala
* Rautajärvi
* Ämmätsä
Muita kyliä: Evinsalo, Kajantila, Kantola, Karviala, Kaukkala, Kouvala, Lemmettylä, Miemola, Mustilahti, Okerla, Sairiala, Säynäjärvi, Vahdermetsä
Kenties tunnetuin Luopioisten kylistä on Aitoo, jossa järjestetään vuosittain Aitoon kirkastusjuhlat.
== Katso myös ==
* Pälkänevesi
* Sydän-Hämeen Lehti
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Kukkia-seura ry:n kotisivu
* Suomenmaa 5 (toim. Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela), WSOY 1973, Porvoo (ss. 100-105)
*
Luostarin valvoja

Luostarin valvoja on ortodoksisen luostarin luottamushenkilö. 
Valvoja huolehtii luostarin asukkaiden elämän valvonnasta. Hänen vastuullaan on, että luostarissa asutaan oikein ja kristillis-siveellisesti. Tämä koskee paitsi veljestöä tai sisaristoa myös maallikkohenkilöstöä ja mahdollisia talkoolaisia. Mahdollisesta hotellista, retkeilymajasta ja ravintolasta vastaavat niiden isänniksi määrätyt, jotka ovat vastuussa valvojalle ja johtokunnalle.Arvi Karpov: Valamo syvimmällä sydämessäni, s. 234 - 236, 239 - 240 Valvoja on vastuussa luostarin johtajalle, johtokunnalle, luostarista vastaavalle piirinvalvojalle sekä tietenkin hiippakunnan piispalle.
Valvoja on yleensä veljestön tai sisariston vanhimpia, kuitenkin vähintään pienen skeeman munkki tai nunna. Luostarin valvojan tehtävä on pääsääntöisesti pysyvä, siitä vapautetaan yleensä vasta vanhuuden tai vakavan sairauden vuoksi. 
==Lähteet==
* http://www.ortodoksi.net/tietopankki/sakramentit/pappeus.htm 
===Viitteet===
Luokka:Luostarilaitos
Luotsineuvos

Luotsineuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1976.
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1.  	11.6.1976  	John Merilahti 	luotsi 	Turku 	
 2.  	30.11.2007 	Juha Tulimaa  	luotsivanhin, merikapteeni 	Kotka 	
 	 	 	 	 	
   	1.12.2017  	Matti Pajula 	toimitusjohtaja, merikapteenin tutkinto 	Helsinki 	
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Luottamuksellisuus

Luottamuksellisuus tarkoittaa tietojen pitämistä vain siihen oikeutettujen saatavilla: kukaan sivullinen ei saa tietoa. 
Termillä on merkitystä tietoturvan soveltamisessa: henkilötietojen käsittelyn oltava luottamuksellista ja turvallista.
Luottamuksellisuuteen liittyy laillinen ja eettinen velvollisuus. Lääkäripalveluissa tietoa kuitenkin voi tarvita jakaa hoidon onnistumiseksi: luottamuksellisuus ei ole absoluuttista.
Asianajajien on pidettävä asiakkaidensa tiedot luottamuksellisena, mutta tietoja voi tarvita paljastaa jotta asiakkaan edustaminen on mahdollista.
== Katso myös ==
* Salassapitosopimus
== Lähteet ==
Luokka:Salakirjoitustekniikka
Luokka:Ammattietiikka
Luokka:Tietoturva
Luottomies

Luottomies on Yle Areenassa julkaistava suomalainen komediasarja, jonka pääosissa näyttelevät Antti Luusuaniemi ja Kari Ketonen. Sarjan noin kymmenminuuttiset jaksot on tehty ensisijaisesti internetissä julkaistavaksi, mutta sen jaksoja on esitetty vaihtelevina esitysaikoina myös Yle TV2:lla.
Lauri Nurksen ohjaama kahdeksanosainen ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin 11. marraskuuta 2016. Kahdeksanosainen Jalmari Helanderin ohjaama toinen kausi julkaistiin 26. joulukuuta 2018. Jouluksi 2017 sarjasta julkaistiin 21 minuuttinen joulujakso.
Luottomies kertoo takaisin Suomeen muuttaneen entisen rauhanturvaajan Juhiksen (Ketonen) ja lääkärikeskus Kimalaisen työterveyslääkärin Tommin (Antti Luusuaniemi) arjesta naapureina. Juhis saa houkuteltua Tommin erilaisiin jaksoittain vaihtuviin kommelluksiin.
Luottomies-komediasarjan toinen tuotantokausi pääsi palkintoehdokkaaksi kansainvälisen Emmy-gaalan short form -sarjojen kategoriassa syyskuussa 2019.
== Rooleissa ==
=== Pääosissa ===
=== Sivuosissa ===
=== Sivuosissa ===
==== Ensimmäinen tuotantokausi ====
==== Toinen tuotantokausi ====
== Jaksot ==
=== Ensimmäinen tuotantokausi ===
Jakso	Nimi 	Julkaisu Yle Areenassa	Ikäraja
1 	Uusi naapuri	11. marraskuuta 2016 	
2 	Posteljooni 	11. marraskuuta 2016 	
3 	Tinder 	11. marraskuuta 2016 	
4 	Sorttiasema 	11. marraskuuta 2016 	
5 	Synttärit 	11. marraskuuta 2016 	
6 	Vesivahinko 	11. marraskuuta 2016 	
7 	Ironman 	11. marraskuuta 2016 	
8 	Bileet 	11. marraskuuta 2016 	
=== Toinen tuotantokausi ===
Jakso	Nimi 	Julkaisu Yle Areenassa	Ikäraja
1 	Rännimiehet 	26. joulukuuta 2018 	
2 	Lastenhoito 	26. joulukuuta 2018 	
3 	Valerakastaja 	26. joulukuuta 2018 	
4 	Parantaja 	26. joulukuuta 2018 	
5 	Teatteriretki 	26. joulukuuta 2018 	
6 	Tyttöystävä 	26. joulukuuta 2018 	
7 	Auringonpolttamat	26. joulukuuta 2018 	
8 	Shoppi.fi 	26. joulukuuta 2018 	
== Jouluspeciaali ==
Luottomiehestä julkaistiin 23. joulukuuta 2017 21 minuutin kestoinen joulujakso. Jaksossa olivat mukana kaikki keskeisissä rooleissa ensimmäisissä kahdeksassa jaksossa mukana olleet näyttelijät. 
Jaksossa Tommin joulunvietto on epäonnistumassa, kun Tommin serkku perheineen on tulossa kylään. Serkun miehen antama joululahja Tommin tyttärelle saa Tommin innostumaan ja Tommi joutuukin turvautumaan Juhiksen apuun saadakseen lahjan itselleen. Luottomies jouluspeciaali. Viitattu 23.12.2017.
=== Rooleissa ===
=== Keskeiset tekijät ===
* Juho Virolainen (leikkaaja)
* Hannu Kettunen (kuvaaja)
* Kari Ketonen (käsikirjoittaja)
* Jalmari Helander (ohjaaja)
* Matti Kajander (tuottaja)
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Luottomies Yle Areenassa
Luokka:Suomalaiset komediasarjat
Luokka:Suomalaiset draamasarjat
Luokka:2010-luvun televisiosarjat
Luottotappio

Luottotappio on taloudessa myyjälle tai luotonantajalle syntyvä tappio, joka syntyy mikäli ostaja tai luotonsaaja ei pysty suoriutumaan kaupan tai luottosopimuksen mukaisista maksuvelvoitteistaan. Luottotappio on saamatta jääneen tulon suuruinen. Luottotappiot alaskirjataan. Rahalainoista aiheutuneet luottotappiot vähennetään tuloslaskelman ryhmässä ”Rahoitustuotot ja -kulut”. Luottotappiot ovat kirjanpidossa vähennyskelpoisia eriä.
== Lähteet ==
Luokka:Taloustieteen käsitteet
Luokka:Maksukyvyttömyys
Lupaja

Lupaja on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Perniön kirkonkylän eteläpuolella Perniönjoen ja Asteljoen yhtymäkohdassa.
Lupaja on maisemaltaan vaihtelevaa. Peltoaukioita halkovat syvät jokilaaksot sekä maantie. Kyläalueella on useita korkeita kallioisia ja metsäisiä mäkiä, joiden päällä on muinaishautoja ja hautaröykkiöitä eri aikakausilta.
Muinaisjäännösten perusteella Lupajan alue on ollut asuttuna viimeistään pronssikaudella. Varhaisin maininta Lupajasta on 1200-luvulta. Lupajassa on ollut suuria maatiloja sekä kappalaisen virkatalo. Tiloilla on työskennellyt käsityöläisiä, joiden torpat ja mäkituvat ovat sijainneet hajallaan pitkin kyläaluetta. Osa niistä lunastettiin maatiloiksi 1920-luvulla. Perniön ensimmäinen kansakoulu, Lupajan kansakoulu, rakennettiin naapurikylän Pappilan puolelle vuonna 1872.
Lupaja muuttui suuresti 1960- ja 1970-luvuilla. Kylästä lopettivat osuuskauppa ja meijeri, toisaalta kylään perustettiin kunnalliskoti. Uusi kantatie 52 halkaisi kyläalueen ja hiljalleen kirkonkylän taajama-asutus on hivuttautunut lähemmäs Lupajaa.
==Lähteet==
Luokka:Perniön kylät
Lyhyenpäivänkasvi

Lyhyenpäivänkasvi on kasvilaji, joka tarvitsee kukkiakseen päivittäin tarpeeksi lyhyen valoisan ajan tai riittävän pitkän pimeän jakson. Tällaisia kasvilajeja ovat monet läheltä päiväntasaajaa peräisin olevat kasvit. Puutarhoilla tällaisia kasveja pidetään pimeässä kukinnan edistämiseksi. Tällaisen päivärytmin aiheuttaa reagointi aktiiviseen fytokromi-väriaineeseen, P730. Lyhyenpäivänkasvit reagoivat tähän aineeseen siten, että se ehkäisee kukintaa.
Lyhyenpäivänkasveja ovat esimerkiksi soijapapu, asterit ja krysanteemit.
== Katso myös ==
* Kasvien rytmit
* Pitkänpäivänkasvi
* Valojaksoisuus eli fotoperiodismi
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Tieteen termipankki: Lyhyenpäivänkasvi
Luokka:Kasvifysiologia
Luokka:Kasviekologia
Lähdekoodi

Lähdekoodilla tarkoitetaan ohjelmoinnissa tietokoneohjelman tekstimuotoista ohjelmointikielistä listausta. Useimmilla ohjelmointikielillä työskennellessä ohjelman lähdekoodi on käännettävä kääntäjäksi kutsutulla tietokoneohjelmalla ensin suoritettavaan muotoon ennen kuin se voidaan ajaa. Ennen varsinaista suorituskelpoista ohjelmaa lähdekoodi käännetään objektimuotoiseksi ohjelmaksi. Tähän objektimuotoiseen ohjelmaan linkitetään valmiit kirjastomoduulit ja tuloksena syntyy suorituskelpoinen ohjelma.
Lähdekoodia voidaan suorittaa myös tulkkausperiaatteella. Tulkkauksessa lähdekoodia luetaan ja suoritetaan yksi lauseke kerrallaan. Tämä tapa on huomattavasti hitaampi suorituksessa, mutta etuna on aikaavievän käännöksen poisjäänti. Tulkkaavaa suoritusta voidaan käyttää ohjelman kehitystyössä ja protoilussa, jossa tärkeintä on valmiin toimivan prototyypin nopea kokeilutestaus kehityksen lomassa.
==Esimerkkejä==
===C-kieli===
Tyyppiesimerkki C-kielisestä ohjelmasta:
 
 #include <stdio.h>
 int main(void)
 {
 puts("Huomenta maailma!");
 } 
===Java===
Alla esimerkki lyhyestä Java-kielisestä lähdekoodista:
 
 public class HeiMaailma {
 public static void main(String[] args) {
 System.out.println("Hei Maailma!"); 
 } 
 }
===PHP===
PHP-lähdekoodin tarkasteleminen ei onnistu kuin muokatessa tiedostoa, koska PHP on kieli joka suoritetaan palvelimen puolella, joten lähdekoodia ei missään vaiheessa lähetetä käyttäjälle. PHP tulostuu lähdekoodiin HTML-kielenä.
Esimerkki PHP-kielisestä lähdekoodista:
<?php
echo ('Moikka Antsawiki!'); 
?>
==Lähdekoodin muokkaus==
Lähdekoodia muokataan yksinkertaisella editoriksi kutsutulla tekstitoimittimella. Editorin tärkeimpiä ominaisuuksia on, että se ei lisää tavallisen tekstinkäsittelyohjelman ohjauskoodeja tekstin sekaan (joita kääntäjä ei osaa käsitellä).
Ohjelmakoodia kirjoitetaan myös ohjelmankehitysympäristöissä. Niissä on monia ohjelmointia helpottavia ja nopeuttavia automatisoituja rutiineja. Tällaisia ovat esimerkiksi virheiden paikallistaminen, kirjastomoduulien ennakoiva kirjoitus, debuggaus, versionhallinta ja suoritusnopeuden profilointi.
==Katso myös==
*Välikieli
Luokka:Ohjelmointi
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Lähetystoimilupa

Lähetystoimilupa on Viestintäviraston myöntämä lupa lähettää esimerkiksi radio- tai televisiolähetyksiä. Toimilupia perustellaan sillä, että lähetystaajuuksia on vain rajallinen määrä.
== Toimilupien taloustiede ==
Aiemmin toimilupia jaettiin tiukoin ehdoin. Myöhemmin Nobel-palkittu taloustieteilijä Ronald Coase osoitti vuonna 1959 artikkelissaan sääntelyviranomaisen virheet; jatkoartikkelista tuli yhteiskuntatieteiden historian siteeratuin. Coase mullisti ajattelun taajuuksista luonnonvarana, joille tulee jakaa omistusoikeudet tehokkaasti niin, että yritykset pääsevät itse päättämään niiden käytöstä, jolloin markkinat löytäisivät tehokkaimmat tavat tuottaa langattomia palveluita. Professori Thomas Hazzlittin mukaan tämä on mullistanut matkapuhelinmarkkinat viime vuosikymmeninä. 
Aluksi Coasen ehdotusta vastustettiin, mutta nykyään lähetystoimilupa huutokaupataan yli 30 maassa. Yhdysvalloissa huutokaupat ovat tuottaneet yli 52 miljardia dollaria. Ronald Coase and the radio spectrum, Financial Times, December 16, 2009
== Toimilupahuutokaupat Suomessa ==
Marraskuussa 2009 järjestettiin Suomen ensimmäinen taajuushuutokauppa, taajuusalueen 2500-2690 MHz osat, ehtona matkaviestinkäyttö.Taajuushuutokauppa järjestetään syksyllä, Viestintävirasto 25.06.2009 Tulot olivat paljon vähäisemmät kuin Ruotsissa ja Norjassa.4G-taajuushuutokauppa meni halvalla, Taloussanomat 23.11.2009
== Toimilupien jakaminen ja sananvapaus ==
Poliitikkojen valtaa valita toimilupien saajat on pidetty uhkana sananvapaudelle, koska poliitikot voivat näin rangaista tai palkita tiedotusvälineitä sopivasta uutisoinnista.
Vuonna 2011 viestintäministeri Krista Kiuru antoi HS-päätoimittaja Mikael Pentikäisen mukaan ymmärtää, että "on sitä parempi, mitä vähemmän mediajohtajat sotkeutuvat Yle-uudistukseen." Helsingin Sanomat kuitenkin kirjoitti Yle-uudistuksesta kriittisesti, ja Kiuru antoi antenniverkon tv-toimiluvan MTV3:n Ava-kanavalle, vaikka Pentikäisen mukaan virkamiesten kerrottiin valmistelleen luvan antamisen Sanoman Neloselle. Toisen luvan saajaksi Kiuru valitsi Fox-konsernin. Pentikäisen mukaan median poliittinen sääntely on uhka sananvapaudelle ja median tehtävälle vahtia vallanpitäjiä, eikä poliitikko saisi edes vihjata, että toimiluvilla ja politiikan arvostelulla voisi olla yhteys. Toiveiden toveri hiekkalaatikolta , HS:n vastaava päätoimittaja Mikael Pentikäinen, HS 18.3.2012
==Katso myös==
*Radiotoimilupa
*Televisiotoimilupa
*Matkapuhelintoimilupa
*Taajuushuutokauppa
== Lähteet ==
Luokka:Viestintä
Lähetystöneuvos

Lähetystöneuvos on Suomessa valtionhallinnon virkanimike tai arvonimi.
== Lähetystöneuvoksen virkanimi ==
Lähetystöneuvos on Suomessa ulkoasiainhallinnon virkamiesten virkanimi. Diplomaatin uralla alkuvirka on usein ulkoasiansihteerin virka. Ulkoasiansihteerit etenevät usein lähetystöneuvoksiksi. Suurlähettilästason virkamiehet ovat ulkoasiainneuvoksia.
== Lähetystöneuvoksen arvonimi ==
Luokka:Suomen ulkoministeriö
Lähetystöneuvos (arvonimi)

Lähetystöneuvoksen nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1918. Vuosien 1918–2013 aikana lähetystöneuvoksen arvonimi on myönnetty 56 henkilölle, viimeksi vuonna 1969. 
== Katso myös ==
* Lähetystöneuvos
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Lähetystösihteeri (arvonimi)

Lähetystösihteerin nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 10. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1919 ja toistaiseksi viimeisen kerran vuonna 1941. Vuosien 1918–2013 aikana lähetystösihteerin arvonimi on myönnetty 34 henkilölle. 
== Katso myös ==
* Lähetystösihteeri
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Lähimaksaminen

Lähimaksaminen tarkoittaa maksamista ilman, että maksukortin sirua tai magneettijuovaa luetaan maksupäätteessä. Lähimaksaminen perustuu maksukortin lukemiseen langattomasti ja helposti NFC-tekniikalla sähkömagneettisen induktion avulla. Suomessa lähimaksamisen raja nousi 25 eurosta 50 euroon huhtikuussa 2019. Lähimaksujen osuus maksutapahtumista oli vuoden 2018 lopussa 45 %. Myös matkapuhelinta voi käyttää lähimaksamisessa.
==Lähteet==
Luokka:Rahoitus
Luokka:Radiotekniikka
Lähteikkö

Lähteikkö on usean eri lähteen muodostama suo.
Lähteikkö on yleensä hyvin pienialainen suo. Sen tyypillinen sijainti on vaaran tai harjun alarinne. Lähteikkö pysyy sulana talvenkin ajan ja sen vuoksi sellaiseen saattaa kehittyä omalaatuinen kasvi- ja eläinyhdyskuntansa.Metsäverkon sivu Lähteiköstä Metsälain mukaan lähteikkö on arvokas elinympäristö.Metsäverkon sivu arvokkaista elinympäristöistä
== Lähteet ==
Luokka:Suot
Luokka:Lähteet
Länsigermaaniset kielet

Länsigermaaniset kielet muodostavat suurimman osan germaanista kieliryhmää. Siihen kuuluvat esimerkiksi englanti, saksa, friisi, afrikaans ja hollanti. Germaaniseen kieliryhmään kuuluvat kaksi muuta alahaaraa ovat itägermaaniset kielet ja pohjoisgermaaniset eli skandinaaviset kielet.
Luokka:Germaaniset kielet
Läntinen pallonpuolisko

Läntinen pallonpuolisko on maantieteellinen termi maapallon puoliskolle joka sijaitsee Lontoon Greenwichistä länteen. Greenwich on sovittu nollameridiaanin sijainniksi, ja maapallon toista puoliskoa siitä itään kutsutaan itäiseksi pallonpuoliskoksi. Vaikka läntinen pallonpuolisko vastaa puolta maapallon pinta-alasta, siellä asuu vain noin 15 % maapallon väestöstä. Läntisen pallonpuoliskon maapinta-ala on kuitenkin pienempi kuin itäisen pallonpuoliskon. Amerikan manner on mantereista ainoa, joka sijaitsee kokonaan läntisellä pallonpuoliskolla.
== Katso myös ==
* Eteläinen pallonpuolisko
* Itäinen pallonpuolisko
* Pohjoinen pallonpuolisko
L
Lääkintöhallitus

Lääkintöhallitus (lyhenne LKH) oli Suomen valtion keskusvirasto ja viranomainen, joka vastasi terveydenhoitoasioista. Se toimi eri nimillä vuosina 1811–1991. Lääkintöhallituksen vastuulla olivat muun muassa sairaaloiden, terveyskeskusten, lääkärien (vuoteen 1930 myös eläinlääkärien), kätilöiden, apteekkien ja lääkkeiden valmistuksen valvonta sekä terveydenhoidon kehittäminen. Nykyään samoista asioista vastaa pääasiassa Terveyden ja hyvinvoinnin laitos.
==Historia==
Lääkintöhallituksen varhaisin edeltäjä, Collegium medicum eli Lääkintökollegio perustettiin asetuksella 26. marraskuuta 1811. Se oli Turun akatemian viidestä professorista muodostunut kollegio, joka valvoi lääkärilupia, sairaalain hallintoa, apteekkeja ja yleistä terveydenhoitoa. Lääkintöylihallitus syntyi, kun Collegium medicumin yläpuolelle perustettiin erillinen ylitirehtöörin (pääjohtajan) virka vuonna 1827. Laitos oli senaatin kansliatoimituskunnan (vuodesta 1869 siviilitoimituskunta, vuodesta 1917 sisäasiaintoimituskunta) alainen. Viraston nimi lyheni Lääkintöhallitukseksi vuonna 1878, kun Collegium medicum sulautettiin yhteen vuonna 1840 perustetun houruinhoidon johtokunnan eli ylimmän mielisairaiden hoitoa valvovan elimen kanssa. Lääkintätoimesta paikallistasolla vastasivat kuvernöörien (maaherrojen) alaisuudessa piirilääkärit ja -eläinlääkärit. Kunnallinen terveydenhoito alkoi Suomessa kehittyä 1800-luvun lopulla, jolloin kaupunkeihin ryhdyttiin perustamaan terveydenhoitolautakuntia.
Suomen itsenäistyttyä Lääkintöhallitus jatkoi toimituskunnasta 27. joulukuuta 1918 ministeriöksi muuttuneen sisäasiainministeriön alaisuudessa. Sosiaali- ja terveysministeriön alaisuuteen se siirtyi 1. heinäkuuta 1968. Eläinlääkintäasiat siirrettiin vuonna 1930 maatalousministeriölle. Vuoden 1972 kansanterveyslaki siirsi terveydenhuollon painopisteen sairaaloilta kunnallisille terveyskeskuksille. Lääkintöhallitus yhdistettiin 1. maaliskuuta 1991 Sosiaalihallituksen kanssa uudeksi Sosiaali- ja terveyshallitukseksi.
==Pääjohtajat==
Vuoteen 1827 Collegium medicumin puheenjohtajat.
*Gabriel Erik von Haartman 1811–1815
*Gabriel von Bonsdorff 1815–1825
*Johan Agapetus Törngren 1825–1833
*Carl Daniel von Haartman 1833–1855
*Lars Henrik Törnroth 1855–1863
*Knut Felix von Willebrand 1863–1890
*Fredrik Saltzman 1890–1902
*Carl Ferdinand Immanuel von Wahlberg 1902–1906
*Klas Richard Sievers 1906–1911
*Taavetti Laitinen 1911–1917
*Jaakko Karvonen 1917–1920
*Akseli Koskimies 1920–1927
*Hannes Ryömä 1928–1939
*Oskari Reinikainen 1939–1953
*Niilo Pesonen 1954–1969
*Leo Noro 1970–1977
*Erkki Kivalo 1978–1983
*Matti Ruokola 1983–1991
==Katso myös==
*Lääkelaitos
== Lähteet ==
*Pääjohtajakunta, s. 208–211. SKS, Helsinki 2005.
===Viitteet===
== Aiheesta muualla ==
* Tietoja lääkintöhallituksen arkistojen tutkimisesta (Kansallisarkisto)
Luokka:Suomen entiset viranomaiset ja keskusvirastot
Lääkintöneuvos

Lääkintöneuvos () on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 7. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1919. Tuona vuonna arvonimen sai Artur Tollet. Vuosien 1918–2013 aikana lääkintöneuvoksen arvonimi on myönnetty 299 henkilölle. 
Lääkintöneuvos on myös sosiaali- ja terveysministeriön hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen osastossa käytettävä virkanimike.
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet