nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Jämsänkosken kirkko

Jämsänkosken kirkko on Jämsänkoskella sijaitseva kirkko, jonka on suunnitellut arkkitehti W. G. Palmqvist. Se on valmistunut 1935. Kyseessä on päätytornillinen pitkäkirkko, jonka pinta-ala on 270 neliötä ja jossa on istumapaikkoja 500 hengelle. Alttaritaulu Ihmisiä kirkkotiellä on vuodelta 1936 ja sen ovat maalanneet Alvar Cawén ja hänen puolisonsa Ragni Cawén. Kirkon kellot ovat vuosilta 1929 ja 1935, 18-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1975.
Kirkkoa peruskorjattiin ja seurakuntatiloja laajennettiin 1997 arkkitehti Risto Vuolle-Apialan suunnitelman mukaisesti. Kirkon päädyssä on Mikko Vuorisen lasimaalaus vuodelta 1975, muut lasimaalaukset ovat Riikka Kaistin vuonna 2000 tekemiä. Jaana Janhusen ja Minna Poluksen suunnittelemat kirkkotekstiilit valmistuivat 1999.
== Lähteet ==
 
Luokka:Jämsänkoski
Luokka:Jämsän rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Keski-Suomen kirkkorakennukset
Luokka:Suomen kivikirkot
Luokka:W. G. Palmqvistin suunnittelemat rakennukset
Luokka:Suomen pitäjänkirkot
Järjestelmä (systeemiteoria)

__NOTOC__
Järjestelmä eli systeemi (kr. sýstēma ’yhdistäminen’ < synhistánai ’yhdistää’) on joidenkin periaatteiden mukainen toiminnallinen kokonaisuus. 
== Katso myös ==
* Emergenssi
* Itseorganisoituminen
* Redundanssi
* Takaisinkytkentä
* Moduuli
=== Systeemejä ===
* Algebrallinen rakenne
* Aurinkokunta
* Ekosysteemi
* Elimistö
* Mutkikas järjestelmä
* Organisaatio
* Sosiaaliset järjestelmät
* Termodynaaminen systeemi
* Tietojärjestelmä	
=== Teorioita systeemeistä ===
* Holismi
** Järjestelmä (holismi)
* Kaaosteoria
* Kybernetiikka
* Systeemiteoria
* Säätötekniikka
* Termodynamiikka
=== Systeemiteoreetikkoja ===
* Gregory Bateson
* Ludwig von Bertalanffy
* Edward Lorenz
* Niklas Luhmann
* Humberto Maturana
* Talcott Parsons
* Ilya Prigogine
* Claude Shannon
* Norbert Wiener
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
Luokka:Systeemiteoria
Järjestelymestari

Järjestelymestari on henkilö joka vastaa rautatieliikennepaikalla rautatiekaluston järjestelyyn liittyvistä töistä. 
Järjestelymestari vastaa siis junien oikeasta kokoonpanosta ja antaa vaihtotyömiehistölle vaihtotöitä koskevat ohjeet. Veturitalleilla ja varikoilla järjestelymestaria vastaavat työt hoitaa tallipäivystäjä, joka huolehtii vetokaluston ja veturinkuljettajien kiertoon liittyvät asiat. 
Yleensä järjestelymestari hoitaa työnsä lanka- ja radiopuhelimien sekä kuulutusjärjestelmän avulla toimistostaan käsin; pienellä Loviisan rautatiellä järjestelymestari osallistui vaihtotyöhön henkilökohtaisesti. 
Nykyään tehtävän toimistopainotteisuus on korostunut. Kentällä järjestelymestari nähdään vain erikoistilanteissa, kuten onnettomuustutkintojen yhteydessä. 
Pienillä liikennepaikoilla ei järjestelymestaria ole ollut vaan tehtävistä huolehti asemapäällikkö tai junasuorittaja omiensa ohella. 
Hierarkiassa järjestelymestari kuului vuoden 1950 käskykirjeen mukaan yhdeksänteen virkapukuluokkaanVR Käskylehti 40/1950. eli samaan kuin yleisöä palveleva asemakirjuri ja ylikonduktööri. Myös hihalaatta on sama eli yksinkertainen ristikkonauha ja sen alla yksi puolileveä nauha. Järjestelymestarin virkalakissa on muista selvästi erottuva tunnus eli parretta kiertävä kultainen ristikkonauha. Hatun punos on hopeanvärinen.
==Lähteet==
* Kapeat kiskot, luvut Loviisan - Vesijärven rautatie ja Virkapuvuista kapearaiteisilla.
=== Viitteet ===
Luokka:Rautatiealan ammatit
Järjestysasteikko

Järjestysasteikko eli ordinaaliasteikko on mitta-asteikko, joka mittaa ilmiötä siten, että alkiot voidaan ryhmitellä yhden tai useamman ominaisuutensa perusteella jatkumolle järjestykseen ominaisuuden voimakkuuden perusteella. Tässä mielessä ordinaaliasteikolla mittaaminen on tarkempaa mittaamista kuin nominaaliasteikolla. 
Esimerkkejä järjestysasteikoista:
* Akateemiset oppiarvot: kandidaatti, lisensiaatti, tohtori
* Sotilasarvot: luutnantti, yliluutnantti, kapteeni, majuri jne.
* Mineraalien kovuuden mittaaminen Mohsin asteikolla
* Lämpötilojen luokitteleminen: kuuma, lämmin, viileä, kylmä.
* Ihmisjoukon kuvaaminen iän perusteella jakamalla lapsiin ja aikuisiin, alaikäisiin ja täysi-ikäisiin taikka tarkemmin jaoteltuna vauvoihin, lapsiin, varhaisnuoriin, nuoriin, nuoriin aikuisiin, keski-ikäisiin ja vanhuksiin.
Näistä esimerkeistä useissa tarkempikin mittaaminen on mahdollista. Kun esimerkiksi lämpötilaa mitataan celsiusasteina, on kyseessä välimatka-asteikko, kun taas kelvineinä mitattaessa on kyseessä suhdeasteikko. Myös kun ihmisen ikä ilmoitetaan vuosina, on kyseessä suhdeasteikko.
==Katso myös==
*Luokitteluasteikko
*Suhdeasteikko
*Välimatka-asteikko
Luokka:Tilastotiede
Järjestysluku (kemia)

Kemiassa ja fysiikassa järjestysluku (Z) on atomin ytimessä olevien protonien lukumäärä. Esimerkiksi hiilen järjestysluku on kuusi (Z = 6), koska hiiliatomin ytimessä on kuusi protonia. Jaksollisessa järjestelmässä alkuaineet on järjestetty kasvavan järjestysluvun mukaisesti.
==Historia==
Dmitri Mendelejevin jaksollisessa järjestelmässä oli ongelmana alkuaineiden järjestys. Kun alkuaineet järjestettiin ryhmiin kemiallisen käyttäytymisen perusteella, ne eivät olleet täydellisesti atomimassan mukaisessa suuruusjärjestyksessä. Esimerkiksi telluuri oli jaksollisessa järjestelmässä ennen kevyempää jodia.
Ongelman ratkaisi Henry Gwyn Jeffreys Moseley vuonna 1913. Moseley päätteli eri alkuaineiden röntgenspektrien avulla, että atomissa on perussuure, joka kasvaa tasaisesti siirryttäessä jaksollisen järjestelmän alkuaineesta seuraavaan. Tämä suure on järjestysluku, joka osoittaa alkuaineen paikan jaksollisessa järjestelmässä. Järjestysluku on yhtä suuri kuin atomin ytimen positiivinen varaus.Hudson, s. 261 Moseleyn kokeet osoittivat, että alkuaineen kemialliset ominaisuudet määrää järjestysluku eikä atomimassa. Siten voitiin hyväksyä se, että telluuri on jaksollisessa järjestelmässä ennen jodia.
==Katso myös==
*massaluku
==Lähteet==
Luokka:Kemialliset ominaisuudet
Järjestysoikeus

Järjestysoikeus oli yleistä hallintoa, järjestystä ja taloutta käsittelevä julkinen hallintoviranomainen ja tuomioistuin Suomen kauppaloissa sekä vuodesta 1960 lähtien myös uusissa kaupungeissa, joissa ei ollut raas­tuvan­oikeutta eikä maistraattia. Aikaisemminkin oli Maarianhaminan kaupungissa ollut järjestysoikeus.O. E:nen. Järjestysoikeus (hakusana) Tietosanakirja 1911
Uusissa kaupungeissa järjestysoikeuden toimivalta oli hieman laajempi kuin kauppaloissa. Sen puheenjohtajan virkanimike oli järjestysmies. Kaupungeissa puheenjohtajana toimi pormestari ja jäsenet olivat neuvosmiehiä. Syyttäjänä järjestysoikeudessa oli nimismies tai erikseen määrätty syyttäjä.
Järjestysoikeuden puheenjohtajan, järjestysmiehen, tuli olla kaupungeissa aina ja kauppaloissa ensisijaisesti lakimies. Puheenjohtajan lisäksi järjestysoikeuteen kuului kaksi jäsentä. Oikeuden ohjesäännön hyväksyi kaupunginvaltuusto ja sen vahvisti sisäasiainministeriö. Oikeuden työjärjestyksen vahvisti lääninhallitus kaupunginvaltuustoa kuultuaan. 
Oikeudellisessa suhteessa järjestysmiehellä varustettu kaupunki ja kauppala on asianomaisen kihla­kunnan­oikeuden alainen.
Järjestysoikeuksia koskeva lainsäädäntö uudistettiin 1959, ja oikeudet lakkautettiin huhtikuun alussa 1978, jolloin pääosa niiden tehtävistä siirrettiin rakennuslautakunnille.
==Lähteet==
* Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja Oy 1962
* Otavan iso tietosanakirja, Otava 1962
* Facta 2001, WSOY 1983
* Laki kaupungin järjestysoikeudesta 21/1959
===Viitteet===
Luokka:Suomen entiset tuomioistuimet
Järjestöneuvos

Järjestöneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 8. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1992. Vuosien 1918–2013 aikana järjestöneuvoksen arvonimi on myönnetty 47 henkilölle. 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Järvenperän koulu

Järvenperän koulu on Järvenperässä sijaitseva yläkoulu. Koulussa annetaan yleisopetusta 7-9 luokkalaisille. Koulu sijaitsee merkittävällä alueella, koska sen vieressä on Träskändan kartano. Koulussa on noin 400 oppilasta. Koulussa on luonnontieteitä ja matematiikkaa painottava luokka. Koulun tiloissa sijaitsee Espoon esittävän taiteen koulu. 
Koulun rehtori on Minna Kartano.
== Lähteet ==
Luokka:Espoon peruskoulut
Järvenselkä

Järvenselkä tai pelkkä selkä on saareton tai erittäin vähäsaarinen suuri järven alue. Suomen järville suuret selät eivät ole kovin ominaisia, vaan Suomen järvet ovat tyypillisesti rikkonaisen niemisiä ja saarisia. Kuitenkin esimerkiksi Oulujärvessä on kaksi todella suurta selkää, nimittäin Ärjänselkä ja Niskanselkä. Suomen suurimpiin selkiin kuuluvat myös Saimaan Pyhäselkä, Päijänteen Tehinselkä, Inarijärven Kasariselkä ja Säkylän Pyhäjärvi.
Luokka:Järvet
Jäsen

Jäsen voi tarkoittaa seuraavia:
*Anatomisena terminä raaja
*Henkilö, joka kuuluu tiettyyn ryhmään, tällaisia ryhmiä voi olla esimerkiksi yritys, armeija, puolue tai kilta. Tämä anatomisen termin kuvaannollinen käyttö juontaa juurensa Raamatun vertaukseen kristityistä "Kristuksen ruumiin jäseninä". Ryhmän jäsenyys ei aina tarkoita tietoista hakeutumista ryhmään ja sitä kautta pääsemistä jäseniksi, vaan ihmiset kuuluvat automaattisesti joidenkin ryhmien jäseniksi kuten ihmisiin, valtioihin, kieliryhmiin ja seksuaalivähemmistöihin. Jäseniä on myös erityyppisiä; perusjäsen, täysjäsen, väliaikaisjäsen, vakiojäsen, varsinaisjäsen ja pitkäaikaisjäsen. 
*Termi olio-ohjelmoinnissa 
*Kokonaisuuden osaa moduulia 
*Joukko-opin alkiota
*Kokonaisuuden tai organisaation eräänä osatekijänä holistisen näkökulman mukaisesti
== Lähteet ==
Jäsennin

Jäsennin (engl. parser) on tietokoneohjelma, jolla tarkastetaan onko jokin sille syötteenä annettu merkkijono rakenteeltaan tietyn ohjelmointikielen kelvollinen ilmaisu ja luo ilmaisusta sitä vastaavan tietorakenteen.
Esimerkiksi C-kielen jäsennin tarkistaa, onko syöte C-ohjelmointikielen syntaksin mukainen ilmaisu ja XML-jäsennin tarkastaa, onko syöte XML-kielinen ilmaisu.
Validoiva XML-jäsennin tarkistaa lisäksi, onko syöte XML-kielen yleisten sääntöjen mukainen ja onko se annetun dokumenttityyppimäärittelyn mukainen.
==Tyypit==
Jäsentimet voidaan jakaa kahteen tyyppiin sen mukaan, missä järjestyksessä ne käyvät lävitse kielioppia. Tyypit ovat
* Osittava (top-down) LL-jäsennin. Sen etuna on yksinkertainen toteutus - syötettä luetaan vasemmalta oikealle, ja kunkin symbolin merkitys puretaan vasemmalta oikealle edettäessä. Ongelmana on ns. vasen rekursio, jonka kohdatessaan LL-jäsennin joutuu ikuiseen silmukkaan. Esimerkiksi lausekielissä tyypillinen osa termin määrittelyä BNF-notaatiolla ilmaistuna voisi olla jotain seuraavanlaista:
 <TERMI> ::= <TERMI> ('*'|'/') <KERROIN>
LL-jäsennin kutsuisi ensin alirutiinia, joka laajentaa <TERMI>:n, ja kutsuisi heti sen jälkeen alirutiinia, joka laajentaa <TERMI>:n joutuen näin ikuiseen rekursiosilmukkaan.
* Kokoava (bottom-up) LR-jäsennin, joka poistaa vasemman rekursion ongelman. Toisaalta sen toteuttaminen ei ole yhtä suoraviivaista kuin LL-jäsentimen. LR-jäsennin toimii päinvastaisella periaatteella kuin LL-jäsennin: se kerää luettuja symboleita (::= -merkin oikealla puolella olevat symbolit) ja koettaa sovittaa niitä vasemmalla puolella oleviin symboleihin.
Luokka:Ohjelmointi
Jättisipuli

Jättisipuli (Allium cepa Jättisipuli-ryhmä) on ryhmä isokokoisia keltasipulilajikkeita, jotka tunnetaan myös nimillä keilasipuli ja salaattisipuli. Ne ovat ulkonäöltään hyvin pitkäkaulaisia ja saattavat painaa parhaimmillaan yli kilogramman. Jättisipuli on uusimpia vihannestulokkaita Suomessa. Se soveltuu hyvin perusraaka-aineeksi piiraisiin ja miedon maun takia erinomainen salaatteihin ja leivän päälle.
==Kasvatus==
Jättisipuli vaatii pitkän, mahdollisesti jopa puolen vuoden kasvuajan, joten siemenet tulee kylvää ajoissa vuoden alussa. Suositeltava aika on tammi-helmikuussa, jotta ne ehtivät tuottaa satoa. Siemenet kannattaa kylvää aluksi erillisiin ruukkuihin ja istuttaa vasta toukokuussa ulos, mielellään avomaalle, hikevään ja ravinteikkaaseen multaan. Istutustiheys on noin 20–40 senttimetriä. Jättisipulin istutussyvyys on erittäin tarkka, liian syvään istutettaessa sipulinosaa ei muodostu lainkaan. Taas liian pintaan istutus lisää jättisipulin roudanarkuutta.
==Lähteet==
Nicehouse-sivusto
Finfood
Luokka:Sipulit
Jäännösarvo

Jäännösarvo on investointilaskelmissa investoinnin arvo investointiajanjakson lopussa. Kiinteistön nykyarvolaskelmassa jäännösarvolla tarkoitetaan sitä hintaa, joka kiinteistöstä investointiperiodin umpeutumisen jälkeen myytäessä saadaan. Jäännösarvo voidaan myös arvioida odotettavissa olevilla diskontatuilla nettotuotoilla.
Luokka:Rahoitusmatematiikka
Jäätikköjokimuodostumat

Jäätikköjokimuodostumat eli glasifluviaaliset muodostumat ovat viimeisimmän jääkauden loppuvaiheessa, mannerjäätikön sulaessa syntyneitä pinnanmuotoja, joiden synnyn on aiheuttanut joko mannerjäätikön sisällä tai sen pinnalla tai pohjalla virranneiden jäätikköjokien aikaansaama kulutus tai kasautuminen.
Merkkejä jäätikköjokien kulutuksesta on Suomessa eniten Lapissa mutta myös Keski- ja Itä-Suomessa siellä missä maanpinta ei jäätikön sulaessa ollut veden peitossa. Tällaisia ovat muun muassa erilaiset sulamisvesiuomat ja Lapissa tunturien rinteillä tavattavat lieveuomat. Jäätikköjokien aikaansaamia kulutusuomia voi lisäksi olla myös jäätikköjokien synnyttämien kasautumismuotojen pinnoilla.
Jäätikköjokien synnyttämät kasautumismuodot koostuvat lajittuneesta sorasta ja hiekasta sekä jäätikköjokien kulutuksen pyöristämistä kivistä ja lohkareista. Suomessa niitä on noin 7 % maan pinta-alasta.
Suomessa yleisimpiä jäätikköjokien kasaamia pinnanmuotoja ovat harjut, jotka saattavat muodostaa jopa kymmenien kilometrien pituisia kapeita selänteitä. Välillä harjujaksot voivat levittäytyä laajoiksi kentiksi, joissa harjuainekseen hautautuneiden jäälohkareiden paikoille on voinut muodostua harjuhautoja eli suppia.
Jäätikköjokien suille kasautuneita jäätikköjokisyntyisiä pinnanmuotoja ovat deltat ja sandurit. Delta eli jäätikköjokisuisto muodostui jäätikköjoen päättyessä mereen, sandur silloin kun jäätikköjoki päättyi kuivalle maalle. Muita jäätikköjokisyntyisiä kasautumismuotoja ovat laaksontäyteet Lapissa sekä etenkin Lounais-Suomessa tavattavat lievemuodostumat, joita esiinty kalliomäkien reunoilla.
Huomattavia jäätikköjokimuodostumia ovat reunamuodostumat. Ne koostuvat jäätikön reunaan syntyneistä rinnakkaisista deltoista ja sandureista tai sandurdeltoista, jotka ovat deltan ja sandurin yhdistelmiä. Reunamuodostumia ovat Suomessa Salpausselät ja Sisä-Suomen reunamuodostuma. Salpausselissä voi olla niiden proksimaaliosissa eli jäätikön puolella myös moreenia ja jäälohkareiden hautautuessa syntyneitä suppia, distaaliosa eli jäätikön ulkopuolinen reuna on enimmäkseen lajittunutta ainesta. 
Sekä reunamuodostumien että harjujen yhteydessä voi esiintyä harjuaineksesta muodostuneita säännöttömiä pieniä kumpuja ja selänteitä. Niitä kutsutaan Kames-maastoksi.
== Katso myös ==
* Jäätikköuurteet
* Hiidenkirnu
==Lähteet==
*
Jäätäviin korkeuksiin

Jäätäviin korkeuksiin (http://www.worldcat.org/title/jaataviin-korkeuksiin-murhenaytelma-mount-everestilla/oclc/58334271) on toimittaja, kirjailija ja kiipeilijä Jon Krakauerin omakohtaisiin kokemuksiin perustuva kirja. Vuonna 1996 Krakauer lähti Outside-aikakauslehden, joka oli hänen työnantajansa, rahoittamana valloittamaan maailmaan korkeinta vuorta, Mount Everestiä. Krakauer pääsi Adventure Consultants -retkikunnan mukaan, jota oli johtamassa uusiseelantilainen Rob Hall. 
Matka osoittautui täydeksi katastrofiksi, jossa kuoli kahdeksan ihmistä. Retkikunnasta kuusi pääsi kiipeämään Mount Everestin huipulle, mutta vain kaksi selviytyi paluumatkalla takaisin, toinen heistä oli Krakauer. Muut menehtyneet olivat muista retkikunnista, jotka kiipesivät samana päivänä Everestille.
Pääasiallinen syy katastrofille oli sääolosuhteiden totaalinen muutos. Myös se, että huipulle yritti useampi retkikunta samaan aikaan ja samaa reittiä, puuroutti ja hidasti kiipeilijöiden kulkua ratkaisevasti. Monet jotka selviytyivät, saivat raajoihinsa pahoja paleltumia, joita voitiin hoitaa vain amputoimalla.
Vuonna 1997 julkaistiin kirjaan perustuva televisioelokuva Murhenäytelmä Everestillä.http://www.imdb.com/title/tt0118949/
==Lähteet==
Luokka:Vuoden 1997 kirjat
Luokka:Vuorikiipeily
K. E. Palmén

K. E. (Karl Evert) Palmén (28. tammikuuta 1857 Helsinki – 6. kesäkuuta 1940 Helsinki) oli suomalainen kutomateollisuuden yritysjohtaja ja moninkertainen valtiopäivämies, joka sai vuorineuvoksen ja kunniatohtorin arvot.
Palménin vanhemmat olivat vapaaherra, prokuraattori, professori Johan Philip Palmén ja Adolfina Fredrika Emilia Sallmén. Hänen sisaruksiaan olivat yhteiskunnallinen vaikuttaja Fanny Palmén, eläintieteilijä J. A. Palmén ja historiantutkija, poliitikko E. G. Palmén. Palménin puoliso vuodesta 1883 oli Hilda Octavia Embleton-Samson (k. 1942). Kemisti, professori John Palmén (1884–1952) oli heidän poikansa. K. E. Palmén valmistui koneinsinööriksi Polyteknillisestä opistosta 1879 ja filosofian kandidaatiksi 1881. Hän opiskeli 1881–1883 ulkomailla matematiikkaa ja mekaniikkaa ja tuli viimeksi mainittuna vuonna geometrian opettajaksi Polyteknilliseen opistoon. Opiston vararehtorina hän toimi 1890-1896, minkä jälkeen hän siirtyi teollisuushallituksen teollisuusintendentiksi. 1899 Palménista tuli Forssa-yhtiön isännöitsijä, mitä tehtävää hän hoiti 20 vuotta, 1919 saakka. 1903 Palmén oli perustamassa Puuvillatehtaiden yhtymää ja toimi sen puheenjohtajana 1903–1909 sekä 1921–1932. Jokioisten-Forssan rautatieyhtiön hallituksen puheenjohtaja hän oli 1911–1923. Palmén kuului myös muun muassa Kutomateollisuuden työnantajaliiton, Suomen teollisuusliiton ja Pohjoismaiden Yhdyspankin johtoelimiin ja työskenteli useissa eri opetusta ja liikennettä käsitelleissä komiteoissa. 1886–1895 hän oli Tekniska Föreningen in Finland -järjestön sihteeri ja aikakauskirjan toimittaja. Vuorineuvoksen arvo Palménille myönnettiin 1920 ja tekniikan kunniatohtorin arvo 1934. Viitattu 1.5.2014.Aikalaiskirja 1934, ss. 495–496 Viitattu 1.5.2014.
Palmén oli sukunsa edustaja aatelissäädyssä valtiopäivillä 1888, 1891, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.
==Lähteet==
Luokka:Vuorineuvokset
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Suomalaiset insinöörit
Luokka:Suomalaiset opettajat
Luokka:Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Suomalaiset toimittajat
Luokka:Suomalaiset aateliset
Luokka:Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Luokka:Vuonna 1857 syntyneet
Luokka:Vuonna 1940 kuolleet
KB Arsenal

Arsenalin suunnittelutoimisto eli KB Arsenal on venäläinen ase- ja avaruusteknologiayhtiö. Se suunnittelee ja valmistaa satelliitteja, laivojen tykkejä ja siviililaitteita. Yhtiö on perustettu vuonna 1771 tykkitehtaaksi. Se sijaitsee Pietarissa. Englanniksi käännettynä sen koko nimi on Arsenal Design Bureau named after Mikhail Vasilyevich Frunze Federal State Unitary Enterprise.http://www.kbarsenal.ru/eng/okb.php Company profile KB Arsenal 2009-07-25 http://www.janes.com/articles/Janes-Space-Systems-and-Industry/KB-Arsenal-Russian-Federation.html KB Arsenal 2009-07-14 Jane's Space Systems and Industry 2009-07-25 
Sen nimi oli vuodesta 1960 vuoteen 1980 TsBK-7, jolloin se suunnitteli mannertenvälisiä ydinohjuksia. Vuonna 1980 se muunnettiin satelliittitehtaaksi. Se on kehittänyt yli 80 Kosmos-nimeä kantavaa satelliittia mukaan lukien Neuvostoliiton ensimmäisen ydinenergiaa käyttävä satelliitti, KOSMOS-1818. 
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* Company website
Luokka:Avaruusteknologiayhtiöt
Luokka:Venäläiset yritykset
KEHA-keskus

KEHA-keskus eli Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten sekä työ- ja elinkeinotoimistojen kehittämis- ja hallintokeskus () on Suomen valtion virasto, joka tuottaa ELY-keskusten sekä TE-toimistojen kehittämis- ja hallintopalveluja.Laki elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksista (897/2009). Finlex. Sen tehtävänä on myös ohjata ELY-keskuksten ja TE-toimistojen toiminnan yhdenmukaistamista ja seurata niiden toiminnan toteutumista.
KEHA-keskuksen strategista kehittämistä ohjaavat työ- ja elinkeinoministeriö ja tietohallintoon liittyvissä palveluissa valtiovarainministeriö. Omilla toimialoillaan KEHA-keskusta ohjaavat sisäministeriö, opetus- ja kulttuuriministeriö, liikenne- ja viestintäministeriö, maa- ja metsätalousministeriö, työ- ja elinkeinoministeriö ja ympäristöministeriö. 
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* KEHA-keskus
Luokka:Suomen valtion virastot
Luokka:Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukset
Kaakkois-Suomen rajavartiosto

Kaakkois-Suomen rajavartiosto 	Kaakkois-Suomen rajavartiosto
Vastuualue: 	Etelä-Karjala ja Kymenlaakso
Valvottava raja: 	228 km
Kansainväliset rajanylityspaikat:	Vaalimaa, Nuijamaa, Vainikkala ja Imatra
Tilapäiset rajanylityspaikat: 	Parikkala ja Uukuniemi (suljettu)
Kaakkois-Suomen rajavartiosto () yksi Suomen Rajavartiolaitoksen alueellisista organisaatioista, joka vastaa 228 kilometriä pitkän rajan osan valvonnasta Virolahdesta Parikkalan kunnan Uukuniemen pitäjään. 
Vartiosto jakautui 31.12.2010 asti Virolahden, Lappeenrannan ja Imatran rajavartioalueisiin. Vartioalueet lakkautettiin 1.1.2011, jolloin rajavartio- ja rajatarkastusasemat ovat suoraan vartioston esikunnan alaisia.
==Organisaatio==
Rajavartioston (K-SR) komentaja vuonna 2019 on eversti Ismo Kurki. 
==Muuta==
Kaakkois-Suomen rajavartiostossa toimii Imatran Immolasta rajavartiokoululta amatööriradioasema OI5R, jonka nimi on Immolan radistit.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Kaakkois-Suomen rajavartiosto
Luokka:Imatra
Luokka:Lappeenranta
Luokka:Virolahti 
Luokka:Kouvola 
Luokka:Suomen rajavartiolaitos
Kaali

Kaali (Brassica oleracea) on ristikukkaisten heimoon kuuluva kasvilaji, jota viljellään vihanneksena. Sen luonnonvarainen kantamuoto kasvaa Pohjois-Afrikan ja Etelä- ja Länsi-Euroopan rannikoilla. Kaalia on viljelty useita tuhansia vuosia, ja siitä on jalostettu koko joukko toisistaan suuresti eroavia viljelymuotoja.Kale Floridata
==Kasvatus==
Kaali on kaksivuotinen, mutta syötäväksi viljeltäessä sitä viljellään yksivuotisena. Siemenviljelys on kaksivuotinen. Kaali menestyy kosteahkolla savensekaisella maalla. Aarille istutetaan 400–450 tainta, ja sato on 350–500 kg.
==Kaalin terveysvaikutukset==
On olemassa viitteitä siitä, että kaalien sisältämät rikkiyhdisteet saattavat suojata elimistöä syövältä ja säteilyn aiheuttamilta vaurioilta tehostamalla DNA-vaurioiden korjaustaKaalin ainesosa suojaa säteilyltä. tiede.fi 14.10.2013.. 
==Muunnokset==
Lukuisat eri lajikkeet voidaan ryhmittää seuraaviin lajikeryhmiin:
*Alboglabra-ryhmä (var. alboglabra) – härmekaali (kiinanbrokkoli)
*Botrytis-ryhmä (var. botrytis) – kukkakaalilla ylöspäin varsilehtien suojaama kupu muodostunut nuorista kutistuneista epämuodostuneista kukinnoista
*Broccolo-ryhmä – parsakukkakaali
*Capitata-ryhmä (var. capitata) – keräkaalilla on sileät lehdet sulloutuneet tiiviiksi kuvuksi; muotoja ovat valkokaali, suippokaali ja punakaali
*Gemmifera-ryhmä (var. gemmifera) – ruusukaalilla (brysselinkaali) lehtien hangoissa pieniksi kuvuiksi kasvavia ruusumaisia silmuja
*Gongylodes-ryhmä (var. gongylodes) – kyssäkaalin (kaalirapi) varsi turvonnut maanpinnan yläpuolella lanttumaiseksi mukulaksi, josta lehtiruodit kasvavat; vihreitä, sinipunaisia, kellanvalkeita lajikkeita
*Italica-ryhmä (var. italica) – parsakaali (), kukkakaalin näköinen. Kukinto pitkulaisempi ja mauttomampi
*Medullosa-ryhmä (var. medullosa) – rehuydinkaali
*Sabauda-ryhmä (var. sabauda) – kurttukaali (savoijinkaali) on tavallisen keräkaalin näköinen, mutta kuvut ovat pienemmät. Lehdet epätasaisesti kuopikkaat
*Sabellica-ryhmä (var. sabellica, var. acephala) – lehtikaali (koristekaali), jonka lehdet ovat suuret. Lehdet eivät ole kuvuiksi käpertyneet. Syötäväksi käyvät latvat ja nuoret lehdet käytetään
*Viridis-ryhmä (var. viridis) – rehukaali.
== Lähteet ==
== Kirjallisuutta ==
* 
== Antsadata-kohde ==
== Aiheesta muualla ==
*Laji.fi: Kaali (Brassica oleracea)
*Kaali on superruokaa aivoille. Autuutta aivoille -sivusto.
*United States Department of Agriculture (USDA): Brassica oleracea 
*Flora of China: Brassica oleracea 
*Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Brassica oleracea 
Luokka:Kaalit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit