nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Oiva Autio

Oiva Iivari Autio (26. huhtikuuta 1933 Suistamo – 23. tammikuuta 1976 Iisalmi) oli suomalainen ekonomi ja kirjailija.
Aution vanhemmat olivat maanviljelijä Viktor Autio ja Martta Penttinen. Hän valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1959.
Aution romaani Katkerat vuodet perustui hänen omiin kokemuksiinsa sotavuosilta. Romaanissa Tervarannan perhe joutuu ensin evakkoon ja palaa sitten jatkosodan aikana hävitettyyn Karjalaan.
== Teoksia ==
* Katkerat vuodet, romaani. Tammi 1968
== Lähteet ==
* 
* Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia : Oiva Autio
Luokka:Suomalaiset kirjailijat
Luokka:Vuonna 1933 syntyneet
Luokka:Vuonna 1976 kuolleet
Oiva Luhtala

Oiva Armas Luhtala (s. 11. helmikuuta 1911 Helsinki – 8. marraskuuta 1977 Kööpenhamina, Tanska) oli suomalainen näyttelijä. Luhtala tuli tunnetuksi Ryhmy ja Romppainen-elokuvien Vääpeli Kalle Ryhmynä vuosina 1941, 1943 ja 1952. Vänrikki Ville Romppaista esitti Reino Valkama. 
Luhtalan ensimmäinen elokuva oli Koskenlaskijan morsian vuodelta 1937. Luhtala esiintyi yhteensä 37 elokuvassa 25 vuoden aikana. Luhtalan viimeinen elokuva oli Ei se mitään, sanoi Eemeli vuodelta 1962. Hän sai ainoan Jussi-palkintonsa sivuosasuorituksesta elokuvasta Herra ja ylhäisyys (1944).
Luhtala teki myös pitkän näyttelijäuran teatterissa. Vuosina 1961–1965 hän toimi Kemin kaupunginteatterin johtajana. Oiva ja Pirkko Luhtalan poika on teatteriohjaaja ja -johtaja Seppo Luhtala.
== Valikoitu filmografia ==
*Koskenlaskijan morsian (1937)
*Jääkärin morsian (1938)
*Punahousut (1939
*Kersantilleko Emma nauroi? (1940)
*Ryhmy ja Romppainen (1941)
*Jees ja just (1943)
*Kuollut mies vihastuu (1944) 
*Herra ja ylhäisyys (1944)
*"Jees, olympialaiset", sanoi Ryhmy (1952)
*Sven Tuuva (1958)
*Kankkulan kaivolla (1960)
*Komisario Palmun erehdys (1960)
*Opettajatar seikkailee (1960)
*Kaasua, komisario Palmu! (1961)
*"Ei se mitään!" sanoi Eemeli (1962)
== Aiheesta muualla ==
*
Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:Jussi-palkinnon saajat
Luokka:Vuonna 1911 syntyneet
Luokka:Vuonna 1977 kuolleet
Oiva Turunen

Oiva Antero Turunen (19. marraskuuta 1910 Ilomantsi – 23. syyskuuta 1991 Helsinki) oli Turo Oy:n perustajia ja yhtiön pitkäaikainen toimitusjohtaja 1938–1962. Sivut 92-93. 
Turusen vanhemmat olivat kauppias Antti Turunen ja Hanna Vappu Tahvanainen. Hän kävi kauppakoulun Joensuussa 1928 ja pääsi vain 17-vuotiaana Lassila & Tikanojan myyntimieheksi, ensin Helsingissä ja sitten koko Lounais-Suomessa. 1936 hänestä tuli Birger Hallmanin tukkuliikkeen vaatetustehtaan johtaja Kuopiossa ja 1938 hän perusti Veikko Räsäsen ja Veijo Taskisen kanssa Turo Oy:n. Toimitusjohtajan työnsä ohella Turunen toimi silti myös yhtiönsä myyntiedustajana. Talvisodassa Turunen palveli komppanianpäällikkönä Kollaalla, mutta jatkosodan aikana hän johti välillä yritystään ja samalla opiskeli. Ylioppilaaksi Turunen valmistui 1944 ja ekonomiksi 1947. Sota-ajan jälkeen Turo Oy kasvoi niin, että 1950 sen tuotanto oli nelinkertaistunut sotia edeltävään aikaan verrattuna, ja Korean sota lisäsi yhä Turon pukineiden kysyntää 1950-luvulla. 1960-luvun alussa tehtiin tärkeä päätös miesten pukujen valmistamisesta. Vuotta ennen Turusen eläköitymistä eli 1961 Turon liikevaihto oli lähes 2 miljardia tuolloista markkaa ja yhtiössä oli yli 500 työntekijää. Vuonna 1962 teollisuusneuvoksen arvon saanut Turunen jatkoi yhtiön johtokunnan päätoimisena puheenjohtajana. Hän oli myös toisen kauden Kokoomuksen kansanedustajana 1962–1966, ensimmäinen kausi oli ollut 1948–1951. Turunen toimi lisäksi Kuopion kaupunginvaltuutettuna sekä useiden eri yhtiöiden johtokunnissa. 
Turusen puoliso vuodesta 1934 oli Kerttu Lammervuo (1911–1993). 
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat
Luokka:Kansanedustajat
Luokka:Kuopion kaupunginvaltuutetut
Luokka:Vuonna 1910 syntyneet
Luokka:Vuonna 1991 kuolleet
Oiva Tylli

Oiva Kaleva Tylli (21. helmikuuta 1914 Virolahti – 16. kesäkuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen ammunnan olympiaedustaja ja MM-mitalisti.Siukonen, s. 345
Tylli edusti Suomea Helsingin kesäolympialaisissa 1952 vapaapistooliammunnassa, jossa hän sijoittui kymmenenneksi. MM-kilpailuissa 1952 hän saavutti pronssia vapaapistoolin joukkuekilpailuissa ja sijoittui kahdeksanneksi henkilökohtaisessa kilpailussa. Hän voitti Pohjoismaiden-mestaruuden ja Ruotsi-maaottelun vapaapistoolilla vuonna 1953.
Seuratasolla Tylli edusti Keski-Suomen Ampujia ja Upseerien Ampumayhdistystä. Vuonna 1952 hän ampui vapaapistoolilla Suomen-ennätyksen 554. Vuonna 1953 hän saavutti voiton Presidentinkilpailuissa.
== Lähteet ==
* 
=== Viitteet ===
Luokka:Suomalaiset ampujat
Luokka:Vuonna 1914 syntyneet
Luokka:Vuonna 1975 kuolleet
Okeroinen

Okeroinen on Hollolan kylä, josta osa on luovutettu Lahden kaupungille alueliitosten yhteydessä. Yli-Okeroisesta on tullut 1960-luvulla Hollolan kuntakeskus, Salpakangas, ja Ala-Okeroinen on edelleen pääasiassa maaseutua, joka kuuluu Okeroisten kulttuurimaisemaan, joka on luokiteltu yhdeksi Päijät-Hämeen kulttuurihistoriallisista kohteista Lahden seudulla.
Okeroisissa sijaitsee Okeroisten mylly, ja Hollolan kunta suunnittelee Okeroisten länsipuolelle Nostavaan Nostavan logistiikkakeskusta.
Hollolan kunta luovutti Lahden kaupungille 1956 osan Okeroisia, josta tuli Riihelä.
==Aiheesta muualla==
*Karttapaikka Okeroinen
*Okeroisten mylly 
===Kirjallisuutta===
*Willman, Irma (toim.): Okeroisten kyläkirja : ulkomaille Okeroisiin. Hollola : Okeroisten kylän yhteismaiden jako-osakkaat, 2010. 400 sivua. ISBN 978-952-92-8056-8.
Luokka:Hollolan kylät
Luokka:Lahden kaupunginosat
Okunin laki

Okunin laki kuvaa työttömyysasteen muutoksen ja bruttokansantuotteen (bkt) kasvun välistä yhteyttäBlanchard, O. 2003. Macroeconomics, 3rd edition. Prentice Hall. Sivut 182-183.. Vuonna 1962 julkaistussa artikkelissa Arthur Okun osoitti, että kolmen prosentin kasvu bkt:ssa merkitsee työttömyyden alenemista yhdellä prosentilla. Tarkka suhde kuitenkin vaihtelee yli ajan sekä maittain olosuhteiden mukaan. Suhde on aina approksimaatio, sillä myös muut tekijät kuin bruttokansantuote vaikuttavat työttömyyteen.Etla.fi
Okunin laki esitetään empiirisenä säännönmukaisuutena johtavissa makrotaloustieteen oppikirjoissa kuten Mankiw (2012)Mankiw, G. 2012. Macroeconomics, Eighth Edition. Worth Publishers. and Romer (2012)Romer, D. 2012. Advanced Macroeconomics, Fourth Edition. The McGraw-Hill. .Ball et al. (2014)
==Okunin laki Suomessa==
Suomen Pankissa tehtyjen selvitysten perusteella bruttokansantuotteen ja työttömyysasteen välinen suhde on muuttunut viime vuosikymmenten aikana: Työttömyysaste ei ole 1990-luvun laman jälkeen vuosina 1994-2011 reagoinut tuotannon muutoksiin ja talouskasvuun yhtä herkästi kuin aiemmin vuosina 1976-1993. 
Toisaalta Työ- ja elinkeinoministeriön työvoimapoliittisessa aikakauskirjan vuosikerroissa (2002, 2004-2005) ekonomisti Eero Siljander osoittaa ekonometrisen lisensiaattityönsä ja TOP500-yritysaineiston perusteella, että työn kysynnän palkka- ja tuotantojousto ovat kasvaneet aikajaksolla 1995-2005. Siis työllisyys laskee jyrkemmin (noin -1:1) reaalipalkkojen noustessa prosentilla ceteris paribus. Tuotantojousto on noin 1:1 ceteris paribus, eli tuotannon kasvaessa 1 % liikevaihdolla mitattuna, niin työllisyys kasvaa 0,8 %.
==Katso myös==
* Työttömyys
* Talouskasvu
==Lähteet==
==Kirjallisuutta==
* 
* 
==Aiheesta muualla==
*Reijo Hjerppe ja Heikki Räisänen, Hyvinvointi ja työmarkkinoiden eriytyminen, 2.2. s. 35-37 Okunin laki
Luokka:Taloustieteen käsitteet
Luokka:Työ
Olle Spring

Karl Olof ”Olle” Spring (s. 3. heinäkuuta 1942 Porvoo) on suomalainen toimittaja.
Spring työskenteli yli 40 vuoden ajan Västra Nyland -lehden palveluksessa. Hän toimi vuosina 1962–1965 lehden toimittajana, vuosina 1965–1971 toimitussihteerinä, vuosina 1971–1979 toimituspäällikkönä ja vuosina 1979–2005 päätoimittajana. Hän on toiminut myös Svenska folkskolans vänner -yhdistyksen lehden Svenskbygdenin toimittajana vuodesta 1988 ja yhdistyksen julkaiseman SFV-kalendernin toimittajana vuodesta 1989. 
Paitsi omalla nimellään, Spring on kirjoittanut myös nimimerkillä Kosack. Vuonna 1979 julkaistiin hänen, Ralf Norrmanin (nimimerkki R-man) ja Bo Stenströmin (nimimerkki Sofflockes) pakinakokoelma nimeltä Treskalldigt. Springille myönnettiin vuonna 2006 lehdistöneuvoksen arvonimi vuosi sen jälkeen, kun hän jäi eläkkeelle Västra Nylandista.
 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset päätoimittajat
Luokka:Vuonna 1942 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Olli-Matti Oinonen

Olli-Matti Oinonen, myös Allu Oinonen (s. 15. tammikuuta 1953 Askola) on suomalainen teatteriohjaaja ja näyttelijä, joka työskentelee Kuopion kaupungin teatterissa vakituisena ohjaajana. Hän on työskennellyt Kuopiossa vuodesta 1996.
Oinonen on opiskellut Tampereen yliopiston draamalinjalla, toiminut Ahaa-teatterissa näyttelijänä ja johtanut Tampereen Ylioppilasteatteria vuosina 1981-1983. Hän oli ohjaajana ja näyttelijänä Seinäjoen kaupunginteatterissa vuosina 1985-1991 ja ohjaajana Mikkelin teatterissa vuosina 1991-1996. 
 
== Teatterit ==
*Rocky Horror Show (1995, Seinäjoen kaupunginteatteri) - ohjaus 
*Dance oh the Vampires (2011, Seinäjoen kaupunginteatteri) - ohjaus
*Piina (2019, Kuopion kaupunginteatteri) - ohjaus
== Elokuvat ==
*Hulluna rakkaudesta (2002) – ohjaus, käsikirjoitus 
* Isän jälki (2000) – ohjaus, käsikirjoitus, leikkaus
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat
Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:Vuonna 1953 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Olli Hanski

Antti Olavi (Olli) Hanski (5. lokakuuta 1926 Jääski – 8. tammikuuta 2008) oli suomalainen pesäpalloilija.
Pelaajauransa Hanski aloitti 11-vuotiaana Kuurnanpohjan kentällä. Sodan jälkeen hän jatkoi pesäpalloilua Jääsken Kirijöissä Imatralla. Veljensä Unton kanssa hän siirtyi Kirijöistä Tainionkosken Urheilijoihin, joka tuolloin pelasi mestaruussarjassa.
Hanski pelasi suurimman osan pesäpallourastaan Lahden Mailaveikkojen joukkueessa. Kahdestatoista seurassa viettämästään vuodesta hän oli kuusi vuotta joukkueen kapteenina. Hän voitti Suomen mestaruuden vuosina 1951 ja 1952. Hän oli mukana Helsingin 1952 olympialaisissa pelatussa pesäpallon näytösottelussa Pesäpalloliiton joukkueen kakkosvahtina. Hän pelasi vuosina 1948–1961 kaikissa neljässätoista Itä–Länsi-ottelussa. Tuo ottelumäärä oli kaikkien aikojen ennätys, kunnes kolme vuotta myöhemmin Eino Kaakkolahti pelasi 15. ottelunsa.
Pesäpallouransa jälkeen Hanski saavutti golfissa maaotteluedustuksia ja SM-joukkuemitaleja.
Koulutukseltaan Hanski oli rakennusmestari ja toimi vastaavana mestarina useilla Lahden suurilla kerrostalotyömailla. Hänen muita harrastuksiaan olivat metsästys ja kalastus.
== Saavutukset ==
=== Pelaajana ===
* 1 SM-kulta: 1951
* 1 SM-hopea: 1953
* 14 Itä-Länsi-ottelua: 1948-1961
== Katso myös ==
* Luettelo vähintään 10 Itä–Länsi-ottelua pelanneista pesäpalloilijoista
== Lähteet ==
* 
===Viitteet===
Luokka:Suomalaiset golfaajat
Luokka:Suomalaiset pesäpalloilijat
Luokka:Suomalaiset rakennusmestarit
Luokka:Vuonna 1926 syntyneet
Luokka:Vuonna 2008 kuolleet
Ollierin tauti

Ollierin tauti eli enkondromatoosi on sairaus, josta kärsivällä esiintyy useita enkondroomia. Arviolta yksi ihminen 100 000:sta sairastaa sitä. Häiriö on yleensä sporadinen. Siihen liittyy pahanlaatuisten muutosten vaara; enkondroomista voi kehittyä kondrosarkoomia. Maffuccin oireyhtymää sairastavilla esiintyy enkondroomien lisäksi hemangioomia.National Center for Biotechnology Information: Ollier disease
== Lähteet ==
Luokka:Tuki- ja liikuntaelinten sairaudet
Ollikkala

Ollikkala on Salon kaupunginosa kantatien 52 molemmin puolin, rajoittuen Uskelanjokeen ja seututiehen 110, Uhrilähteenkatuun, Halikon rajaan tullen tonttien reunoja pitkin takaisin Uskelanjokeen.Salon kaupungin kartta, johon on merkitty kaupunginosien rajat ja numerot; lisäksi erillinen lista kaupunginosien nimistä. Ollikkalassa sijaitsee runsaasti omakoti-, kerros- ja rivitaloja. Kun puhutaan Ollikkalan kaupunginosasta, puhutaan helposti Ylä-Ollikkalasta ja Ala-Ollikkalasta, joiden rajana on kantatie 52. Ollikkalaan on rakennettu erikokoisia halleja, jotka on vuokrattu kauppapaikoiksi. Ollikkalassa on pääosa Salon kaupungin vuokra-asunnoista.
==Palvelut==
Ollikkalassa sijaitsee koulu, päiväkoti, Salon paloasema, ruokakauppa, pub ja grilli.
==Historiaa==
Ollikkalan kaupunginosa on ollut suurimmaksi osaksi peltoa, mutta siellä on sijainnut esimerkiksi tiilitehdas ja vanutehdas. Alueen rakennustyöt aloitettiin 1970-luvulla, jonka jälkeen alueelle nousi nopeassa tahdissa elementtikerrostaloja Saloran tehtaiden tulemisen myötä ja myös Nokian nousukaudella.
==Lähteet==
Luokka:Salon kaupunginosat
Ollikkalan koulu

Ollikkalan koulu on yksi Salon peruskouluista, joka sijaitsee Ollikkalassa. Ollikkalan koulussa opiskelee noin 220 oppilasta. Ollikkalan oppilasmäärä on laskenut huomattavasti, kun parhaimmillaan koulussa on opiskellut 500 oppilasta. Ollikkalan koulun ohella toimii myös päiväkoti.
== Lähteet ==
Luokka:Salon peruskoulut
Ollin oppivuodet

Ollin oppivuodet on Anni Swanin kirjoittama nuortenkirja, joka ilmestyi vuonna 1919. Kirjasta on vuonna 1920 kuvattu samanniminen mykkäelokuva Ollin oppivuodet.
Luokka:Vuoden 1919 kirjat
Luokka:Suomalaiset lastenkirjat
Omankädenoikeus

Omankädenoikeus on Suomen rikoslain 17 luvun 9 § mukainen rikos. Omankädenoikeuteen syyllistyy henkilö, joka oikeutensa puolustamiseksi tai toteuttamiseksi omin valloin ryhtyy toimeen, jota hän ei saa tehdä ilman viranomaisen myötävaikutusta. Omankädenoikeudesta tuomitaan, jollei teosta muualla laissa säädetä ankarampaa rangaistusta, sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.
== Aiheesta muualla ==
* Finlex: Rikoslaki
Luokka:Rikokset
Omavastuu

Omavastuu tarkoittaa taloustieteessä sitä riskiä, joka jää vahinkotapauksessa vahingon aiheuttajan korvattavaksi. Vakuutustoiminnassa omavastuulla tarkoitetaan sitä osaa vastuusta, joka jää vahinkotapauksessa vakuutuksenottajan kannettavaksi. Omavastuulla voidaan tarkoittaa myös sitä osaa maksusta, joka palvelun saajan tai tuotteen ostajan pitää itse maksaa silloin, kun hänellä on oikeus saada korvausta tai verovähennystä maksamistaan kustannuksista.
== Vakuutuksen omavastuu ==
Vakuutussopimuksissa on yleisesti käytössä omavastuuehto, jonka mukaan vakuutetun on kannettava osa vahingosta itse. Omavastuun määrä voi olla kiinteä euromääräinen summa tai sovittu prosenttiosuus vahingon määrästä.
Omavastuuehdoilla on tyypillisesti kaksi erillistä tarkoitusta:
* Ensinnäkin omavastuuehto voi toimia vahinkoja ennalta estävästi. Kun vakuutettu joutuu maksamaan itse osan vahingosta, vakuutustoiminnassa oletetaan, että hän pyrkii tämän vuoksi välttämään vahinkojen syntymistä.
* Toiseksi ehto voi myös yksinkertaistaa korvauskäsittelyä, koska pienten vahinkojen selvittämis- ja maksamiskustannukset saattavat olla suurempia kuin maksettava vakuutuskorvaus. Omavastuuehdolla jätetään vakuutetun itse maksettavaksi sellaiset vähäiset vahingot, joita ei niistä vakuutuslaitokselle aiheutuvien kustannusten takia kannata selvittää ja maksaa.
Käytännössä omavastuuehtojen tarkoitusten erottaminen toisistaan ei ole mahdollista, koska yleensä omavastuuehdoilla pyritään saavuttamaan yhtä aikaa molemmat tavoitteet. Omavastuuehto voi olla esimerkiksi sellainen, että vakuutetun on kaikissa tapauksissa kannettava 250 euron suuruinen omavastuu vahingosta, mutta sen lisäksi kannettava vahingosta myös sovittu prosentuaalinen osuus (kuten 10 prosenttia vahingon määrästä).
== Lähteet ==
Luokka:Taloustiede
Luokka:Vakuutukset
Ominaisuus

Ominaisuus viittaa filosofiassa, logiikassa ja matematiikassa entiteetin, olion tai substanssin jonkin piirteen abstraktioon. Esimerkiksi punaisella oliolla on ”punaisuuden” ominaisuus.
Ominaisuuksilla voi olla edelleen omia ominaisuuksia. Näin niihin pätevät sekä Russellin paradoksi että Grelling–Nelsonin paradoksi. Ominaisuus eroaa joukko-opillisesta luokan käsitteestä sikäli, ettei ominaisuuksilla ole ekstensionaalisuutta, ja filosofisesta luokan käsitteestä sikäli, että ominaisuuksien katsotaan olevan erillisiä niistä olioista, joilla ne ovat.
Perinteisessä aristoteelisessa terminologiassa ominaisuus () on yksi predikaabeleista (se mikä voidaan predikoida). Se on jonkin lajin epäolemuksellinen kvaliteetti (kuten aksidenssi), mutta sellainen kvaliteetti, joka kuitenkin kuvaa luonteenomaisesti tätä lajia, eikä muita lajeja. Esimerkiksi ”kyky nauraa” on ihmislajin ominaisuus tässä merkityksessä, koska se kuvaa ihmislajia, mutta se ei ole aristoteelisessa mielessä olemuksellinen osa ihmisen määritelmää ”järjellinen eläin”.
Ominaisuudet ovat keskeisellä sijalla universaalien ongelmassa. Ominaisuuksien itsenäisen olemassaolon myöntävää kantaa kutsutaan (käsite)realismiksi, ja ne kieltävää kantaa nominalismiksi.
Matematiikassa jokaiselle joukon alkiolle X tietty ominaisuus p on joko tosi tai epätosi. Formaalisti esitettynä: ominaisuus p: X → {tosi, epätosi}.
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Filosofian termit
Luokka:Metafysiikka
Omisteinen ohjelmisto

Omisteinen ohjelmisto tarkoittaa tietokoneohjelmistoa, jonka käyttöoikeuslisenssi sallii ohjelmiston käyttämisen tietyin ehdoin, mutta jota ei ilman erillistä lupaa saa muokata tai levittää edelleen. Näin ohjelmiston tekijänoikeuksien haltija pitää ohjelmiston kehitystyön ja immateriaalioikeudet omassa hallinnassaan. Omisteista ohjelmistoa voidaan pitää vapaan ohjelmiston tai avoimen lähdekoodin vastakohtana. 
Tyypillisesti omisteinen ohjelmisto perustuu suljettuun lähdekoodiin, joka käsitetään ohjelmistoyrityksen liikesalaisuudeksi. Tällöin käyttäjälle luovutetaan ainoastaan ohjelmiston konekielinen eli binäärimuotoon käännetty versio, jonka toteutustapaan käyttäjä ei pääse tutustumaan ja jota on siksi käytännössä lähes mahdotonta muokata omien tarpeiden mukaiseksi, vaikka ohjelmiston lisenssi sen sallisikin. Erityisen ongelman suljettu lähdekoodi aiheuttaa ohjelmiston tietoturvan arvioinnille, sillä sekä vahingossa syntyneiden haavoittuvuuksien että mahdollisesti tarkoituksella ujutettujen takaporttien etsintä konekielisestä ohjelmasta on huomattavasti suuritöisempää, kuin niiden löytäminen lähdekoodia analysoimalla. Jos joku ulkopuolinen haluaa tutustua ohjelmiston lähdekoodiin, hänen on yleensä allekirjoitettava salassapitosopimus.
Omisteisia ovat myös sellaiset ohjelmistot, joiden lähdekoodi on julkaistu, mutta joiden lisenssi ei salli ohjelmiston vapaata muokkaamista ja levittämistä. Tällaisia ovat esimerkiksi Microsoftin tarjoamat jaetun lähdekoodin ohjelmistot.
Omisteista lisenssiä sanotaan myös kaupalliseksi tai yksityisen omistusoikeuden lisenssiksi ().
Ohjelmistoja koskevissa tekijänoikeuskiistoissa toteutustapa (lähdekoodi) katsotaan tekijänoikeudella suojatuksi, mutta toimintoa (esim. matemaattinen kaava) ei katsota: vastaavan toiminnon voi toteuttaa kunhan lähdekoodia ei ole kopioitu. Monet ohjelmistoja koskevat patentit on kyseenalaistettu ja sääntöjä on muutettu useaan otteeseen.
== Historia ==
Eräänä käsitteen syntyhetkenä voidaan pitää Franklin ACE-tietokoneista syntynyttä kiistaa Applen kanssa vuonna 1983. Kiista johti tarkennukseen Yhdysvaltain tekijänoikeuslakiin, joka merkitsi tekijänoikeuden kattamaan myös binäärimuotoisen ohjelman ihmisten käyttämän lähdekoodin lisäksi.
IBM haastoi IBM PC -yhteensopivien valmistajia oikeuteen IBM PC-tietokoneen BIOS-ohjelmiston tekijänoikeudesta. Takaisinmallinnuksella BIOS:sta tehtiin toiminnallisesti yhteensopiva versio, joka ei loukannut IBM:n tekijänoikeuksia.
== Katso myös ==
* Vapaa ohjelmisto
* Avoin lähdekoodi
* Jaettu lähdekoodi
== Lähteet ==
* MOT: Tietotekniikan liiton ATK-sanakirja 5.0 (Tietotekniikan liitto ry:n sanastotoimikunta)
=== Viitteet ===
Luokka:Ohjelmistot
Luokka:Tekijänoikeus
Ongelmanratkaisu

Ongelmanratkaisulla tarkoitetaan ongelmien ratkaisemiseen käytettäviä käytäntöjä. Puhtaasti ajatuksellisena se voidaan määritellä korkean tason kognitiiviseksi toiminnoksi.
==Vaiheet==
Matemaatikko George Pólyan kehittämässä ongelmanratkaisumallissa on neljä päävaihetta:
# Ongelman määrittely
# Suunnitelman laatiminen
# Suunnitelman toteuttaminen
# Arviointi
Psykologi Graham Wallas on kuvannut luovan prosessin ja samalla ongelmanratkaisun neljä vaihetta:
# Valmisteluvaihe: ongelmaa työstetään ja asetetaan tavoitteita.
# Kypsyttelyvaihe: aihe jätetään hautumaan esimerkiksi yön yli.
# Oivallusvaihe: ratkaisu syntyy jonkinlaisena ahaa-elämyksenä. Joskus asia sen sijaan kypsyy vähitellen.
# Toteamisvaihe: ratkaisua testataan, minkä jälkeen se hyväksytään tai hylätään.
==Katso myös==
*Heuristiikka
*Päätöksenteko
*Vianetsintä
*Tutkimus
==Lähteet==
==Kirjallisuutta==
* 
*
Onkologia

Onkologia (kasvainoppi ) on syöpäsairauksia käsittelevä lääketieteen osa-alue. Potilasta hoitava onkologi voi koordinoida syöpään liittyviä asioita myös lääketieteen ulkopuolelta: mahdollisesti fysioterapiaa tai muuta kuntoutusta, tai vaikkapa syöpäsairauksiin liittyviä perinnöllisyysselvityksiä. 
Onkologian tutkimus- ja työskentelykohteita ovat
* syövän diagnoosi
* hoidot (sädehoito, solunsalpaaja- ja muu lääkehoito, hormonihoito)
* saattohoito
* eettiset kysymykset
* seulonnat (mammografiat, keuhkokuvat).
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Onnela (Kajaani)

Onnela on asuinalue Kajaaninjoen lähellä keskustaa. Se syntyi vuoden 2001 asuntomessujen yhteydessä entisen leirintäalueen paikalle. Onnelasta löytyvät mm. Kajaanin Avantouimareiden kylmäkaraisukeskus, Onnela-koti ja Kesäniemen uimaranta.
Onnelassa asuu 373 henkilöä.
==Lähteet==
Luokka:Kajaanin kaupunginosat
Onnenpeli

Onnenpeli on peli, jossa menestyksen määrää onni ja sattuma eikä taito. Onnenpelejä ovat esimerkiksi arpajaiset, bingo, ruletti ja lotto. Satunnaisuuden luomisessa voidaan käyttää esimerkiksi arvontakoria, noppaa tai pelikortteja.
==Lähteet==
Onomatopoeettinen

Onomatopoeettinen tai onomatopoieettinen (kreik. onomatopoiesis, suom. nimen sepittäminen) on ääntä muistuttava tai jäljittelevä sana tai sanonta. Esimerkiksi: ammua, hohottaa, hauva, kolke, kumista, raksua, sihistä. Myös huudahdus tai ilmaus, joka matkii ääntä, mutta ei sinänsä tarkoita mitään esinettä tai asiaa (esimerkiksi kukkokiekuu, kling, titityy).
==Onomatopoeettiset eläinten nimet==
Joillain eläinlajeilla, varsinkin ääntelystään tunnetuilla linnuilla, on onomatopoeettinen nimi. Suomen kielessä onomatopoeettisia lintujen nimityksiä ovat esimerkiksi kuikka, kukko, uikku, räkättirastas (räkättää), ruisrääkkä (rääkii), tiltaltti, tikka (tikittää nokkiessaan puuta), pulu (pulputtaa), riekko (riekkuu), huuhkaja (huhuilee), kurppa, naakka, viklo, kuovi ja monet muut.
==Lähteet==
*
Luokka:Semantiikka
Ontojoki

Ontojoki on Sotkamon ja Kuhmon alueilla sijaitseva Oulujoen vesistöön kuuluva joki. Se laskee Ontojärvestä Isoon-Kiimaseen ja on pituudeltaan 10 kilometriä. Jokeen on rakennettu kaksi vesivoimalaa, Katerma ja Kallioinen.
Ontojoen ja kantatie 76:n varrella sijaitsee Ontojoen kylä. 
Vesistörakentamisen vaikutuksena Ontojoki on luokiteltu voimakkaasti rakennetuksi. 1900-luvun alussa Ontojoen suulla oli uittotukkien erottelupaikka, jossa puut jaettiin ne ostaneille yhtiöilleKainuun ympäristökeskuksen raportteja s. 290. Luettu 3.3.2012.
==Lähteet==
Luokka:Suomen joet
Luokka:Sotkamon luonto