nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Frikyrklig samverkan

Frikyrklig samverkan r.f. (lyh. FS, aik. Finlands Svenska Frikyrkoråd) on vuonna 1936 perustettu suomenruotsalaisten vapaakirkkojen yhteistyöelin. Järjestö koordinoi jäsenjärjestöjen kehitysaputyötä. Järjestön kansainvälinen työ tunnetaan nimellä FS Global. Suomenruotsalaisen vapaakirkollisen avustustyön historia ulottuu 1890-luvulle. Vuodesta 1995 lähtien FS:lla on ollut ulkoministeriön kanssa yhteinen puitesopimus kehitysavusta. Vuodesta 2003 lähtien järjestö on toiminut kehitysyhteistyön kumppanina. FS:n jäsenkirkkoja ovat Finlands Svenska Adventkyrka, Finlands svenska baptistsamfund, Finlands svenska metodistkyrka, Finlands svenska pingstmission, Frälsningsarmén i Finland ja Missionskyrkan i Finland. Frikyrklig Samverkan edustamiin yhteisöihin kuuluu noin 5 400 jäsentä ja 75 paikallisseurakuntaa.
== Aiheesta muualla ==
Frikyrklig samverkan r.f.:n verkkosivusto
== Lähteet ==
Luokka:Vapaakristillisyys Suomessa
Luokka:Kehitysyhteistyöjärjestöt
Luokka:Suomenruotsalaiset järjestöt
Ft

Ft tarkoittaa seuraavia:
* 
* 
* EMD FT, Electro-Motive Divisionin valmistama dieselveturisarja
* forintti, ft, rahayksikkö
* filosofian tohtori, FT tai fil. toht., korkeakoulututkinto
* jalka, ft., mittayksikkö
* Financial Times, FT, brittiläinen taloussanomalehti
* Finsk Tidskrift, FT, suomalainen kulttuuriaikakauslehti
* FT, Filices-tyyppi, saniaistyyppi, metsätyyppi
* fysioterapia, FT, terapiamuoto.
Futuuri

Futuuri on verbin aikamuoto, jolla ilmaistaan tulevaa aikaa. Futuuria käytetään yleisesti monissa maailman kielissä, muun muassa englannissa ja ruotsissa. Muita aikamuotoja ovat preesensin ja futuurin lisäksi imperfekti, perfekti ja pluskvamperfekti. Yhteen ilmaukseen voi sisältyä kerralla vain yksi aikamuoto.
Muun muassa englannissa ja ruotsissa futuuri on liittomuoto, jonka muodostavat apuverbi (englannissa shall tai will, ruotsissa skall tai kommer att) sekä pääverbin infinitiivi. Monissa kielissä, esimerkiksi ranskan kielessä, futuuri muodostetaan verbiin liitettävien taivutuspäätteiden avulla. Ranskassa sen päätteet ovat eri persoonamuodoissa yksikössä -ai, -as ja -a, monikossa -ons, -ez ja -ont.
==Futuuri englannin kielessä==
Englannin kielessä ei varsinaisesti ole futuuri-aikamuotoa, mutta tätä nimitystä käytetään usein englannin suomenkielisessä opetuksessa, kuten alla. Varsinaisesti englanninkielessä on ainoastaan futuuri aspekti (future aspect), joka ei määritelmältään vastaa futuuri-aikamuotoa.
==Futuuri suomen kielessä==
Suomen nykyisessä yleis- ja puhekielessä ei käytännössä esiinny futuuria, vaan sen sijasta käytetään yleensä preesensiä, nykyajan muotoa. Jos futuurista merkitystä on tarpeen erityisesti korostaa, saatetaan käyttää myös tulee tekemään -rakennetta, jonka jotkut ovat tulkinneet ruotsalaisperäiseksi (kommer att göra). Vanhassa suomen kielessä futuuri kuului tempusjärjestelmään, mistä jäänteenä juhlallisessa kirjakielessä käytetään edelleenkin joskus arkaaista futuurimuotoa eli liittopreesensiä on tekevä, johon joidenkin mielestä liittyy tietty deterministisyyden sekä imperatiivisuuden mielikuva. Ominaisuus ei ole futuurille kovin tyypillinen, sillä siihen liitetään usein ajatus aikomisesta tai arvaamisesta. Toisaalta ranskan kielessä futuuria käytetään usein myös imperatiivia lähenevässä merkityksessä, varsinkin toisessa, mutta esimerkiksi lakiteksteissä kolmannessakin persoonassa. Vanhassa suomen kielessä futuuria ilmaistiin myös nykyään hävinneellä rakenteella pitää/piti tapahtuman, mistä jäänteenä nykykielessä ovat enää sanonnat tuleman pitää, saamansa pitää ja tuleman piti.
==Katso myös==
* Futuurin perfekti
== Kirjallisuutta ==
* Ikola, Osmo: Nykysuomen käsikirja. Espoo: Weilin+Göös, 1991.
* Savolainen, Erkki: Finn Lectura -verkkokielioppi, 2001. http://www.finnlectura.fi/verkkosuomi/aloitus.htm
* Hammari, Jukka-Pekka: Suomen verbien finiittisten taivutusmuotojen rakenteellinen luonne predikaatteina modaalis-loogisten ja propositionaalisten seikkojen ilmaisun kannalta (toim. Helena Sulkala ja Leena Nissilä). 63-75. Oulu University Press, 2001. ISSN 0355-3205
* Wiik, Kalevi 1976: Suomen tempusten syvä- ja etärakenteista. – Virittäjä 80. 135–162.
* Siro, Paavo 1996 (1967): Suomen kielen verbien syntaktinen komponentti. – Lauseopin periaatteita (toim. Pentti Leino). 111–128. Helsingin yliopiston suomen kielen laitos.
* 
Luokka:Aikamuodot
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Futuuri (talous)

Futuuri on julkisesti noteerattu johdannaissopimus, jolla sitoudutaan ostamaan ja myymään tiettynä aikana tulevaisuudessa kohde-etuutta (esimerkiksi arvopaperi, valuutta, joukkovelkakirja tai raaka-aine) hintaan, joka on sovittu sopimushetkellä. Kurssivaihteluista johtuen futuurilla on taloudellista merkitystä. Futuuri voi olla noteerattu arvopaperipörssissä; niitä voidaan myös ostaa ja myydä siellä.
Futuureilla kauppaa käyvät tahot voidaan pääsääntöisesti jakaa kahteen ryhmään:
* niihin, jotka haluavat suojautua kohde-etuuden hinnanmuutoksilta (esimerkiksi kyseisen hyödykkeen tuottaja tai kuluttaja), ja
* niihin, jotka pyrkivät tekemään taloudellista voittoa ennustamalla markkinahintojen muutosta.
Jälkimmäisen ryhmän arvioidaan parantavan markkinoiden likviditeettiä ja lisäävän hintojen ennustustarkkuutta, mutta jälkimmäiseen hyötyyn on myös esitetty vastaväitteitä (ks. spekulaatio).
Suuren yleisön tietoisuuteen futuurikauppa tuli vuonna 1995, kun Britannian vanhimman sijoituspankin Barings Bankin futuurikaupan Singaporen-yksikön johtajan Nicholas "Nick" Leesonin futuurikaupat suistivat koko pankin vararikkoon.
== Historia ==
Aristoteles kertoo kirjassaan Politiikka Thales-filosofista, eräästä antiikin seitsemästä viisaasta, joka kehitti erään ensimmäisistä tunnetuista futuureista tai optioista. Thales ennusti hyvän oliivisadon ja vuokrasi tai osti option kaikkiin öljynpuristamoihin. Näiden omistajat näin mielellään suojautuivat huonoa satoa vastaan sopimalla varmasta tulosta ja suostuivat siksi alhaiseen hintaan. Hyvä sato sitten nosti kysyntää niin paljon, että köyhä Thales sai myytyä sopimuksensa suurella voitolla. Aristotle, Politics, trans. Benjamin Jowett, vol. 2, The Great Books of the Western World, book 1, chap. 11, p. 453. 
Ensimmäinen moderni futuuripörssi oli Dojiman riisipörssi Osakassa, Japanissa.Private ordering at the world's first futures exchange. (Dojima Rice Exchange in Osaka, Japan) - Michigan Law Review | Encyclopedia.com
Koska viljelijöillä ja tuotantoketjun myöhemmillä osapuolilla on suuri tarve suojautua maataloustuotteiden kaoottisilta hintaheilahteluilta, vuonna 1848 Chicagossa perustettiin forward-pörssi, jossa nämä saattoivat sopia hinnoista etukäteen, ja 1865 otettiin käyttöön futuurit.
Korkofutuurit kehittyivät 1970-luvulla.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Sijoitustieto.fi: Mitä futuurit ovat?
* Sijoitustieto.fi: Mini-futuurit
* Sijoitusrahastot.org: Mini-futuurin arvon määrittely
Luokka:Sijoittaminen
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Fysiikan lait

Fysiikan lait tai luonnonlait ovat luonnossa vallitsevasta säännönmukaisuudesta käytetty nimitys. Tieteelliset lait ovat tieteen vallitsevia hypoteeseja siitä, mitä luonnonlait ovat. Ne tieteelliset lait, jotka ovat tosia, ovat luonnonlakeja. 
Eräitä fysiikan tunnetuimmista laeista ovat Isaac Newtonin lait, jotka ovat nykyisin osa klassista mekaniikkaa, sekä termodynamiikan neljä peruslakia.
Luonnonlait ovat luonteeltaan erilaisia kuin lait oikeudenkäytössä tai uskonnoissa, koska ne eivät määrää, miten asioiden tulisi olla, vaan ainoastaan kuvaavat, miten ne ovat. Luonnonlakeja ei tule sekoittaa ajatukseen luonnollisesta laista, joka on etiikan alan käsite.
== Fysiikan lakien ominaisuuksia ==
Fysiikan lakien yleisiksi ominaisuuksiksi on ehdotettu muun muassa seuraavia (Richard Feynman, Fysiikan lain luonne):
* Lait ovat yleisesti tiettyjen säilymislakien mukaisia. Suomeksi: 
* Lait ovat usein olemassaolevien aika-avaruudellisten yhdenmukaisuuksien (symmetrioiden) ilmentymiä.
* Lait ovat tyypillisesti periaatteessa käännettävissä ajan suhteen, vaikkakaan ajan suuntaa itseään ei voida kääntää.
== Fysiikan lakeja ==
Fysiikan lakeihin kuuluvat muun muassa:
* Aineen häviämättömyyden laki
* Ampèren laki
* Arkhimedeen laki
* Avogadron laki
* Bernoullin laki
* Biot’n ja Savartin laki
* Boylen laki
* Braggin laki
* Charlesin laki
* Coulombin laki
* Curien laki	
* Daltonin osapainelaki
* De Broglien lait
* Energian säilymislaki
* Faradayn induktiolaki
* Gaussin laki magneettikentille
* Gaussin laki sähkökentille
* Gay-Lussacin laki
* Joulen laki
* Kirchoffin lait (I ja II)
* Liikemäärän säilymislaki
* Lenzin laki
* Maxwellin yhtälöt
* Mekaniikan peruslait (Newtonin lait)
* Ohmin laki	
* Pascalin laki
* Planckin laki
* Rayleigh’n–Jeansin laki
* Snellin laki
* Stefanin–Boltzmannin laki
* Säilymislaki
* Termodynamiikan pääsäännöt
* Tsiolkovskin laki
* Wienin siirtymälaki
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Baaquie, Belal E.: Laws of Physics: A Primer. Core Curriculum, National University of Singapore 
* 
* Francis, Erik Max: The laws list. Physics. Alcyone Systems 
* Pazameta, Zoran: The laws of nature. Committee for the scientific investigation of Claims of the Paranormal.
Fytokromi

Fytokromi on kasvin viherhiukkasissa, levissä ja joissain bakteereissa esiintyvä sinivihreä väriaineproteiini. Se säätelee mm. organismin hakeutumista valoa kohti ja pigmenttimolekyylien tuotantoa. Kasvissa se aiheuttaa valorytmiin liittyviä muutoksia, kuten päivän pituuteen reagoivien kasvien (pitkänpäivänkasvit ja lyhyenpäivän kasvit) kukintainduktion sekä kasvien talveentumisinduktion. Lisäksi fytokromi laukaisee valossa itävien kasvien itämisprosessin. Fytokromia on kasveissa erittäin vähän, ja vaaditaan vain pieniä säteilytason muutoksia laukaisemaan sen välittämät kemialliset muutokset. 
== Fytokromin toiminta == 
Fytokromilla on kaksi muotoa: virittynyt ja virittymätön fytokromi. Erilaiset fytokromit aistivat valoa punaisen eri aallonpituksilla, mutta tavallisesti fytokromi imee virittymättömässä tilassaan punaista valoa, jonka aallonpituus on 660-700 nm. Virittyneessä tilassa se imee kaukopunaista (730-750 nm) valoa, jonka seurauksena proteiini palautuu takaisin virittymättömään tilaan. Fytokromit voivat myös palautua virittymättömään tilaan pimeässä ns. pimeäpalautumisen avulla, joka on lämpötilasta riippuvaista. 
Kasvien fytokromien virittymättömästä muodosta käytetään lyhennettä P660 (helakanpunaisen valon, 660 nm, vastaanottaja) sekä virittyneestä muodosta lyhennettä P730 (pidempiaaltoisen punaisen värin, 730 nm, vastaanottaja). Lyhenteet merkitsevät sitä valon aallonpituutta, jota fytokromi imee tehokkaimmin. Esimerkiksi auringon paistaessa P660 muuttuu nopeasti aktiiviseksi P730 fytokromin muodoksi, joka taas imee tehokkaasti 730 nm aallonpituutta. Tämän seurauksena, tai hitaasti pimeässä, fytokromi muuttuu takaisin P660-muotoon. Riittävä määrä fytokromin tehokasta muotoa aiheuttaa kukkimishormonin välityksellä kasvin kasvupisteiden ohjelmoitumisen generatiiviseen (suvulliseen)vaiheeseen, eli kukkimiseen. Päivän pituudesta riippuu, ehtiikö kasvissa valoisaan aikaan syntyä tarpeeksi fytokromin tehokasta muotoa kukkimisen indusoimiseksi ennen kuin pimeällä tehokas muoto alkaa taas palautua P660 muotoon.
== Fytokromin rakenne ==
Fytokromit ovat dimeerisiä proteiineja, jotka koostuvat valoa aistivasta osasta ja signaalia välittävästä osasta. Punainen valo saa aikaan niissä rakenteellisia muutoksia, jotka muuttavat tämä proteiinin toimintaa. Toiminta voi olla entsyymiaktivisuutta tai sitoutuminsta toisiin solun proteiineihin. Esimerkiksi kasveilla valo edesauttaa fytokromin sitoutumista PIF-molekyyleihin (engl. phytochrome-interacting factor), jotka yhdessä aktivoivat geenien ilmentymistä kasveilla.
== Lähteet ==
*Pankakoski, A. 2003. Puutarhurin kasvioppi. Edita Prima Oy. Helsinki.
*Burgie ES and Vierstra RD. Phytochromes: an atomic perspective on photoactivation and signaling. Plant Cell. 2014 Dec;26(12):4568-83. 
== Aiheesta muualla ==
*Plant Physiology Information Website: Phytochrome 
Luokka:Kasvifysiologia
Förbyn kaivos

Förbyn kalkkikaivos toimi Särkisalon Isossaluodossa 1882–2010 ja sen omisti Karl Forsström Oy. Kaivos lopetettiin talvella 2010 koska kalkkikiven louhinta nykyistä syvemmältä olisi tullut kannattamattomaksi. Viime vaiheissa kaivos työllisti 7 henkilöä ja sen alin taso oli 530 metrin syvyydessä.
== Perustaminen ==
Kaivoksen perusti merikapteeni Karl Teodor Forsström (1850–1912). Förbyssä oli harjoitettu kalkin louhintaa jo 1300-luvulta lähtien mutta Forsström aloitti ensimmäisenä Suomessa teollisen kalkin valmistuksen. Louhinta aloitettiin ensin avolouhoksesta mutta jo vuodesta 1904 lähtien siirryttiin maanalaiseen louhintaan. Förbyn kalkkikiviesiintymä on noin 600 metriä pitkä.
Karl Forsström Ab ja sveitsiläinen Pluess-Staufer Ag perustivat 1981 Oy Förby Ab nimisen yhteisyrityksen joka hoiti kalkkikiven jalostuksen maan päällä kun taas itse louhinta jäi Karl Forsström Ab:n tehtäväksi. Nykyisin kalkkikiven jatkokäsittelyn hoitaa Omya Oy. Omyan tehdas jatkaa toimintaansa kaivoksen sulkemisen jälkeenkin muualta tuodulla raaka-aineella ja hylättyä kaivosta käytetään jatkossa tuotannossa syntyvän silikaattikalkin varastointiin.
== Sortumat ==
11. joulukuuta 1982 kaivoksen alueella tapahtui onnettomuus jossa osa kaivoksesta sortui. Sortuma synnytti noin 100 metriä halkaisijaltaan olevan ja useita kymmeniä metrejä syvän montun joka nielaisi osan Förbyn maantiestä ja repäisi päädyn vanhasta osuuskaupparakennuksesta. Sortuma-alue on nykyisin aidattu koska montun ympäristössä on vaarallisia halkeamia ja montun reunoilla on sortumavaara. Sortuma ulottuu yli kahdensadan metrin syvyyteen ja johtuu rakoilevasta kiviaineksesta sekä kaivoksen ylemmillä, vanhoilla tasoilla aikanaan tehdystä liiallisesta louhinnasta. Myös uudet sortumat ovat mahdollisia. Ensimmäinen sortuma kaivoksen yläosassa tapahtui jo ennen toista maailmansotaa.
Kalkkikaivos lähiympäristöineen on merkittävä lepakoiden elinympäristö ja talvehtimispaikka.
== Lähteet ==
* 
* 
* 
* 
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Suomen kaivokset
Luokka:Salon rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Salon historia
Luokka:Särkisalo
G24Pedia

G24Pedia on Antsamedia Foundationin omistama ja ylläpitämä wikipohjainen sivu, minkä alustana on MediaWiki ja isännöitsijäpalveluna Shoutwiki, samanlailla, kuin Antsawikissä.
* Verkkosivusto: G24Pediaan tästä
== Sisältö ==
G24Pedian sisältö keskittyy perustajan Anton Ehrolan pitkäaikaiseen harrastukseen, geokätköilyyn. G24Pediassa löytyy muun muassa ohjeita, mitä tulee geokätköilyssä noudattaa. Tämän lisäksi sivustolla on blogi-osio, missä kukin voi kertoa omia blogejaan, liityen kätköilyyn. GEO Analytics kertoi 16. toukokuuta, että sivun kävijät nousivat kahdessa päivässä jo 7800 lukijaan. Sivu perustettiin päivä Antsawikin perustamisen jälkeen, 14. toukokuuta. 
== Shoutwiki ==
Shoutwiki loi sivun, samalla tavalla, kuin Antsawikinkin. Shoutwiki toimii vain sellaisena välineenä, että Shoutwiki julkaisee wikipohkaisen wikisivun nettiin, ja siten, miten luoja haluaa. Tässä kohtaa tämänkin sivun luojana lienee Anton Ehrola.
G
G
GSM-R

GSM-R () on rautatiekäyttöön tarkoitettu radioverkkostandardi. Sen käyttämät taajuusalueet ovat 876–880 MHz päätelaitteesta tukiasemalle lähetettäessä ja 921–925 MHz tukiasemalta vastaanotettaessa. Järjestelmä on osa ERTMS-hanketta.
Järjestelmä on GSM:n pohjalta suunniteltu langattomaan viestintään rautateillä, ja sitä käytetään sekä sovelluksissa että puheensiirrossa. Järjestelmä ei ole yleisessä käytössä, vaan se on suojattu ja yksin omaan rautateiden käyttöön tarkoitettu. Se on osa laajempaa rautateiden valvontajärjestelmää, ja se on suunniteltu toimimaan jopa 500 km/h:n nopeudella liikkuvissa junissa ilman tietohävikkiä tiedonsiirrossa.
==GSM-R Suomessa==
Suomessa GSM-R-verkkoa ylläpitää Liikennevirasto. Verkko tunnetaan nimellä Raili, ja se kattaa noin 5 000 kilometriä Suomen ratoja ja ratapihoja. Verkkoa käyttävät veturinkuljettajat, konduktöörit, vaihtotyönjohtajat ja liikenteenohjaajat. Raili-liittymän voi hankkia jokainen sitä tarvitseva rautatiealan yritys.https://www.liikennevirasto.fi/raili Railin edeltäjä oli linjaradio.
==Lähteet==
Luokka:Radiotekniikka
Luokka:Matkapuhelinverkot
Luokka:Rautatieliikenne
Gamlakarleby IF

Gamlakarleby IF, lyhemmin GIF, on kokkolalainen ruotsinkielinen urheiluseura. Sen lajivalikoimaan kuuluvat nykyisin yleisurheilu, pyöräily ja suunnistus. Seuran tunnusvärit ovat sininen ja keltainen, jotka vahvistettiin seura-asuihin kuuluviksi ensi kerran vuonna 1935.
== Historia ==
GIF pitää perustamisajankohtanaan elokuuta 1906, jolloin sen edeltäjä – Kokkolan ensimmäinen urheiluseura Idrottens Vänner – syntyi Kokkolan vapaapalokunnan urheilujaoksen (Gamlakarleby frivilliga brandkårens idrottsförbund) luomalle pohjalle. Edeltävässä kuussa vapaapalokuntalaiset ehtivät pelata kaupunkihistorian ensimmäisen jalkapallon kilpaottelun englantilaisia merimiehiä vastaan Halkokarin koulukentällä.
IV oli yksi kuudesta Suomen Palloliittoa toukokuussa 1907 perustamassa olleista seurayhteisöistä mutta jo seuraavan vuoden päätteeksi se jakautui kahtia sisäisen riidan myötä. Tällöin kilpailevaksi seuraksi syntyi edistysmielisten Gamlakarleby Ungdomsförenings Idrottsklubb, josta historiankirjat käyttävät vaihtelevasti suoraa suomennosta Kokkolan Nuorisoseuran Urheilijat. Eron jälkeen GUIK meritoitui kilpapyöräilyjaostonsa ansiosta, kun sen jäsenet Juho Jaakonaho ja Johan Kankkonen edustivat Suomea Tukholman kesäolympialaisissa 1912. Yksilöurheilun saralla monilajiottelija Jussi Björk edusti GUIK:ta hiihdossa ja pikaluistelussa. Chamonix'ssa vuonna 1914 järjestetyissä suurkilpailuissa Björk voitti pikaluistelun Ranskan mestaruuden kolmella matkalla, kilpaillen myös taitoluistelussa ja 15 kilometrin hiihdossa.
Kahtiajakoa ehti kestää vuoteen 1920 saakka, jolloin IV ja GUIK yhtyivät jälleen muodostaakseen nykyisen Gamlakarleby IF:n. Kolme vuotta myöhemmin Pariisista Kokkolaan palannut seuraikoni Björk pestattiin GIF:n puheenjohtajaksi, ryhtyen myös jääkiekkovalmentajan ja voimistelunopettajan toimiin. Yhtyneen GIF:n jalkapallojaosto erkaantui GBK:ksi vuonna 1924, jonka jääkiekkojoukkue puolestaan fuusioitui suomenkielisen KPV:n kiekkoilijoiden kanssa erikoisseura Kokkolan Hermekseksi vuonna 1953.
== Toiminta ==
GIF on toiminut historiansa aikana joitakin kertoja pyöräilyn, viestijuoksun, suunnistuksen ja hiihdon SM-kilpailuiden järjestävänä seurana. Viimeisimpinä suurina kilpailuina se järjesti nuorten SM-hiihdot vuonna 2015 ja sprinttisuunnistuksen SM-kilpailut vuonna 2009 yhdessä suunnistusseura OK Botnian kanssa.
Avoimet eri ikäluokkien Gamlakarlebyspelen-hiihtokilpailut järjestettiin GIF:n toimesta vuodesta 1928 vuoteen 2016 saakka Köykärinmäen (Köukar) maastossa, jossa seuralla on edelleen hiihtomaja.
== Olympia- ja MM-edustajat ==
=== Hiihto ===
* Eva Hög
* Arto Koivisto
=== Pyöräily ===
* Antero Lumme
* Pia Sundstedt
=== Suunnistus ===
* Aimo Tepsell
* Osmo Tepsell
* Tor Porko
=== Triathlon ===
* Peter Sundstedt
=== Yleisurheilu ===
* Kim Bergdahl
* Ulla Lax (o.s. Karjaluoto)
* Lasse Orimus
* Mona-Lisa Pursiainen (o.s. Strandvall)
* Anneli Virkkala
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Gamlakarleby IF:n verkkosivut (ruotsiksi)
Luokka:Kokkolalaiset urheiluseurat
Luokka:Suomenruotsalaiset järjestöt
Luokka:Kokkola
Ganserin oireyhtymä

Ganserin oireyhtymä on psyykkinen sairaus, josta kärsivät teeskentelevät psykoottisina pitämiään oireita.
Ganserin oireyhtymä on häilyvä käsite; se saattaa kuvastaa mm. huomion tai hoidon halua (ks. Münchhausenin oireyhtymä). Rikollisilla esiintyvää syyntakeettomaksi tekeytymistä nimitetään ”vankilapsykoosiksi”. Yleensä tila ilmenee persoonallisuushäiriöistä kärsivillä.
Ganserin oireyhtymästä kärsivät esittävät monesti järjenvastaisia toteamuksia tai vastauksia, ilmoittavat aistiharhoista ja lyhytaikaisista epätavallisen käyttäytymisen jaksoista. Usein motiivi on rikosoikeudellisen vastuun ja rangaistuksen välttely, joskus häiriön taustalla saattaa olla muita vaurioita ja sairauksia, kuten pään alueen vammoja tai alkoholismia. 
Ganserin oireyhtymä on nimetty saksalaisen psykiatri Sigbert Ganserin mukaan, joka kuvasi vuonna 1898 uuden ”hysteerisen oireyhtymän” kolmella potilaalla. Yleensä oireet paranevat, mutta joillakin niitä saattaa seurata masennusjakso. Enimmän osan Ganserin oireyhtymästä kärsivistä uskotaan olevan miehiä. Oireista on raportoitu niin nuorilla, nuorilla aikuisilla, keski-ikäisillä kuin jonkin verran iäkkäämmilläkin, mutta keskimääräinen ikä on erään tutkimuksen mukaan noin 32.
== Lähteet ==
Luokka:Psyykkiset sairaudet
Gastrointestinaalinen stroomakasvain

Gastrointestinaalinen stroomakasvain eli GIST on maha-suolikanavan tukirakenteista syntynyt hyvän- tai pahanlaatuinenWhat Are Gastrointestinal Stromal Tumors? kasvain, pehmytkudossarkoomaTypes of soft tissue sarcomas. Pahanlaatuinen GIST kattaa enintään kolme prosenttia kaikista maha-suolikanavan syövistä. Tyypillisimmin kasvain esiintyy mahalaukussa.Gastrolab: Maha-Suoli-Sanakirja Se kuitenkin saattaa ilmaantua mihin tahansa ruoansulatuskanavan alueelle. Varsinkin ohutsuoli on myös yleinen sijainti. Vuosittain ilmaantuvista gastrointestinaalisista stroomakasvaimista 20–30 % on pahanlaatuisia. Suomessa todetaan joka vuosi arvioidusti 10–30 pahanlaatuista tapausta.GIST-kasvaimen taudinkuva ja yleisyys
Sairaudesta käytetään usein nimitystä GIST-kasvain, vaikka t-kirjain sen nimessä jo viittaa tuumoriin. 
GIST on usein varhaisessa vaiheessa oireeton ja löytyy sattumalta. Myöhemmin saattaa esiintyä esimerkiksi vatsakipua, pahoinvointia ja anemiaa. Tapauksissa, joissa kasvainta ei voida kokonaan poistaa leikkauksella, on imatinibi havaittu tehokkaaksi lääkkeeksi.What is the treatment for GIST - gastrointestinal stromal tumour? Kasvain saattaa aiheuttaa ruoansulatuskanavan verenvuotoa. Pahanlaatuisen GIST:n tyypillisiä etäpesäkkeiden kohteita ovat maksa ja vatsakalvo; imusolmukkeisiin ja keuhkoihin se leviää harvoinWhat is GIST?.
Sairastuneiden mediaani-ikä on ollut 60 vuotta, mutta kasvaimia esiintyy myös nuorilla aikuisillaSyöpäinfo.fi. Miehet sairastuvat hieman naisia useammin.Gastrointestinal Stromal Tumours (GIST) Useissa tapauksissa mahassa sijaitsevan GIST:n ennuste on parempi kuin suolistossa olevan.Prognosis for GIST (Risk of Recurrence or Metastasis)
== Lähteet ==
Luokka:Sarkoomat
Luokka:Ruoansulatuselinten sairaudet
Geenin ilmentyminen

Geenin ilmentyminen eli geeniekspressio on prosessi, jossa geenin ohjeen mukaan syntyy geenituote. Tuote voi olla proteiini tai RNA-molekyyli. Geenin ilmentyminen tapahtuu kahdessa päävaiheessa. Ensimmäistä vaihetta kutsutaan transkriptioksi ja sen aikana geenin DNA:han tallennettu tieto muutetaan RNA:ksi. Toisessa vaiheessa, translaatiossa, edellisessä vaiheessa muodostuneen RNA-molekyylin avulla valmistetaan proteiini. Proteiinin syntyyn johtavaa geeniekspressiota kutsutaan yleisesti proteiinisynteesiksi. Kaikki geenit eivät kuitenkaan koodaa proteiineja, vaan ne sisältävät esimerkiksi translaatiossa avustavien RNA-molekyylien, kuten siirtäjä-RNA:n tai ribosomaalisen RNA:n, rakennusohjeita.
Geenien ilmentymistä säädellään tarkasti soluissa ja muutokset siinä voivat johtaa sairauksiin tai evoluutioon. Säätelyyn osallistuvat DNA:han sitoutuvat proteiinit, joita kutsutaan transkriptiotekijöiksi. Ilmentymistä kontrolloidaan pääosin säätelemällä transkriptiota, mutta sitä tapahtuu myös translaatiovaiheessa. Säätelyllä määritetään sekä geeniä ilmentävät solut että ilmentymisen vaatimat olosuhteet.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Molekyyligenetiikka