nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Kardisin rauha

Kardisin rauha solmittiin 21. kesäkuuta 1661 Ruotsin ja Venäjän välillä Virossa. Se oli muodollinen jatko huhtikuussa 1658 voimaan tulleelle aselevolle ja Vallisaaressa 20. joulukuuta 1658 solmitulle välirauhalle, joilla lopetettiin Venäjän ja Ruotsin välinen osuus (1656–1658) Pohjan sodasta.
Rauha solmittiin status quo ante bellum periaatteella, eli palattiin sotaa edeltäneeseen tilanteeseen ilman muutoksia. Venäjä oli edelleen sidottu sotaan Puola-Liettuaa vastaan, eikä tsaari halunnut uutta sotaa Ruotsin kanssa, joten se luovutti valloittamansa alueet Liivinmaalla takaisin Ruotsille ja suostui tuhoamaan sodan aikana rakentamansa Itämeren laivastonsa.
Kardisin rauha oli voimassa vuoteen 1700 asti, jolloin alkoi suuri Pohjan sota.
== Lähteet ==
*
*
Luokka:1661
Luokka:Ruotsin rauhansopimukset
Luokka:Pohjan sota
Luokka:Venäjän sodat
Luokka:Rauhansopimukset
Kari Ketonen

Kari Mikael Ketonen (s. 16. elokuuta 1971 Espoo) on suomalainen näyttelijä ja käsikirjoittaja. 
== Ura ==
Ketonen kirjoitti ylioppilaaksi 1991 ja valmistui teatterikorkeakoulusta vuonna 1997 teatteritaiteen maisteriksi. Sen jälkeen hän on kouluttautunut myös psykoterapeutiksi. 
Näyttelijänä Ketonen on tunnettu erityisesti rooleistaan elokuvassa Pelikaanimies sekä televisiosarjoissa Ketonen & Myllyrinne ja Putous. Ketonen on voittanut parhaan miesnäyttelijän Venlan vuonna 2009 roolistaan televisiosarjassa Suojelijat. Ketonen & Myllyrinne palkittiin vuonna 2009 puolestaan parhaan komediasarjan Venlalla. Pääroolistaan elokuvassa Pelikaanimies hän sai Jussi-palkintoehdokkuuden. 
Ketonen sai hieman kansainvälistä huomiota esiinnyttyään Venäjän presidettinä Vladimir Putinina sketsissä Putouksen 6. tuotantokaudella. Sketsi poiki hänelle roolin samaisena henkilönä myös tulevassa Iron Sky: The Coming Race -elokuvassa.
== Filmografia ==
=== Elokuvat ===
Vuosi	Elokuva 	Rooli
1996 	Sirpaleita 	kitaristi
1998 	Vita nuova 	noviisi työmies
1999 	Pikkusisar 	Olli
2003 	Nainen kedolla 	työnhakija museossa
2004 	Skene 	Bergström
2004 	Gourmet Club 	Henri Wallenius
2004 	Pelikaanimies 	Pelikaanimies
2006 	Reunalla: The Edge 	Jaska
2007 	Tali-Ihantala 1944 	Eero Leppänen
2008 	Sauna 	Musko
2009 	Täällä Pohjantähden alla 	Valenti Leppänen
2010 	Napapiirin sankarit 	Pikku-Mikko
2011 	Eine Insel namens Udo 	Sallinen
2011 	Hiljaisuus 	tykistöaliupseeri
2011 	Risto 	apulaisohjaaja
2012 	Ella ja kaverit 	Isä Yksi
2013 	8-pallo 	Ivakka (poisleikattu)
2013 	Isänmaallinen mies 	Peltola
2014 	Mielensäpahoittaja 	Sakke Intonen
2015 	Napapiirin sankarit 2 	Pikku-Mikko
2017 	Napapiirin sankarit 3 	Pikku-Mikko
2017 	Iron Sky: The Coming Race	Vladimir Putin
2017 	Ankeisen joulutervehdys 	tietäjä
=== Televisiosarjat ===
Vuosi 	Sarja 	Rooli
2000 	Ammattimies 	poika kadulla
2001 	Kultakuume.com 	Joni
2002 	Hämmentäjien kuningas 	
2003 	Ranuan kummit 	
2003 	Kaverille ei jätetä 	4eyes
2005 	Kumman kaa 	jujutsuopettaja
2005 	Yövuoro 	Petteri
2005–2006 	Osasto 5 	Samuli S. Kataja
2006 	Uudisraivaaja 	miesasiakas
2006 	Mogadishu Avenue 	ylikomisario
2006–2010 	Ketonen & Myllyrinne 	useita rooleja
2008 	Suojelijat 	Olli ”Mälli” Mäkelä
2008 	Katso ihmistä 	Salaman asianajaja
2008 	Tukka auki 	Pasi
2009 	Puolustuksen puheenvuoro 	Markku Ahonen
2009 	Ihmebantu 	useita rooleja
2010 	Runoraati 	
2010 	Seksin ABC 	Kevin
2010 	Yksi lensi yli Marin pesän	useita rooleja
2010 	Vedetään hatusta 	oma itsensä
2011 	Tappajan näköinen mies 	Jaak Lillepuu
2011 	Helppo elämä 	Jaanan juristi
2012–2017 	Kimmo 	Rami Sjölund
2014 	Brändärit 	tarkastaja
2014–2015 	Putous 	useita rooleja
2015 	Antti Holma Show 	oma itsensä
2015, 2016	Downshiftaajat 	Helmisalo
2016 	Bitwisards 	Ice Hair
2016, 2017	Luottomies 	Juha "Juhis" Manner
2018 	Sunnuntailounas 	psykiatri
2018 	Ivalo 	Jaakko Stenius
=== Dubbaukset ===
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
* 
* Agency Unreal
* Haastattelu City-lehdessä
* Kari Ketosen ja Paavo Westerbergin valmennusyritys (Business Healers)
Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:Vuonna 1971 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Kari Piironen

Kari Piironen (31. lokakuuta 1947 Mellilä – 31. maaliskuuta 2020 Jyväskylähttps://yle.fi/uutiset/3-11285841) oli suomalainen iskelmälaulaja, joka kruunattiin tangokuninkaaksi Seinäjoen Tangomarkkinoilla 1988. Yli 50 vuotta keikkaillut Piironen levytti 14 albumia ja lähes 200 kappaletta. 
Nuorena Ruotsiin muuttanut Piironen osallistui ensimmäisen kerran Seinäjoen Tangomarkkinoille vuonna 1987. Seuraavana vuonna hän osallistui kilpailuun toisen kerran ja voitti. 
Piironen valmistui vuonna 2006 musiikkipedagogiksi. Hän on toiminut Lappeenrannan musiikkiopistossa laulun lehtorina. Piironen on asunut vuodesta 1996 saakka Viitasaarella yhdessä vaimonsa kanssa. Myös Piirosen sisko Vuokko oli iskelmälaulaja.
Piirosella todettiin vuoden 2017 alussa keuhkosyöpä ja hän joutui peruuttamaan kaikki keväälle Suomeen ja Ruotsiin suunnitellut 50-vuotisjuhlakonserttinsa.
==Diskografia==
*Aamuinen maa (1989)
*Kuin lintu luottaa tuuleen (1991)
*Kuumat kirjeet (1993)
*Oo lähelläin (1995)
*Kuninkaan vuosikymmen (1998)
*Parhainta aikaa (2001)
*Yhteinen tie (2001)
*Nyt tai ei koskaan (2004)
*Juhlalevy: 10 uutta & 10 toivotuinta (2008)
*Toivo Kärjen sävelin (2011)
*Vaarallista onnea (2013)
== Lähteet ==
* 
===Viitteet===
==Aiheesta muualla==
* 
Luokka:Suomalaiset laulajat
Luokka:Tangokuninkaat
Luokka:Vuonna 1947 syntyneet
Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Kari Urpilainen

Kari Johannes Urpilainen (s. 8. toukokuuta 1951 Kokkola) on suomalainen poliitikko ja valtiopäiväneuvos. Hän on koulutukseltaan sosionomi ja puoluekannaltaan sosialidemokraatti. Hänen tyttärensä on kansanedustaja Jutta Urpilainen.
Kari Urpilainen on toiminut kansanedustajana vuosina 1983–1995 sekä 1999–2003, tasavallan presidentin valitsijamiehenä vaaleissa 1982 ja 1988 sekä Kokkolan kaupunginvaltuutettuna vuodesta 1977. Hän putosi eduskunnasta vuoden 1995 vaaleissa, kun Markus Aaltonen palasi eduskuntaan, mutta hän palasi seuraavissa vaaleissa pudottaen Aaltosen.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot
Luokka:Kokkolan kaupunginvaltuutetut
Luokka:Kaarlelan kunnanvaltuutetut
Luokka:Vaasan vaalipiiri
Luokka:Ylen toimittajat
Luokka:Suomalaiset opettajat
Luokka:Valtiopäiväneuvokset
Luokka:Vuonna 1951 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Kari Vainio

Kari Vainio (s. 6. kesäkuuta 1958 Turku) on suomalainen toimittaja, joka toimi Turun Sanomien vastaavana päätoimittajana vuosina 2009–2021. Hän työskenteli Turun Sanomissa vuodesta 1990 alkaen muun muassa toimituspäällikkönä, aluepäällikkönä ja urheilutoimituksen päällikkönä ennen nimitystään päätoimittajaksi.
Vainio on koulutukseltaan filosofian maisteri. Hän on toiminut myös Reserviläinen-lehden luottamustoimisena päätoimittajana vuosina 2003–2009.
== Lähteet ==
Luokka:Turun Sanomien päätoimittajat
Luokka:Vuonna 1958 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Karja

Karjalla tarkoitetaan lähinnä elintarviketuotantoon tarkoitettuja kotieläimiä, ennen muuta nautakarjaa, mutta myös esimerkiksi porokarja on käsitteenä yleisesti käytetty, ja karjatalouden piiriin luetaan yleensä myös esimerkiksi siat, vuohet ja lampaat. Kotieläiminä pidettävät linnut, kuten kukot, kanat, kalkkunat ja ankat ovat siipikarjaa. Leikkimielisesti metsästyksen yhteydessä saatetaan puhua esimerkiksi myös hirvikarjasta. Vielä kauempana alkuperäisestä merkityksestään on vaikkapa ”vaalikarja”.
Koirat ja kissat, samoin kuin hevoset, lasketaan tavallisesti karja-käsitteen ulkopuolelle, vaikka niitä yleisesti onkin pidetty maaseudun hyötyeläiminä.
Suomessa pienviljelijöiden karjatalous on muodostanut erittäin tärkeän maidon ja lihan, ja sitä myötä proteiinien, eläinrasvan ja laktoosin lähteen. 1960-luvulta lähtien pienviljely alkoi vähetä ja 1990-luvulle tultaessa suurin osa oli lopettanut.
== Katso myös ==
* Karjanhoito
==Lähteet==
* 
* 
Luokka:Kotieläintalous
Karl Anders Herman Boije af Gennäs

Karl Anders Herman Boije af Gennäs (29. syyskuuta 1837 Mäntsälä – 23. marraskuuta 1905 Loviisa) oli suomalainen tilanomistaja ja valtiopäivämies.Adelsvapen-wiki: Adliga ätten Boije af Gennäs nr 16, Tab 74 Viitattu 4.8.2021.Geni: Herman Boije af Gennäs Viitattu 4.8.2021.
Boijen vanhemmat olivat Herman August Boije ja Adolfina Albertina Adlercreutz ja puolisot vuodesta 1866 Agnes Rosalie Fredrika Brodin, vuodesta 1879 Julia Lovisa Constance Lindberg ja vuodesta 1903 Maria Simolin. Boije oli tilanomistaja Artjärvellä ja Lappträskissä. Hän oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1877–1878.Förteckning öfver Ridderskapets och Adelns medlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1877. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1877. Sjette häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1879, s. 1903-1907.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1837 syntyneet
Luokka:Vuonna 1905 kuolleet
Karl August Magnus Henrik Granfelt

Karl (Carl) August Magnus Henrik (Henric) Granfelt (22. heinäkuuta 1842 Hiitola – 22. huhtikuuta 1910) oli suomalainen insinööri ja virka- ja valtiopäivämies.Geni: Carl August Magnus Henric Granfelt Viitattu 10.6.2021.
Granfeltin vanhemmat olivat kapteeni Carl Gustaf Granfelt ja Ulrika Wilhelmina Grönhagen ja puoliso Valesca Ida Sidonia Qvistorp-Wegner. Granfelt oli valtionrautateiden ratajohtaja. Hän tuli kouluopinnot suoritettuaan insinöörioppilaaksi 1859, mutta oli sitten postitoimen palveluksessa virkailijana 1863. Suoritettuaan insinööriopinnot Zürichissä 1872 Granfelt palasi tekniselle alalle. Hän toimi ratainsinöörinä Venäjällä ja tuli kotimaahan palattuaan Vaasaan rautateiden toimistoinsinööriksi 1879. Granfelt osallistui ratojen suunnitteluun ja vaikka hän tuli 1884 rautatiehallituksen ratajohtajan avustajaksi, hän hoiti silti ratasuunnittelutehtäviä. Valtionrautateiden ratajohtajaksi hänet nimitettiin 1898.
Granfelt oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1897 ja 1900.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1894 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1894. Tredje delen. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1895, s. 1537-1544.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset insinöörit
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1842 syntyneet
Luokka:Vuonna 1910 kuolleet
Karl Emil Blåfield

Karl Emil Blåfield (29. syyskuuta 1860 Helsinki – 2. huhtikuuta 1897 Pälkäne) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Blåfield Karl Emil Viitattu 4.8.2021.
Blåfieldin vanhemmat olivat laamanni Berndt Gustaf Emil Blåfield ja Anna Aurora Karolina Blåfield. Kihlakunnantuomari Valfrid August Vilhelm Blåfield oli hänen veljensä. Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Berndt Gustaf Emil Blåfield. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 4.8.2021. Blåfield tuli ylioppilaaksi Helsingissä 1880. Hän oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1877–1878.Förteckning öfver Ridderskapets och Adelns medlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1877. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1877. Sjette häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1879, s. 1903-1907.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1860 syntyneet
Luokka:Vuonna 1897 kuolleet
Karl Gustaf Brakel

Karl (Carl) Gustaf Brakel (11. joulukuuta 1823 Pirkkala – 15. tammikuuta 1906 Pirkkala) oli suomalainen meriupseeri, tilanomistaja ja valtiopäivämies.
Brakelin vanhemmat olivat Carl Adolf Brakel ja Johanna Gustava Gripenberg ja puoliso vuodesta 1853 Alexandrine Emelie Federley. Thorsten Brakel oli heidän poikansa. Federley kävi merikadettikoulun Pietarissa ja palveli sitten meriupseerina useissa eri joukko-osastoissa. Luutnantiksi hän yleni 1846 ja kapteeniluutnantiksi 1858, palveluksesta hän erosi 2. luokan kapteenina 1868. Brakel osallistui Itämaiseen sotaan patterin päällikkönä Santahaminassa, saaden toiminnastaan Stanislavin ritarikunnan 3. luokan mitalin miekkojen kera. Brakel omisti vuodesta 1861 Viikin kartanon Pirkkalassa.Geni: Carl Gustaf Brakel Viitattu 8.7.2021.Adelsvapen-wiki: Adliga ätten Brakel nr 1979, Tab 5 Viitattu 8.7.2021. 
Brakel oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1872, 1877–1878 ja 1891.Förteckning öfver Ridderskapets och Adelns medlemmar vid landtdagen i Helsingfors år 1872. Protokoll fördt hos Högl. Ridderskapet och Adeln å Landtdagen I Helsingfors år 1872. Tredje häftet. Helsingfors: Hufvudstadsbladets Tryckeri, 1874, s. 431-433.Förteckning öfver Ridderskapets och Adelns medlemmar vid Landtdagen i Helsingfors år 1877. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1877. Sjette häftet. Helsingfors: Finska Litteratur-Sällskapets Tryckeri, 1879, s. 1903-1907.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1891 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1891. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Central-Tryckeri, 1891, s. 1467-1472.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset upseerit
Luokka:Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1823 syntyneet
Luokka:Vuonna 1906 kuolleet
Karl Max Werner Schulman

Karl Max Werner (Verner) Schulman (2. tammikuuta 1869 Hauho – 1. syyskuuta 1901) oli suomalainen virka- ja valtiopäivämies.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899: Schulman Karl Max Verner Viitattu 21.6.2021.
Schulmanin vanhemmat olivat majuri Karl Leonard Schulman ja Lovisa Heliodora Forsman. Hämeenlinnan lyseosta ylioppilaaksi tullut Schulman suoritti kameraalitutkinnon 1890 ja toimi revisiokonttorin toisena reviisorina vuodesta 1897 ja vuoden 1900 lopusta lääkintöhallituksen v.t. reviisorina, oltuaan sitä ennen senaatin ylimääräinen kopisti. Hän hukkui purjehdusretkellä Pellingin ulkopuolella kahden muun henkilön kanssa, yksi pelastui.
Schulman oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1897, 1899 ja 1900.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1897 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen 1897. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1897, s. 1699-1707.Förteckning öfver Finlands till urtima landtdagen i Helsingfors år 1899 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll fördt hos Finlands Ridderskap och Adel vid Urtima Landtdagen år 1899. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1899, s. 207-215.Förteckning öfver Finlands till landtdagen i Helsingfors år 1900 församlade Ridderskap och Adel. Protokoll förda hos Finlands Ridderskap och Adel vid Landtdagen år 1900. Tredje häftet. Helsingfors: Helsingfors Centraltryckeri, 1900, s. 1117-1125. 
Schulmanin veljiä olivat yliopettaja Otto Karl Hjalmar Schulman (k. 1934) ja arkkitehti Allan Schulman (k. 1937).Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Karl Leonard Schulman. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 21.6.2020.
== Lähteet ==
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1869 syntyneet
Luokka:Vuonna 1901 kuolleet
Karl Reinhold von Willebrand

Karl Reinhold von Willebrand (25. huhtikuuta 1868 Vaasa – 28. helmikuuta 1937 Helsinki) oli yli-insinööri, joka on saanut ainoana itsenäisyyden aikana Suomessa ylijohtajan arvonimen, vuonna 1933.
==Henkilöhistoria==
Von Willebrandin vanhemmat olivat piiri-insinööri, hovineuvos Fredrik Magnus von Willebrand ja Signe Estlander. Hän tuli ylioppilaaksi Vaasassa 1886, valmistui filosofian kandidaatiksi 1889 ja insinööriksi 1892 ja väitteli filosofian tohtoriksi 1902. Von Willebrand oli tie- ja vesirakennusten ylihallituksen nuorempi insinööri vuodesta 1899, vanhempi insinööri vuodesta 1900 ja yli-insinööri 1907–1932. Hän edusti sukuaan aatelissäädyssä valtiopäivillä 1904–1905 ja 1905–1906. Hänellä oli myös useita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 Viitattu 15.7.2020.Aikalaiskirja. Kuka kukin on 1934, s. 740. Viitattu 15.7.2020.
==Julkaisuja==
* Studier öfver hydraulikens teorier. Första delen, Om vattnets utströmning ur kärl, 1902 (väitöskirja)
* Om vattnets inträder i kanaler, 1907
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* K. R. von Willebrandin ruumiinsiunaus. Helsingin Sanomat, 4.3.1937, s. 9.
Luokka: Suomalaiset insinöörit
Luokka: Suomalaiset virkamiehet
Luokka: Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka: Suomalaiset aateliset
Luokka: Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Vuonna 1868 syntyneet
Luokka:Vuonna 1937 kuolleet
Karl Snellman

Karl Snellman (2. lokakuuta 1855 Helsinki – 20. lokakuuta 1928 HelsinkiSuomalainen klubi) oli suomalainen tie- ja vesikulkulaitosten ylihallituksen ylijohtaja, valtiopäivämies ja todellinen valtioneuvos.Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1966, osa 7 p. 1593
==Henkilöhistoria==
Snellmanin vanhemmat olivat senaattori, kanslianeuvos Johan Wilhelm Snellman ja Johanna Lovisa Wennberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1872 Helsingin ruotsalaisesta normaalikoulusta ja suoritti insinööritutkinnon Polyteknillisessä opistossa 1877.
Snellman toimi tie- ja vesirakennusten ylihallituksen ylijohtajana 1909–1925. Hän sai todellisen valtioneuvoksen arvon vuonna 1917. Snellman oli aatelissäädyn sukunsa edustaja valtiopäivillä
1900 ja 1904–1905.
Snellman oli naimisissa vuodesta 1887 Ellen Sofia Elisabet Möllerin (1864–1944) kanssa. Heidän lapsiaan olivat puutarhurimestari, kansakoulunopettaja Maj Karin Hela, ent. Kivekäs (1889–1990), arkkitehti Weli Tage Snellman (s. 1893), lähetystöneuvos Teo Snellman (1894–1977), lääkäri Elis Ilmari Snellman (1895–1975) ja filosofian maisteri Kaisu Ellen Snellman (1898–1992).Geni.com : Karl Snellman
== Julkaisuja ==
Nimellä K. Snellman:
* Metri-tauluja tekstillä selitettynä käsi- ja tori-kauppaa varten. WSOY 1887
* Meter-systemet: Finlands mått och vigt. 3. paran. painos WSOY 1891
* Meterbok för hvar man: förvandling från nytt mått till gammalt mått och tvärtom, samt från pris enligt nytt mått till pris enligt gammalt mått och tvärtom: tabellerna kunna begagnas äfven af sådana, som icke genomgått någon skola. WSOY 1891, suomeksi nimellä Metrikirja joka miehelle: muutos uudesta mitasta vanhaan mittaan ja päinvastoin, sekä muutos uuden mitan hinnasta vanhan mitan hintaan ja päinvastoin: tauluja ymmärtää jokainen vaikk'ei olisi koulua käynytkään. WSOY 1891
* Metri-järjestelmä; kokoonpannut K. Snellman teoksessa Käytännöllinen neuvonantaja kirjanpidossa, kauppaliikkeessä ja lakiasioissa, sisältävä myöskin tietoja posti- ja sananlennätin-säännöistä, metri-järjestelmästä, y. m; tekijä Torsti Strandberg. 2. korj. painos WSOY 1896
* Mäntyluodon ja Reposaaren satamien laajennussuunnitelma 1927; lausunto ja kustannusarviot. Porin kaupunki, Pori 1927
* Johan Vilhelm Snellmans och hans hustrus brevväxling jämte orienterande översikter och hågkomster från hemmet. Schildt, Helsingfors 1928, suomeksi nimellä J. V. Snellmanin ja hänen vaimonsa kirjeenvaihto ynnä opastavia yleiskatsauksia ja muistelmia kodista. Otava 1928
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset insinöörit
Luokka:Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1855 syntyneet
Luokka:Vuonna 1928 kuolleet
Karl Viktor Hjalmar af Forselles

Karl Viktor Hjalmar af Forselles (28. elokuuta 1830 Elimäki – 11. tammikuuta 1881 Helsinki) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies. 
Af Forsellesin vanhemmat olivat tilanomistaja, majuri Fredrik Johan Ulrik af Forselles ja Ulrika Charlotta Möllersvärd. Hän oli kadetti Haminan kadettikoulussa 1841–1845, tuli ylioppilaaksi 1848 ja suoritti tuomarintutkinnon 1854. Varatuomarin arvon af Forselles sai 1858. Valmistuttuaan hänestä tuli Turun hovioikeuden ylimääräinen notaari 1854 ja sitten senaatin oikeusosaston ylimäärinen kopisti 1855, senaatin prokuraattorintoimituskunnan kopisti 1860 ja kanslisti 1861–1879. Af Forselles oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1863–1864, 1867, 1872 ja 1877–1878.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Karl Viktor Hjalmar af Forselles. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 25.11.2020.Adelswapen-Wiki: Adliga ätten af Forselles nr 2018, taulu 5. Viitattu 25.11.2020. 
Kenraali, senaattori Edvard Gustaf af Forselles ja everstiluutnantti, metsähallituksen pääjohtaja Alexander af Forselles olivat Karl Viktor Hjalmar af Forsellesin veljiä.
==Lähteet==
Luokka: Suomalaiset juristit
Luokka: Suomalaiset aateliset
Luokka: Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka: Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1830 syntyneet
Luokka:Vuonna 1881 kuolleet
Karl Viktor de la Chapelle

Karl (Carl) Viktor (Victor) de la Chapelle (2. lokakuuta 1821 Helsinki – 14. joulukuuta 1893 Helsinki) oli suomalainen vapaaherra, juristi ja moninkertainen valtiopäivämies. 
De la Chapellen vanhemmat olivat senaattori, vapaaherra Albrecht Fredrik Richard de la Chapelle ja Anna Charlotta Sacklén ja puoliso vuodesta 1851 Julia Josefina Elisabet Lepsen (k. 1905). Vapaaherra hänestä tuli isänsä kanssa 1856. De la Chapelle tuli ylioppilaaksi 1837 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1844 ja molempien oikeuksien kandidaatiksi 1848. Varatuomarin arvon hän sai 1850 ja valtioneuvoksen arvon 1887. De la Chapellesta tuli Turun hovioikeuden ylimääräinen notaari 1849 ja senaatin talousosaston ylimääräinen kamarikirjuri 1849, valtiovaraintoimituskunnan kamarikirjuri 1851, oikeusosaston kopisti 1853, kanslisti 1855, kirjaaja 1860, yleisen kanslian protokollasihteeri ja oikeusosaston protokollasihteeri 1862. Esittelijäsihteerinä hän toimi 1868–1893. Hän omisti Saaren kartanon Tammelassa vuodesta 1872. De la Chapelle oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1863–1864, 1867, 1872, 1877–1878, 1882, 1885, 1888 ja 1891.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Karl Viktor de la Chapelle. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 12.12.2020.
Karl Viktor de la Chapellen veljiä olivat senaattori Frans Richard de la Chapelle ja juristi, valtiopäivämies Claes Leonard de la Chapelle.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Albrekt Fredrik Richard de la Chapelle. Verkkojulkaisu 2005. Viitattu 12.12.2020.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset juristit
Luokka: Suomen suuriruhtinaskunnan virkamiehet
Luokka: Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1821 syntyneet
Luokka:Vuonna 1893 kuolleet