nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Helsingin yliopiston valtiotieteellinen tiedekunta

Valtiotieteellinen tiedekunta () on yksi Helsingin yliopiston yhdestätoista tiedekunnasta. Tiedekuntaan kuuluvat yliopiston yhteiskuntatieteelliset laitokset.
==Vaiheet==
Tiedekunta perustettiin heti toisen maailmansodan jälkeen 9. toukokuuta 1945 siirtämällä siihen historiallis-kielitieteellisestä osastosta (nykyisestä humanistisesta tiedekunnasta) yhteiskuntatieteelliset professuurit eli käytännöllisen filosofian, finanssi-opin, valtio-opin sekä kaksi kansantaloustieteen professuuria. Tiedekunnan vanhin oppituoli, käytännöllisen filosofian professuuri (aiemmin etiikan ja filosofian professuuri), oli yksi vuonna 1640 perustetun Turun akatemian alkuperäisestä yhdestätoista oppituolista.
Valtaosa tiedekunnan toiminnoista sijoittuu yliopiston keskustakampukselle Kruununhaan kaupunginosaan. Tiedekunnan päärakennuksena on entinen yliopistollinen opetussairaala eli Vanha klinikka (C. L. Engel, 1830) osoitteessa Unioninkatu 37.
Puhekielessä ja opiskelijoiden keskuudessa Valtiotieteellinen tiedekunta tunnetaan nimellä Valtsika tai Valtsikka. Valtiotieteellisen tiedekunnan opiskelijoiden opiskelijajärjestö on Kannunvalajat ry.
== Laitokset ==
Ensimmäisestä tammikuuta 2010 lähtien tiedekunta koostuu kahdesta laitoksesta:
* Sosiaalitieteiden laitos (entiset sosiaalipsykologian, sosiologian, yhteiskuntapolitiikan sekä viestinnän laitokset sekä tilastotiede)
Sosiaalitieteiden laitokseen kuuluvat seuraavat oppiaineet: Sosiaali- ja kulttuuriantropologia, sosiaalipsykologia, sosiaalityö, sosiologia, tilastotiede, viestintä ja yhteiskuntapolitiikka.
* Politiikan ja talouden tutkimuksen laitos (entiset kansantaloustieteen, kehitysmaatutkimuksen, käytännöllisen filosofian, yhteiskuntahistorian ja yleisen valtio-opin laitokset)
Politiikan ja talouden tutkimuksen laitokseen kuuluvat seuraavat oppiaineet: Kehitysmaatutkimus, käytännöllinen filosofia, poliittinen historia, talous- ja sosiaalihistoria, taloustiede ja yleinen valtio-oppi.
== Lähteet ==
==Kirjallisuutta==
* 
== Aiheesta muualla ==
* Helsingin yliopiston valtiotieteellinen tiedekunta.
Valtiotieteellinen tiedekunta
Hemokromatoosi

Hemokromatoosi on perinnöllinen sairaus, jossa tapahtuu raudan liiallista imeytymistä suolistosta ja sen kertymistä kudoksiin. Sairaus johtuu yleisimmin pistemutaatiosta HFE-geenissä. Yleisin hemokromatoosia aiheuttava mutaatio HFE-geenissä muuttaa proteiinin rakenteen kannalta tärkeän kysteiiniaminohapon tyrosiiniksi (C282Y). Noin 10 % suomalaisista kantaa perimässään tätä geenimuutosta. Tämä mutaatio on resessiivisesti eli peittyvästi periytyvä. Siksi hemokromatoosipotilaat ovat yleensä saaneet kyseisen mutaation molemmilta vanhemmiltaan. Muita hemokromatoosia aiheuttavia mutaatioita on todettu geeneissä, jotka koodaavat hepsidiiniä, transferriinireseptori 2:ta, ferroportiinia tai hemojuveliinia. Hemokromatoosin esiintyvyys Suomessa on noin 2–3/1 000.
Hemokromatoosin oireet johtuvat raudan kertymisestä eri elimiin ja ilmenevät hitaasti. Oireina voivat olla muun muassa väsymys, impotenssi, nivelkivut ja ihon muuttuminen pronssisen harmahtavaksi. Hemokromatoosi voi aiheuttaa maksan ja haiman toimintahäiriöitä, jotka johtavat taudin edetessä maksakirroosiin ja diabetekseen. Myös sydämen vajaatoimintaa voi ilmetä. Hoitamattomana jopa noin 25 % hemokromatootikoista sairastuu maksasyöpään.
==Hoito==
Hemokromatoosin hoitona käytetään raudan poistamista elimistöstä verenpoistoilla eli venesektioilla. Kerralla poistetaan noin puoli litraa verta, jonka mukana elimistöstä lähtee 0,25 grammaa rautaa. Kuukauden välein tehtäviä venesektioita jatketaan tarvittaessa useamman vuoden ajan, ja ylimääräisen raudan poistuttua elimistöstä tehdään verenpoistoja noin kolmen kuukauden välein taudin uusimisen estämiseksi.
== Lähteet ==
Luokka:Perinnölliset sairaudet
Luokka:Maksa
Hemostaatti

Hemostaatti eli hemostaattinen aine, on useana eri muotona käytetty lääkeaine, jonka tarkoitus on tyrehdyttää massiivisen runsas verenvuoto mahdollisimman nopeasti.https://www.safedo.fi/collections/hemostaatit Viitattu 25.10.2021. Hemostaattia voidaan antaa esim. jauheena, massiivisesti vuotavaan valtimon verenvuotoon. Hemostaattia voidaan sidostaa, vaikuttavaksi aineeksi: myös laastareinahttps://www.medkit.fi/woundclot-trauma-hemostaatti-8-cm-x-20-cm Viitattu 25.10.2021. taikka painesiteisiin eli kompressi-siteisiin, jotka myös puristussiteinä yleisesti tunnetaan. Esimerkiksi kontakti-urheilussa, voidaan huoltoryhmän lääkärin toimesta (muu vastaava, korkeatasoista ensiavun taitoa omaava ammattihenkilö - kuten sairaanhoitaja) voidaan käyttää hoitotarvikkeita, jotka sisältävät jotain hemostaattista ainetta.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
Luokka:Lääkkeet Luokka:Ensihoito
Hempelin–Oppenheimin malli

Hempelin–Oppenheimin malli, peittävän lain malli eli deduktiivis-nomologinen malli eli selittämisen subsumptioteoria
() on tieteellisen selittämisen tapa, joka vastaa kysymykseen: "Miksi jokin ilmiö E tapahtui?" Mallissa selitettävä ilmiö X seuraa loogisesti yhtäältä yleisistä laeista ja tilannetta riittävästi kuvaavista alkuehdoista. Tämän vuoksi peittävän lain soveltaminen ilmiön X selittämiseksi vaatii alkuehdot ja ainakin yhden yleisen lain. Selittävän osan ja selitettävän osan suhde voi olla myös induktiivinen (loogisesti epäpätevä), ja universaalin lain asemesta selittävä osa voi sisältää myös probabilistisia tai tilastollisia lakeja; tällöin "Miksi välttämättä P?" voidaan lieventää muotoon "Miksi mahdollisesti P?"
Mallia ovat kehittäneet tieteenfilosofit Carl Hempel, Paul Oppenheim ja Karl Popper.
== Muotoilu ==
Mallissa tieteellinen selittäminen muotoillaan seuraavien termien avulla: 
* P (Explanandum, selitettävä) – asetelma kuvailee selitettävän ilmiön ja sisältää kyseisen ilmiön luonteen.
* S (Explanans, selittävä) – asetelma selittää P:n tavoilla joista ainakin yksi on spesifinen ja lainomainen asetelma (esimerkiksi "kaikki X:t ovat Y")
Hempelin alkuperäisen version vaatimukset deduktiivis-nomologiselle selitykselle olivat seuraavat:
# Selityksen tulee olla muodoltaan deduktiivinen argumentti.
# Selittävän tulee sisältää ainakin yksi yleinen laki, jota myös tarvitaan deduktiossa.
# Selittävän tulee olla empiirisesti testattavissa.
# Selittävän lauseiden tulee olla tosia.
Lopullinen päätelmä tehdään etsimällä suhde selittävän S:n ja selitettävän P:n välillä; käytännössä tämä tarkoittaa sitä, kuinka laajasti ja kuinka tarkasti ilmiö P on deduktiivisesti johdettavissa S:stä eli kuinka paljon S selittää P:tä siten, että se samalla rajaa ulkopuolelleen mahdollisimman paljon sellaista, mikä ei ole P.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
* 
Luokka:Tieteellinen menetelmä
Luokka:Tieteenfilosofia
Hengenahdistus

Hengenahdistus, joka tunnetaan myös nimellä dyspnea, on tunnetila, jossa ihminen tuntee kuin ei voisi hengittää tarpeeksi hyvin. American Thoracic Society määrittelee sen ”epämukavan hengittämisen subjektiivisena kokemisena, joka koostuu laadultansa eroavista tuntemuksista, jotka vaihtelevat voimakkuudeltaan”, ja suosittelee arvioimaan hengenahdistusta kyseenalaistamalla näiden erillisten tuntemuksien intensiteettiä sekä sen taakkaa tai vaikutusta päivittäisten aktiviteettien suorittamiseen. Selviin tuntemuksiin kuuluvat vaivalloinen olo, puristava tunne rinnassa sekä tunne, ettei saisi tarpeeksi happea.Donald A. Mahler; Denis E. O'Donnell (20 January 2014). Dyspnea: Mechanisms, Measurement, and Management, Third Edition . CRC Press. p. 3. ISBN 978-1-4822-0869-6
Hengenahdistus on normaali oire raskaan rasituksen seurauksena mutta muuttuu patologiseksi, jos sitä tapahtuu odottamattomissa tilanteissa.Shiber JR, Santana J (May 2006). "Dyspnea". Med. Clin. North Am. 90 (3): 453–79. doi:10.1016/j.mcna.2005.11.006 . PMID 16473100 85 % tapauksista se johtuu astmasta, keuhkokuumesta, sydämen iskemiasta, interstitiaalisesta keuhkosairaudesta, sydämen vajaatoiminnasta, keuhkoahtautumataudista tai psykogeenisistä syitäSchrijvers D, van Fraeyenhove F (2010). "Emergencies in palliative care". Cancer J. 16 (5): 514–20. doi:10.1097/PPO.0b013e3181f28a8d . PMID 20890149, kuten paniikkihäiriöstä ja ahdistuksesta.Mukerji, Vaskar (1990). "11". Dyspnea, Orthopnea, and Paroxysmal Nocturnal Dyspnea . Butterworth Publishers. Retrieved 15 August 2014. In addition, dyspnea may occur in febrile and hypoxic states and in association with some psychiatric conditions such as anxiety and panic disorder. Hoito riippuu tyypillisesti siitä, mikä on perimmäinen syy hengenahdistuksen kokemiseen. Zuberi, T.; et al. (2009). "Acute breathlessness in adults" . InnovAiT. 2 (5): 307–15. doi:10.1093/innovait/inp055
== Lähteet ==
Luokka:Sairaudet
Luokka:Hengitys
Henkilö

Henkilö on yksityinen ihminen ja persoona. Termillä voidaan viitata myös ihmisen yksilölliseen olemukseen.
Filosofien määrittelemänä henkilö on se ihminen, jolla on tietyt psykologiset kyvyt, joita pidetään välttämättöminä ja tarpeellisina täyttääkseen vaatimukset. Vaatimuksina on yleisesti muun muassa kyky ajatella, itsetietoisuus ja että on henkilökohtainen identiteetti, joka säilyy läpi elämän.
Oikeustieteessä henkilö eli oikeussubjekti tarkoittaa tahoa, jolle oikeusjärjestys voi asettaa oikeuksia ja velvollisuuksia. Henkilöitä ovat luonnolliset henkilöt eli ihmiset sekä oikeushenkilöt kuten yhtiöt. Henkilöiden asemaa oikeusjärjestyksessä tutkii henkilöoikeus.Yksityisoikeus
== Lähteet ==
*
Henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto

Henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto on Euroopan komission palveluyksikkö, joka vastaa Euroopan komission ja joidenkin muiden EU-toimielinten henkilöstön taloudellisiin oikeuksiin liittyvistä asioista. 
Maksutoimiston vastuualueeseen kuuluu palkkojen ja etuuksien laskeminen ja maksaminen, asiantuntijapalkkioiden ja virkamatkakulujen maksaminen, sairaus- ja tapaturmavakuutusten hallinnointi, henkilöstön eläkkeiden laskeminen ja maksaminen sekä työttömyysturvan laskeminen ja maksaminen.
== Katso myös ==
* Euroopan unionin henkilöstövalintatoimisto
* Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto
== Lähteet ==
Luokka:Euroopan komissio
Henkilöliikenne

Henkilöliikenne on joukkoliikennevälineellä tai taksilla matkustamista paikasta toiseen. Julkisen liikenteen matkoista 60% kuljetaan linja-autolla.
==Kotimaan henkilöliikenteen määriä==
Kotimaan matkat 	v. 2010-2011	v. 2016	Muutos
Matkaluku (kpl/henkilö/vrk) 	2,89 	2,73 	-5,5%
Matkojen keskipituus (km/vrk) 	14,3 	14,9 	4,2%
Matkojen yhteispituus (km/vrk) 	41,4 	40,7 	-1,7%
Liikkumiseen käytetty aika (min/hlö/vrk)	65,5 	73,4 	12,1
Matkan keskimääräinen kesto (min) 	22,7 	26,9 	18,5
== Lähteet ==
* https://www.motiva.fi/ratkaisut/kestava_liikenne_ja_liikkuminen/perustietoa_liikenteesta/henkiloliikenteen_maara
=== Viitteet ===
Luokka:Liikenne
Henkilömatrikkeli

Henkilömatrikkeli on luettelo sellaisten ihmisten henkilötiedoista, joilla on sama ammatti tai koulutus tai samantapaisia saavutuksia esimerkiksi urheilun tai kulttuurin alalla. Henkilötietolaki sallii tiettyjen tietojen keräämisen esimerkiksi oppilaitosten rekistereistä tällaista matrikkelia varten ilman asianomaisten suostumusta, ellei asianomainen ole sitä itse nimenomaan kieltänyt.Vehkamäki, Pirjo – Tamminen-Dahlman, Anne: Julkisuus ja tietosuoja opetustoimessa. Sivu 73. Opetushallitus 2006. ISBN 952-13-1934-8. Viitattu 9.7.2013
== 2000-luvulla ilmestyneitä matrikkeleita ==
* Lääkärimatrikkeli on vuodesta 1952 on ilmestynyt säännöllisesti viiden vuoden välein. Vuonna 2023 ilmestyvä Suomen lääkärit 2022 on jo 23. lääkärimatrikkeli, ja sen julkaisee Suomen Lääkäriliitto.
 
*Vuonna 1974 julkaistiin Suomen teologit ja kirkkomuusikot -matrikkeli, jossa olivat mukana myös kanttorit. Tämän jälkeen ilmestyi noin 10 vuoden välein neljä teologimatrikkelia nimellä Suomen teologit – Finlands teologer vuoteen 2010 asti. Vuonna 2018 Suomen kirkon pappisliitto julkaisi Pappismatrikkelin, jossa on yli 5 000 henkilön tiedot, joista yli 200 on lehtorin oikeudet saaneita ja muut ovat pappeja.
 
== Esimerkkejä muista henkilömatrikkeleista ==
* Aateliskalenteri
* agrologimatrikkeli
* Helsingin yliopiston ylioppilasmatrikkeli
* Kuvataiteilijamatrikkeli
* oppilaitosten matrikkelit
* professorimatrikkeli (esim. Suomen professorit 1640–2007)
* Tekniikan akateemiset ja arkkitehdit, diplomi-insinööri ja arkkitehtimatrikkeli
* upseerimatrikkeli suuresta Pohjan sodasta
Tekniikan akateemiset ja arkkitehdit
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
*Tietosuojavaltuutettu.
*Sukututkimusseura.
*
Henkilöoikeus

Henkilöoikeus on yksityisoikeuteen kuuluva oikeudenala, jonka piiriin kuuluu kansalaisten oikeustoimikelpoisuuden ja henkilökohtaisten oikeussuhteiden järjestäminen.Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960–1966. Toisin sanoen henkilöoikeus tutkii yksilön asemaa oikeusjärjestyksessä ja hänen itsemääräämisoikeuttaan tukevia ja rajoittavia säännöstöjä. Tämä oikeudenala jaetaan kahteen osaan: muodolliseen ja materiaaliseen henkilöoikeuteen. Henkilöoikeutta nimitetään myös persoonallisuusoikeudeksi, vaikka samaa nimitystä käytetään henkilöoikeuden osa-alueesta materiaalisesta henkilöoikeudesta.Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994–1999, ISBN 951-855-135-9, osa III palstat 125–131.
Muodollisen henkilöoikeuden keskeisiä tutkimuskohteita ovat oikeuskelpoisuuden ja oikeustoimikelpoisuuden teoriat, oikeushenkilöteoriat ja nimioikeus. Se ottaa kantaa oikeussubjektien syntyyn, olemassaoloon, niiden keskinäisiin suhteisiin, tunnistamiseen ja lakkaamiseen. Oikeussubjekteille osoitetuin kielloin, käskyin, ohjein ja sanktioin taataan oikeusjärjestyksen toimivuus.
Materiaalinen henkilöoikeus on uudempi oikeudenala, jonka perustana on käsitys ihmisen itsemääräämisoikeudesta, sen laajuudesta ja suojaamisesta. Sen keskeisiä tutkimuskohteita ovat yksityisyys, tasa-arvo, tietosuoja, potilaan oikeudet ja holhous (holhousoikeus). Yksilön itsemääräämisoikeus on yksi pohjoismaisen oikeusvaltioajattelun peruspilareista. Ajattelun lähtökohtana on jokaisen yksilön vapaus. Tätä vapautta rajoittavat kuitenkin toisten yksilöiden vapaudet. Vapauksien ollessa vastakkaisia tarvitaan oikeudellisia ratkaisujärjestelmiä. Demokratian luonteeseen kuuluu, että ihmisen itsemääräämisoikeus jonkin verran kaventuu. Itsemääräämisoikeuteen liittyvät säännökset ovat suhteellisia ja ne eritellään neljäksi oikeudeksi. Yksilön sisäinen ja ulkoinen vapaus tarkoittaa oikeutta fyysiseen ja henkiseen koskemattomuuteen. Oikeus kompetenssiin tarkoittaa, että yksilöllä tulee olla riittävä harkintakyky ja tiedot itseään koskevan päätöksenteon pohjaksi. Oikeus valtaan merkitsee oikeutta tehdä itseään koskevia päätöksiä ja saada ne myös toteutetuiksi. Itsemääräämisoikeus on lähinnä oikeustieteellinen käsite, joskin se esiintyy laissa potilaan asemasta ja oikeuksista (785/1992) ja mielenterveyslaissa (1116/1990).
Henkilöoikeudelliseen lainsäädäntöön katsottiin aiemmin kuuluviksi holhouslainsäädäntö, kuolleeksi julistaminen, nimilainsäädäntö sekä yhdistys- ja säätiölait. Yhteisölainsäädäntöön (yhteisöoikeus) kuuluvat oikeussubjektejä koskevat säännökset on luettu osaksi kauppaoikeutta ja julkisoikeutta. Yhteiskunnan muutosten myötä on syntynyt uutta lainsäädäntöä suojaamaan kansalaisen itsemääräämisoikeutta. Moderneja henkilöoikeuteen liittyviä lakeja ovat henkilörekisterilait (556/1989, 1116/1995 ja 57/2005), potilaslaki (785/1992) ja tasa-arvolaki (609/1986). Henkilöoikeuteen liittyvät läheisesti myös ihmisoikeudet ja perusoikeudet.
==Κatso myös==
* Suora demokratia
==Lähteet==
*
Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto

Henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto (DG-HR) on Euroopan komission pääosasto, joka vastaa Euroopan komission henkilöstön rekrytoinnista, koulutuksesta, urakehityksestä, sosiaalisista asioista ja työoloista. Pääosasto vastaa lisäksi rakennusten ja työntekijöiden turvallisuudesta, toiminnan jatkumisesta kriisitilanteissa sekä verkkoturvallisuudesta.
Pääosaston poliittisena johtajana toimii Von der Leyenin komission budjetista ja hallinnosta vastaava komissaari Johannes Hahn. Pääosaston pääjohtajana toimii kreikkalainen Irene Souka ja varapääjohtajina ranskalainen Bernard Magenhann. Pääosaston erityisneuvonantajana toimii alankomaalainen Henk Post.
== Katso myös ==
* Euroopan unionin henkilöstövalintatoimisto
== Lähteet ==
Luokka:Euroopan komission pääosastot
Henkilöstöhallinto

Henkilöstöhallinto on organisaatiossa harjoitettavaa työntekijöihin liittyvää hallintoa, johon on kirjallisuudessa viitattu englanninkielisillä vanhemmalla personnel administration- ja uudemmalla human resources (HR) -käsitteillä. Henkilöstöhallinnon tarkoituksena on maksimoida työntekijän työtehoa ja minimoida työntekijöiden vaihtuvuuttahttps://www.sap.com/finland/products/human-resources-hcm.html. Henkilöstöhallinto perustuu siihen, että työntekijät ovat yrityksen arvokkaimpia tuotannontekijöitä ja samalla myös kalleimpiahttps://www.oracle.com/assets/workforce-management-2288377.pdf. Henkilöstöhallinnon tehtävinä on mm. työtehtävän luokittelu, työnkuvan määrittely, työtehtävässä menestymisen arviointi, meriittiin perustuva palkkaus ja POSDCORB (engl. Organizing, Staffing, Directing, Co-Ordinating, Reporting and Budgeting). Lisäksi henkilöstöhallinto hoitaa työterveyshuoltoon liittyviä tehtäviä.
Henkilöstöhallintoa hoitavaa yrityksen osastoa kutsutaan yleisesti henkilöstöosastoksi tai HR-osastoksi.https://www.tekniikkatalous.fi/talous_uutiset/yritykset/hr-osastolla-pitaa-kiiretta-yhtiolle-vuosikymmenessa-yli-500-000-uutta-tyontekijaa-6707439
==Lähteet==
==Kirjallisuutta==
*Armstrong, M., Armstrong's handbook of human resource management practice (11th ed). Kogan Page, London and Philadelphia (2009)
*Boxall ja Purcell: Strategy and Human Resource Management, Palgrave
*Mathis; Jackson; Valentine. Human Resource Management.
*Meija; Balkin; Cardy. Managing Human Resources (8th Ed)
*The Oxford Handbook of Work Engagement, Motivation, and Self-Determination (2014)
*Cascio ja Aguinis. Applied Psychology in Human Resource Management
*Paauwe. HRM and Performance
Luokka:Liiketalous
*
Henkilöstötutkimus

Henkilöstötutkimus on organisaation henkilöstön tyytyväisyyttä, asenteita, työssäjaksamista tai ammattitaitoa mittaava ja analysoiva tutkimus.
Henkilöstötutkimuksen avulla pyritään tyypillisesti toteuttamaan seuraavia kehitystoimenpiteitä:
* Työtyytyväisyys- ja työhyvinvointibarometrin luominen
* Johtotyöskentelyn tehostaminen ja henkilöstölähtöisen motivointijärjestelmän kehittäminen
* Organisaation sisäisen toiminnan kokonaisvaltainen kehittäminen
Henkilöstötutkimuksessa kerätään palautetta työntekijöiltä ja johdolta. Palaute voidaan kerätä esimerkiksi seuraavia tiedonkeruu kanavia käyttäen:
* Paperinen tutkimuslomake
* Sähköpostikysely
* Web-lomake
* SMS-kysely
* Kasvotusten tapahtuva syvähaastattelu
* Puhelinhaastattelu
* Jatkuva/reaaliaikainen henkilöstötyytyväisyyden seuranta
Henkilöstötutkimuksen avulla voidaan hahmottaa tekijöitä, joihin vaikuttamalla voidaan:
* Kasvattaa työntekijöiden motivaatiota
* Ehkäistä loppuunpalamista ja työuupumusta
* Ehkäistä turhia sairauspoissaoloja
* Lisätä henkilöstön osaamista
* Parantaa sisäistä viestintää ja tiimityöskentelyä
* Kasvattaa kokonaisvaltaisesti organisaation työtehoa ja kannattavuutta
Henkilöstötutkimuksia toteuttavat Suomessa esimerkiksi jotkut markkinatutkimusalan yritykset sekä osa konsultointialan yrityksistä.
== Katso myös ==
* Markkinatutkimus
* Markkinointitutkimus
* Asiakastutkimus
* Sidosryhmätutkimus
* ISO 20252
== Lähteet ==
* ESOMAR, markkinatutkimus- ja markkinointitutkimus käsitteiden laadulliset tekijät
* ISO (International Organization for Standardization) ISO 20252 standardi
== Aiheesta muualla ==
*SMTL (Suomen Markkinatutkimusliitto)
*ESOMAR (European Society for Opinion and Marketing Research) 
*The Market Research Society 
*Marketing Research Association 
Luokka:Tutkimus
Luokka:Työpsykologia
Henkilötietolaki

Henkilötietolaki (, ) on vuonna 1999 Suomessa säädetty laki henkilöitä koskevien tietojen käsittelemisestä ja henkilörekistereistä. Henkilötietolaki on Euroopan unionin tietosuojadirektiivin mukainen.
Tätä edeltävä henkilörekisterilaki (lyhenne HRL) on Suomessa vuonna 1987 voimaan tullut laki henkilöiden tietojen rekisteröinnistä. Vuonna 1987 Suomeen perustettiin myös tietosuojalautakunta ja tietosuojavaltuutetun virka henkilörekisterilaissa tarkoitettujen asioiden käsittelemistä varten.Laki tietosuojalautakunnasta ja tietosuojavaltuutetusta (474/1987).
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Henkilörekisterilaki (471/1987) – FINLEX
Luokka:Suomen laki
Luokka:Tietoturva
Henkinen ikä

Henkinen ikä eli älykkyysikä on ikä, jota henkilön älyllisen kehitysasteen katsotaan vastaavan. Älykkyysikä tarkoittaa tietyn iän älyllistä suorituskykyä. Älykkyysikä määritellään psykologisilla testeillä. Älykkyysiän käsitettä ovat kehittäneet Sir Francis Galton, Alfred Binet, Lewis Terman ja David Wechsler. 
Älykkyysikätestejä käytetään älykkäiden ihmisten erottamiseen massasta, kehitysvammaisten älyllisen tason selvittämiseen sekä koululaisten, sotilaiden, työntekijöiden ja mielisairaitten testaukseen.
==Historiaa==
Jo antiikin Kreikassa elänyt filosofi ja tutkija Pythagoras (582–496 eaa.) näki tarpeelliseksi selvittää oppilaiksi pyrkivien älykkyyttä, joten hän testasi heitä esittämällä heille erilaisia älykkyyttä vaativia kysymyksiä. 1800-luvun viimeisinä vuosina amerikkalainen psykologi James McKeen Cattell (s. 25.4.1860 – k. 20.1.1944) käytti älykkyysiän tapaisia testejä henkilöiden älykkyyden selvittämisessä. 1900-luvun alku oli käänteentekevä älykkyyden tutkimisessa.
Englantilainen tutkimusmatkailija, kirjailija, antropologi, psykometrikko, tilastotieteilijä ja perinnöllisyystutkija Sir Francis Galton (s. 16.2.1822 – k. 17.1.1911) määritteli 1800-luvulla älykkyyden riippuvan tarkoista aisteista ja reaktionopeudesta. Hänen mielestään älykkyys oli myös periytyvää.
Ranskalainen lääkärin poika, psykologi ja psykometriikan pioneeri Alfred Binet (s. 8.7.1857 – k. 18.10.1911) laati yhdessä kollegansa Théodore Simonin (s. 10.7.1872 - k. 1961) kanssa älykkyystestin, joka koostui muutamasta kymmenestä tehtävästä. Sen tarkoituksena oli erottaa heikkolahjaiset lapset omille luokilleen. Vuonna 1908 laaditussa versiossa tehtävät järjestettiin ikäryhmittäin sen mukaan, miten ne sopivat kunkin ikätason lapsille keskimäärin. 
Amerikkalainen psykologi Lewis Terman (s. 15.1.1877 – k.21.12.1956) oli 1900-luvun lahjakkuustutkimuksen uranuurtaja. Hän kehitti vuonna 1916 Stanford-Binet-testin, joka palveli hyvin koulumenestyksen ennustamisessa. 
Amerikkalainen psykologi David Wechsler (12.1.1896 – 2.5.1981) on kehittänyt maailman tunnetuimmat ja käytetyimmät älykkyystestit WAIS-testit (Wechsler Adult Intelligence Scale), joilla voidaan laskea erikseen verbaalinen ja suorituspuolen älykkyystaso. Wechsler laajensi älykkyysiän käsitettä ympäristön hallinnalla.
== Katso myös ==
* Älykkyysosamäärä
==Aiheesta muualla==
*”Gorillan älykkyysosamäärä 70–95” – tieteellinen myytti?
Luokka:Psykologia
Henkiolento

Henkiolento tai henki tarkoittaa yliluonnollista, varsinaiselta olemukseltaan aineetonta olentoa. Moni henkiolento voi kuitenkin ottaa aineellisen hahmon, usein ihmistä tai muuta eläintä muistuttavan. Sana "henki" on sukua sanalle "hengitys", joka viittaa myös johonkin aineettomaksi ja "ilmavaksi" koettuun. Henkiolentoja on lukemattomia erilaisia eri kansojen uskonnoissa, mytologioissa ja saduissa
==Joitakin henkiolentoja==
*Jumalat, voimakkaimmat, jopa kaikkivaltiaat henkiolennot
*Enkelit, jumalalliset henkiolennot ja viestinviejät
*Paholainen, suurissa yksijumalaisissa uskonnoissa Jumalaa vastustava paha suuri henkiolento
*Kummitukset ja esi-isien henget, joskus eläneiden ihmisten (tai muiden olentojen) sielut
*Luonnonhenget, luonnossa asuvat tai luontoa ohjaavat henkiolennot. Osa näistä voi olla myös jumalia.
*Asumusten, omaisuuden ja maaomistusten haltijat, jotka ovat tiiviissä yhteyksissä ihmisen kanssa. Huomaa, että myös monia luonnonhenkiä voidaan kutsua haltijoiksi. Osa haltijoista on kuitenkin pikemminkin ruumillisia, esimerkiksi joidenkin tarujen tontut.
*Jotain tehtävää varten luodut tai orjuutetut henkiolennot, kuten lampun henget tai aarretta vartioimaan luodut henget, kuten kratti.
*Demonit eli pahat henget
*Keijukaiset, menninkäiset ja muut pienemmät henkiolennot, joilla on myös ruumiillinen tai ainakin näennäinen hahmo.
Luokka:Jumalat, henget ja taruolennot
ca:Esperit
de:Geist
es:Espíritu
nl:Geest
ru:Дух (философия)
tl:Espiritu