nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Väestörekisteri

Väestörekisteri on luettelo maan kansalaisista ja asukkaista ja heidän perustiedoistaan kuten 
*nimi
*osoite
*kansalaisuus
*syntymäaika
*syntymäpaikka
*uskontokunta
Kussakin maassa säädellään erikseen lainsäädännöllä, mitä tietoja rekisteriin tallennetaan, kuinka rekisteriä käytetään. Kaikki valtiot eivät pidä yllä väestörekisteriä, tällaisia maita ovat esimerkiksi Iso-Britannia ja Yhdysvallat.
Suomessa väestörekisteriä ylläpitää Väestörekisterikeskus väestötietojärjestelmässä. Suomen väestötietojärjestelmä sisältää väestötietojen lisäksi myös tietoja rakennuksista. Kiinteistöistä on oma rekisteristä: kiinteistötietojärjestelmä.
==Historia==
Väestökirjanpidolla on Suomessa pitkä historia. Väestötietojen rekisteröinti aloitettiin Ruotsin valtakunnassa jo 1540-luvulla ja nykyisen Suomen alueella 1530-luvulla maakirjojen muodossa. Tuolloin kansalaisten luetteloinnilla pyrittiin verotuksen ja sotaväen ottojen tehostamiseen.
Kirkonkirjat toimivat Suomen tärkeimpänä väestö­rekisterinä useiden vuosi­satojen ajan. Vuodesta 1917 lähtien yllä­pidettiin erikseen siviilirekisteriä mihinkään uskonnolliseen yhdys­kuntaan kuulumattomista henkilöistä. Lisäksi yllä­pidettiin 1620-luvulta lähtien henkikirjaa, aluksi henkirahan perimistä varten, myöhemmin yleisenä väestö­luettelona. Vuodesta 1971 lähtien väestökirjoja olivat väestörekisteri, kotipaikkarekisteri ja henkikirja. Väestörekisteriin siirrettiin tiedot siviili­rekisteristä sekä muiden uskontokuntien kuin Suomen evankelis­luterilaisen ja ortodoksisen kirkon jäsenistä. Joka­vuotiset henki­kirjoitukset lopetettiin vuonna 1990.
Vuodesta 1950 lähtien on lisäksi joka kymmenes vuosi suoritettu yleinen väestönlaskenta.
Kirkko ja valtio -komitea esitti mietinnössään vuonna 1977, että väestörekisterin ylläpito olisi vähitellen siirrettävä kirkolta kokonaan valtion hoidettavaksi. Tämä toteutui pääosin vuonna 1999, kun väestötietolakia ja eräitä muita lakeja muutettiin, kuitenkin siten, että Suomen evankelisluterilainen ja ortodoksinen kirkko edelleen ilmoittavat ja ottavat vastaan väestörekisterin tietoja niistä tapahtumista, jotka liittyvät kirkollisiin toimituksiin. Lisäksi vanhat kirkonkirjat ovat yhä seurakuntien hallussa, jotka luovuttavat niistä tarvittaessa tietoja. Kirkko ylläpitää edelleen kirkon­kirjoja, mutta niillä on enää vain jäsen­rekisterin luonne.
== Lähteet ==
Luokka:Rekisterit
Luokka:Valtionhallinto
Vähäjoki

Vähäjoki-nimisiä jokia on Suomessa useita:
*Vähäjoki (Alajärvi)
*Vähäjoki (Anjalankoski)
*Vähäjoki (Askola)
*Vähäjoki (Eurajoki)
*Vähäjoki (Hartola)
*Vähäjoki (joki Hollolassa)
*Vähäjoki (Kolari) 
*Vähäjoki (Koski)
*Vähäjoki (Kälviä)
*Vähäjoki (Kemijärvi)
*Vähäjoki (Lammi)
*Vähäjoki, lyhyt Hirvijoesta erilleen kuroutunut sivuhaara Maskussa
*Vähäjoki (Orimattila)
*Vähäjoki (Padasjoki)
*Vähäjoki (Paimio) 
*Vähäjoki (Piippola)
*Vähäjoki (Puolanka)
*Vähäjoki (Rusko)
*Vähäjoki (Salo)
*Vähäjoki (Siikainen)
*Vähäjoki (Suomussalmi)
*Vähäjoki (Tervola)
*Vähäjoki (Turku)
*Vähäjoki (Ylistaro)
Vähäjoki on myös joidenkin kylien tai kaupunginosien nimi:
*Vähäjoki (Hollola)
*Vähäjoki (Tervola)
*Vähäjoki (Vampula)
*Vähäjoki (Vähäkyrö)
Vähäjoki (Salo)

thumb|Vähäjoki virtaa halki puiston
Vähäjoki on joki, joka virtaa Salon kautta Salonjokeen. Vähäjoki saa alkunsa puroista, joista yksi tulee Sirkkulan alueelta ja toinen Tupurin metsästä. Vähäjoen virtaama on kuivaan aikaan pieni. Joki virtaa golfkentän läpi ja tulee puiston kautta keskustaan. Puistoon on rakennettu jokeen keinotekoinen saareke ja joessa viihtyy sen luona vesilintuja.
==Aiheesta muualla==
Luokka:Suomen joet
Luokka:Salon luonto
Luokka:Uskelanjoen vesistö
Väinö Viitasalo

Väinö Viitasalo (8. helmikuuta 1925 Ullava – 31. tammikuuta 2005 Saarijärvi) oli kuoronjohtaja ja kanttori. Hän toimi kanttorina muun muassa Kuopion tuomiokirkkoseurakunnassa, Joensuun seurakunnassa ja vuodesta 1978 Saarijärven seurakunnassa. Hän toimi kanttorin viran ohella musiikinopettajana muun muassa Joensuun normaalilyseossa ja Kuopion Puijon lukiossa.
Viitasalo oli Ullavan kuvataiteen ja musiikin viikon pitkäaikainen taiteellinen johtaja. Hän toimi Suomen Kirkkokuoroliiton puheenjohtajana 1975–88, valtakunnallisten kirkkolaulujuhlien keskustoimikunnan sihteerinä ja puheenjohtajana sekä Kanttori-urkuriliiton hallituksen jäsenenä.
Vuonna 1986 Viitasalolle myönnettiin musiikkineuvoksen arvonimi. Kirkon musiikkipalkinnon hän sai 1988.
Pianisti Marita Viitasalo-Pohjola ja huilutaiteilija Eeva Viitasalo-Korolainen ovat Väinö Viitasalon tyttäriä.
==Lähteet==
* Väinö Viitasalon muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Luokka:Suomalaiset kuoronjohtajat
Luokka:Suomalaiset kanttorit
Luokka:Vuonna 1925 syntyneet
Luokka:Vuonna 2005 kuolleet
Väittämä

Väittämä voi tarkoittaa seuraavia asioita:
* Propositio eli väitelause, väittämä matematiikassa ja logiikassa.
* Teoreema, väittämä joka on tosi — varsinkin matematiikassa, jossa kyse on yleensä todistetusta väittämästä (lause).
== Lähteet ==
Väitöskirja

Väitöskirja () on opinnäyte, joka laaditaan tohtorintutkinnon suorittamiseksi. Väitöskirjan tulee sisältää uutta tieteellistä tietoa ja osoittaa tekijän kykyä itsenäiseen tutkimukseen.
Väitöskirja voi olla joko yhtenäinen teos eli monografia tai samaa aihetta käsittelevistä tieteellisistä artikkelista koostuva artikkeliväitöskirja eli niin sanottu nippuväitöskirja. Artikkeliväitöskirjan julkaisujen tulee asetuksen mukaan olla julkaistuja tai julkaistavaksi hyväksyttyjä artikkeleita ja väitöskirjassa tulee niiden lisäksi olla myös johdanto- ja yhteenveto-osa. Kullakin tiedekunnalla ja yliopistolla on tarkempia väitöskirjaa koskevia määräyksiä.
Väitöskirjan sivumäärä vaihtelee alan ja sen perinteiden ja valitun aiheen mukaan. Artikkeliväitöskirjoissa johdanto- ja yhteenveto-osa on 40–100 sivua, näiden lisäksi tulee 2–10 julkaisua.
Kun ohjaava professori pitää väitöskirjaa valmiina, tiedekunta nimeää esitarkastajat. Esitarkastajia on yleensä kaksi, ja arviointi on samanlaista kuin tieteellinen vertaisarviointi. Esitarkastuslausuntojen perusteella työlle voidaan myöntää painatuslupa. Painatusluvan myöntäminen merkitsee käytännössä sitä, että työ on hyväksytty, vaikka muodollisesti hyväksyminen tapahtuu vasta väitöstilaisuuden jälkeen. Vaikka kustannusten säästämiseksi osa yliopistoista julkaisee väitöskirjoja sähköisesti, voidaan väitöskirjasta ottaa pieni painos itse väitöstilaisuutta ja väittelijän myöhempiä tarpeita varten. Väitöskirjaa on pidettävä julkisesti nähtävillä vähintään 10 päivää ennen väitöstilaisuutta.
Väittelijä (respondentti) puolustaa väitöskirjaansa julkisessa väitöstilaisuudessa tiedekunnan määräämää vastaväittäjää (opponentti) vastaan, ja myös yleisön edustajat saavat esittää muistutuksia. Vastaväittäjiä voi olla myös kaksi, mikä on yleinen tapa teknillisellä alalla. Väitöstilaisuuden valvoja (kustos) on yleensä kyseisen oppiaineen professori. Väitöstilaisuuden jälkeen tiedekuntaneuvosto (tai sitä vastaava elin) arvostelee väitöskirjan saamiensa lausuntojen perusteella. Prosessin yksityiskohdat vaihtelevat yliopistoittain.
*
Väkiluku

Väkiluku eli asukasluku merkitsee asukkaiden määrää jollakin maantieteellisellä alueella. Suhteuttamalla väkiluku alueen pinta-alaan jakamalla asukkaiden määrä alueen koolla (tavallisesti neliökilometreinä mitattuna) saadaan väestötiheys.
Maailman väkiluku on yli seitsemän miljardia (2013).
==Katso myös==
* Luettelo valtioista väkiluvun mukaan
* Liikakansoitus
* Populaatio
* Populaatiokoko (luonnontieteissä)
==Lähteet==
==Antsadata-kohde==
Luokka:Väestömaantiede
Luokka:Väestötiede
Väkivaltakoneisto

Väkivaltakoneistolla tarkoitetaan useimmiten perinteisessä valtio-opillisessa tutkimuksessa valtion järjestyksellisiä tehtäviä hoitavia organisaatioita: poliisia, oikeuslaitosta, vankiloita ja armeijaa. Väkivaltakoneisto valvoo valtion lakien noudattamista ja puolustaa valtiota muiden valtioiden hyökkäyksiltä.
Väkivaltakoneistoon liittyy olennaisena osana käsite väkivaltamonopoli, jonka valtio varaa itselleen. Väkivallan yksinoikeus valtion oikeutena periytyy uuden ajan alussa vakiintuneesta keskitetystä valtiosta, joka korvasi feodaalisen järjestelmän. Kärjistetysti tämä siis kieltää yksittäisiltä kansalaisilta esimerkiksi oman yksityisarmeijan pitämisen.
Väkivaltamonopoli on myös yhteiskuntasopimuksellisissa teorioissa perustettavan valtion määritelmä. Esimerkiksi hobbesilaisessa yhteiskuntafilosofiassa väkivaltakoneisto on suvereenin absoluutin työkalu ehkäistä luonnollisessa tilassa vallitsevaa kaikkien sotaa kaikkia vastaan (bellum omnium contra omnes).
Norbert Elias ja Max Weber määrittelevät valtion vaatimukseksi, että sillä on tietyllä maantieteellisellä alueella väkivallan yksinoikeus.
Termiä väkivaltakoneisto käytetään yhä politologisessa kirjallisuudessa, mutta jotkut pitävät sitä vasemmistosävytteisenä. Heidän mukaansa puolueettomampi ja täsmällisempi ilmaisu on voimankäyttö.
== Katso myös ==
*Pakkovalta
*Yhteiskuntasopimus
*Minimivaltio
Luokka:Yhteiskuntatieteet
Luokka:Politiikan käsitteet
Välikieli

Välikielellä tarkoitetaan ohjelmointikieltä, jota käytetään apuna korkeamman tason ohjelmointikielten kääntäjien toteutuksessa. Korkean tason ohjelmointikielen kääntäjä ei tuota suoraan konekielistä koodia, vaan kääntää lähdekielisen ohjelman ensin tälle välikielelle. Välikielen kääntäjän ja linkittäjän avulla saadaan sitten tuotettua varsinainen suorituskelpoinen konekielinen ohjelma. Välikielitasoja voi myös olla useampia. Esimerkiksi alimpana välikielenä voi toimia assembly-kieli. Tämän yläpuolella voi olla jokin toinen välikieli ja vasta tämän yläpuolella varsinainen korkean tason kieli.
Välikielien käytön avulla korkean tason ohjelmointikielten kääntäjien toteuttaminen yksinkertaistuu ja tehostuu. Samalla kääntäjistä voidaan tehdä luotettavampia. Samaa välikieltä voidaan käyttää useiden eri korkean tason ohjelmointikielten kääntäjien toteuttamisessa, jolloin samaa koodia voidaan paremmin hyödyntää. Välikielinen koodi on suoraan luettavissa, joskin yleensä hiukan alkuperäistä korkean tason lähdekoodia kryptisempää.
Esimerkkinä välikielestä voitaneen mainita Microsoftin MSIL (Microsoft Intermediate Language), jota käytetään .NET-ohjelmoinnissa.
Välikielenä voidaan käyttää myös jotakin melko korkean tason ohjelmointikieltä, kuten C++-, Java-, FORTRAN- tai BASIC-kieltä. Tätä korkeamman tason ohjelmointikielen kääntäjän voi toteuttaa sopivaa jäsennintä käyttäen.
==Katso myös==
*Tavukoodi
Luokka:Ohjelmointi
Välimatka-asteikko

Välimatka-asteikko (joskus myös intervalliasteikko) on eräs mitta-asteikko. Välimatka-asteikko kertoo havaintopisteiden järjestyksen ja niiden välisen etäisyyden. Välimatka-asteikossa on vakiosuuruinen mittayksikkö, mutta asteikon nollakohta on enemmän tai vähemmän mielivaltaisesti valittu. Välimatka-asteikolla mittaaminen on tarkempaa kuin järjestysasteikolla, mutta epätarkempaa kuin suhdeasteikolla.
Esimerkkejä välimatka-asteikoista:
* lämpötilan mittaaminen Celsius- tai Fahrenheit-asteina
* kristillisen ajanlaskun mukaiset vuosiluvut
* pituusasteet Greenwichistä mitattuina.
==Katso myös==
*Luokitteluasteikko
*Järjestysasteikko
*Suhdeasteikko
Luokka:Tilastotiede
Välimerkki

Välimerkkejä käytetään kirjoitetussa kielessä varsinaisten kirjoitusmerkkien – kuten kirjainten – lisäksi erottamaan ja yhdistämään merkkejä tai ilmauksia. Varsinkin kirjakielessä välimerkkien käyttö noudattaa sääntöjä, jotka kuuluvat kielioppiin. Ne auttavat tekstin hahmottamisessa.Jukka Korpela, Välimerkit
Välimerkkisääntöjen hallintaa pidetään tärkeänä osana kielitaitoa erityisesti kirjoitetun kielen käyttöön perustuvissa yhteiskunnissa.
Välimerkkejä käytetään eri kielissä hyvinkin eri tavoin. 
==Lähteet==
Luokka:Välimerkit
Välttämättömyys

Välttämättömyys viittaa johonkin, mikä ei voisi olla toisin. Metafysiikassa ja modaalilogiikassa (looginen) välttämättömyys on yksi modaliteeteista mahdollisen ja kontingentin ohella.
Loogisesti välttämättömän väittämän voi katsoa olevan väittämä, joka ei voisi olla epätotta ilman loogista ristiriitaisuutta. Loogista välttämättömyyttä voidaan analysoida mahdollisten maailmojen avulla. Tällöin jonkin asiantilan välttämättömyys tarkoittaa sitä, että asiantila vallitsee (on totta) kaikissa mahdollisissa maailmoissa.
== Katso myös ==
* Kontingenssi, välttämättömyydestä eroava satunnaisuus
* Mahdolliset maailmat
* Mahdollisuus
* Välttämätön ja riittävä ehto
== Lähteet ==
Luokka:Filosofian termit
Luokka:Modaalilogiikka
Välttämätön ja riittävä ehto

Välttämättömät ja riittävät ehdot viittaavat logiikassa väittämien välisiin implikatiivisiin suhteisiin. Väite p on väitteen q välttämätön ehto, jos q ei voi olla tosi, ilman että p on tosi. Väite p on väitteen q riittävä ehto, jos p:n totuus takaa sen, että myös q on tosi.
Se, että p on q:n välttämätön ja riittävä ehto ilmaistaan yleensä konjunktiolla ”jos ja vain jos” tai sen lyhenteellä ”joss”, eli q joss p.
== Välttämätön ehto ==
Väittämän välttämättömän ehdon () tulee täyttyä, jotta väittämä olisi tosi. Muodollisesti esitettynä, väittämä p on väittämän q välttämätön ehto jos q implikoi p:n, eli jos ja vain jos väite ”jos q niin p” on tosi. Toisin sanoen lauseessa
q \Rightarrow p
p on välttämätön ehto q:lle.
Esimerkiksi kyky hengittää on välttämätöntä ihmisen elämälle. Vastaavasti lukua 2 suuremmille kokonaisluvuille pätee, että parittomuus on välttämätön ehto sille, että luku on alkuluku, koska 2 on ainoa kokonaisluku, joka on sekä parillinen että alkuluku.
== Riittävä ehto ==
Väittämän riittävä ehto on ehto, joka täyttyessään takaa sen, että väittämä on tosi. Muodollisesti esitettynä väittämä p on väittämän q riittävä ehto jos p implikoi q:n, eli jos ja vain jos väite ”jos p niin q” on tosi. Toisin sanoen lauseessa
p \Rightarrow q
p on riittävä ehto q:lle.
Esimerkiksi hyppääminen on riittävä ehto maasta irtautumiselle, koska hyppäämiseen kuuluu oleellisena maasta irtautuminen. Vastaavasti riittävä ehto luvun parillisuudelle on, että jakamalla se luvulla 2 saadaan tulokseksi kokonaisluku.
== Ehtojen väliset suhteet ==
Ehto voi olla joko välttämätön tai riittävä ilman, että se olisi samalla toista. Esimerkiksi:
* Eliön x suhteen ”x on nisäkäs” on välttämätön mutta ei riittävä ehto väittämälle ”x on ihminen”, koska kaikki ihmiset ovat nisäkkäitä, mutta on myös olemassa muita nisäkkäitä. Jos eliöstä siis tiedetään sen olevan ihminen, sen tiedetään heti olevan nisäkäs, mutta ei päinvastoin.
* Luvun x suhteen ”x on rationaaliluku” on riittävä mutta ei välttämätön ehto väittämälle ”x on reaaliluku”, koska kaikki rationaaliluvut ovat reaalilukuja, mutta on myös olemassa muita reaalilukuja. Jos luvusta siis tiedetään, että se on rationaaliluku, sen tiedetään heti olevan reaaliluku, mutta ei päinvastoin.
Ehto voi olla sekä välttämätön että riittävä. Esimerkiksi:
* Tästä päivästä sanottuna ”tänään on 6. joulukuuta” on välttämätön ja riittävä ehto sille, että ”tänään on Suomen itsenäisyyspäivä”.
* Matriisin M käännettävyyden välttämätön ja riittävä ehto on, että M:n determinantti on nollasta eroava.
== Argumenttimuotoja, jotka liittyvät ehtoihin ==
* Modus ponens
* Modus tollens
* Non sequitur
== Katso myös==
* Conditio sine qua non
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
* Lau, Joe & Chan, Jonathan: Necessary and Sufficient Conditions Critical thinking web tutorial 
Luokka:Filosofian termit
Luokka:Logiikka
Västeråsin valtiopäivät

Västeråsin valtiopäivät olivat vuonna 1527 Västeråsin linnassa pidetyt valtiopäivät, jossa Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa vaihdatti valtion uskonnon luterilaiseksi ja Ruotsi irtaantui katolilaisesta uskosta. 
Samalla määrättiin, että suuri osa kirkon omaisuudesta piti luovuttaa kruunulle. Västeråsin ordinanti, korosti pappien ja maallikkojen yhdenvertaisuutta lain edessä ja rajoitti kirkollista tuomio-oikeutta. Päätettiin, että "Jumalan sanaa on puhtaana saarnattava valtakunnassa".
==Katso myös==
* Västeråsin resessi
* Västeråsin valtiopäivät 1544
== Lähteet ==
Luokka:Ruotsin säätyvaltiopäivät
Luokka:Västeråsin kunta
Luokka:1527
Vääksy

Vääksy on Asikkalan kunnan keskustaajama, joka sijaitsee Päijänteen ja Vesijärven välisellä kannaksella. Alueen läpi kulkee Vääksyn kanava, valtatie 24 sekä seututie 313:n ja seututie 314:n yhtenäinen väylä. Vääksyssä sijaitsee linja-autoasema ja Tallukan pikavuoropysäkki. Linja-autoasema muutti 1. kesäkuuta 2009 Vääksyn vanhalle torille. 
Kunnan osassa yhdistyvät liikekeskus, virastot ja asuinalue. Vääksy on myös tie-, linja-auto- ja vesiliikenteen risteystaajama. Lahden ja Jämsän väliseltä tie- ja linja-autoreitiltä on Vääksyssä yhteys Lahden, Sysmän ja Hartolan väliselle reitille. Vääksyssä erkanevat Lahden ja Jyväskylän sekä Lahden ja Heinolan väliset vesireitit. Asikkalan kirkonkylään on maa- ja vesiteitse matkaa Vääksystä noin 6 kilometriä pohjoisluoteeseen.
Vääksy kuuluu keskustaajamiin, joissa palvelut sijaitsevat lähinnä yhdellä pääkadulla. Päijänteen rantojen muihin kuntakeskuksiin verrattuna Vääksyn maisemasta tekee poikkeuksellisen järvien välinen kanava ja kannas yhdistettynä harjumaisiin korkeuseroihin. 
Päijät-Hämeen liiton 2016 maakuntavaltuuston vahvistamassa Päijät-Hämeen maakuntakaavassa vuodelta 2014 Vääksyn keskustatoimintojen alue on 184 hehtaarin laajuinen, mikä on merkitty C1:llä kaavaan.
==Katso myös==
* Anianpelto
* Hämeenlinna-Anianpelto-rata
* Vääksyn rullarata
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
Asikkalan kylä ja kyläkokonaisuudet	Asikkalan kirkonkylä | Hillilä | Iso-Äiniö | Joenniemi | Kalkkinen | Keltaniemi | Kopsuo | Kurhila | Myllykselä | Paakkola | Pulkkila | Pätiälä | Reivilä | Riilahti | Salo | Salonsaari* | Särkijärvi | Urajärvi | Vehkoo | Vesivehmaa | Viitaila | Vähimaa | Vähä-Äiniö | Vääksy*
Järvet, lammikot ja lähteet 	Päijänne | Vesijärvi
Luonnonsuojelualueet 	Aurinkovuori | Evon alue | Kutajärven alue | Mukkulammi | Päijänteen alue | Päijänteen kansallispuisto | Pitkäkallion metsä | Riihikallio-Pilkanmäki | Romioja | Tupsuvuori | Urajärvi | Valtionkärki | Vanhan kartanon idänverijuurialue | Vähäpää
Rakennukset ja rakennelmat 	Asikkalan kirkko | Jenkkapirtti | Kalkkisten kanava | Lahti-Vesivehmaan lentopaikka | Päijät-Hämeen ilmailumuseo | Päijännetunneli | Vääksyn kanava
Luokka:Asikkalan kylät
Luokka:Suomen kannakset
Luokka:Päijät-Hämeen maakunnan taajamat
Luokka:Suomen kuntakeskukset
Vääksyn kartano

Vääksyn kartano (ruots. Växiö) on 1500-luvulla perustettu Kangasalla Huutijärven osa-alueella ja kylässä sijaitseva kartano. Rälssitilasta tuli kuninkaan kartano vuonna 1560-luvulla, kun eräs Suomen vauraimmista aatelismiehistä Jöns Västgöte ja hänen vaimonsa Kerstin Pedersdotter (Jägerhorn af Spurila), joka oli saanut kylän Vääksystä huomenlahjakseen ensimmäiseltä mieheltään, lahjoittivat kartanon kruunulle 22.11.1555, pidättäen elinikäisen hallintaoikeuden. Jöns Västgöten kuoltua syksyllä 1561, Juhana III lahjoitti kartanon edelleen rakastajattarelleen Kaarina Hannuntyttärelle vuonna 1564, ja sai hallintaoikeuden Kerstin Pedersdotterin kuoltua 1566.
Vääksyn kartanon alueelle on perustettu 1900-luvun alun rappioitumisen jälkeen kauppapuutarhat, ratsastuskeskus ja muuta yritystoimintaa.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Wääksyn kartanon kotisivut
Luokka:Kangasalan rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Suomen kartanot
Luokka:Huutijärvi
Väänälänranta

Väänälänranta sijaitsee Pohjois-Savossa, Siilinjärvellä. Väänälänranta kuului Kehvon kylän kanssa Kuopion maalaiskuntaan. Väänälänrannalla on sijaitsenut Väänälänrannan koulu – nyttemmin lakkautettu.
Luokka:Siilinjärven kylät ja alueet
Väärinmaja

Väärinmajan kylä sijaitsee Ruovedellä noin 12 kilometriä kunnan keskustaajaman itäpuolella Vilppulaan johtavan seututie 344:n varrella. Se tunnetaan muun muassa vuoden 1918 sisällissodan aikana käydyistä Väärinmajan taisteluista. Väärinmajassa on ajettu myös Suomen MM-rallin erikoiskokeita.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Väärinmajan kylätoimikunnan kotisivut
Luokka:Ruoveden kylät
Väärnin pappila

Väärnin pappila on vuonna 1839 rakennettu vanha pappilamiljöö ja kirjailija Juhani Ahon synnyinpaikka Lapinlahdella Pohjois-Savossa.
Pappilan empiretyylinen päärakennus on valtakunnallisesti merkittävä rakennussuojelukohde.Lapinlahden kappalaisenpappila. RKY. Museovirasto. Viitattu 15.8.2014 
Marraskuussa 2008 entisöity pappila avattiin nähtävyytenä, käyntikohteena sekä kulttuurin ja kokoontumisen paikkana. Rakennuksen omistajana on Väärnin Pappila Oy, jonka ovat perustaneet kirjailija Minna Kettunen ja hänen puolisonsa muusikko Jarkka Rissanen. Pappila on myös heidän perheensä koti.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Väärnin pappila Oy
Luokka:Lapinlahti
Luokka:Pappilat
Luokka:Rakennusperinne
Luokka:Pohjois-Savon rakennukset ja rakennelmat
Väärä dilemma

Väärä dilemma eli väärä vastakkainasettelu on argumentaatiovirhe, jossa asetetaan vain kaksi vaihtoehtoa tilanteessa, jossa niitä on useita.
 Virheellinen dilemma kuuluu usein poliittiseen retoriikkaan ja mielipidevaikuttamiseen: meillä ei ole muita vaihtoehtoja. Äärimmillään se on esimerkiksi iskulauseissa jos et ole puolellamme, olet meitä vastaan ja se, joka ei palvo Jumalaa, palvoo sielunvihollista. Kummassakin esimerkissä on neutraali suhtautuminen suljettu ulkopuolelle, jolloin jäljelle jää vain "hyvä" ja "huono" vaihtoehto kuten väärässä dilemmassa tyypillisesti. Cederblom, Paulsen s. 143
Toisenlainen esimerkki dilemman virheasettelusta on niin sanottu Mortonin haarukka, joka on saanut nimensä Englannin kuninkaan Henrik VII:n kanslerin John Mortonin mukaan:
Morton ei ottanut huomioon sitä mahdollisuutta, että joku aatelinen voisi aivan oikeasti olla vähävarainen ja elää siksi vaatimattomasti.
== Käytännön merkitys ==
Väärä dilemma on yksi yleisimmistä argumentaatiovirheistä.Bennett s. 229 Sitä ei ole myöskään kovin helppo havaita, koska pahalta tuntuva "huono" vaihtoehto kiinnittää kuulijan tai lukijan huomion niin, ettei tämä tule ajatelleeksi voisiko vaihtoehtoja olla useampia kuin tarjotut kaksi (). Ilmiö vastaa taikurien käyttämää keinoa viedä katsojan huomio pois tempun tekotavasta.Cederblom, Paulsen s. 142
1930-luvulla monessa diktatuurissa väärää dilemmaa käytettiin propagandakeinona.Conserva, Henry T. : Propaganda Techniques, s. 31, AuthorHouse, 2003, ISBN 978-1-410-70496-2 (englanniksi). Viitattu 11.12.2017
Vakavia seurauksia väärällä dilemmalla voi olla myös oikeudenkäyntimenettelyssä, jossa se voi siirtää rajaa laillisen ja laittoman välillä siitä, mitä laissa on säädetty. Esimerkki lainvoimaisesta tuomiosta:Turun hovioikeuden tuomio 18.5.2010 Viitattu 11.12.2017
Kyseisenä ajankohtana voimassa olleen AOYL 81 §:nAsunto-osakeyhtiölain 81§ Viitattu 11.12.2017 asettamien ehtojen "huoneistoa hoidetaan niin huonosti, että yhtiölle tai toiselle osakkeenomistajalle aiheutuu siitä haittaa ... Huoneistoa ei saa ottaa yhtiön hallintaan, jos rikkomuksella on vain vähäinen merkitys" mukaan on sallittua hoitaa huoneistoa vähäisessä määrin huonosti tai jättää huoneisto kokonaan hoitamatta yhtiön kunnossapitovastuulle kuuluvien rakenteiden osalta. Näitä vaihtoehtoja ei oikeus ottanut huomioon päätellessään osakkeenomistajalla olevan velvollisuus hoitaa huoneistoa hyvin.
== Katso myös ==
* bifurkaatio (argumentaatiovirhe)
== Lähteet ==
*
*
*
=== Viitteet ===
 
Luokka:Argumentaatiovirheet
Väärä divisio

Väärä divisio tarkoittaa argumentaatiovirhepäätelmää, jonka mukaan osilla täytyy olla samat ominaisuudet kuin kokonaisuudella. Sen yleinen kaava on seuraava:
# A:lla on ominaisuus X
# B on osa A:ta
# Siispä B:lläkin on ominaisuus X
Esimerkiksi: Rautariisto oy kiskoo laina-asiakkailtaan suurta korkoa. Viljo on Rautariiston palkoilla. Viljo varmaankin veisi leivänkin nälkäisen lapsen suusta.
Luokka:Argumentaatiovirheet
Väärä kompositio

Väärä kompositio tarkoittaa argumentaatiovirhepäätelmää, jonka mukaan kokonaisuudella on samat ominaisuudet kuin sen osilla. Sen yleinen kaava on seuraava:
# A on osa B:tä
# A:lla on ominaisuus X
# Siispä B:lläkin on ominaisuus X
Esimerkiksi: Kaisa kuuluu seurakunnan kuoroon. Kaisa on juoruilija. Seurakunnan kuorossa puhutaan varmasti pahaa ihmisten selkien takana.
Luokka:Argumentaatiovirheet