nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Rahoituslaskelma

Rahoituslaskelma on maksu- tai suoriteperusteella laadittu rahavirtalaskelma, joka kertoo rahan liikkeet tilikauden aikana. Rahoituslaskelma kertoo havainnollisesti, mihin saakka yrityksen tulorahoitus riittää. Rahoituslaskelmia ovat maksuperusteinen kassavirtalaskelma ja suoriteperusteinen käyttöpääomavirtalaskelma eli liikepääomavirtalaskelma. Rahoituslaskelma voidaan laatia myös konsernille. Rahoituslaskelma sisältyy tilinpäätökseen.
Velvollisuus laatia rahoituslaskelma koskee ainoastaan suuryrityksiä ja PIE-yhteisöjä joihin lukeutuvat listayhtiöt, luottolaitokset sekä vakuutusyhtiöt. Suurina pidetään yrityksiä, joilla sekä päättyneellä että sitä edeltävällä tilikaudella on ylittynyt vähintään kaksi Kirjanpitolain 1:4c §:ssä tarkoitetuista rajoista.
Kirjanpitolaissa tarkoitetut rajat ovat:
* 1) taseen loppusumma 20 000 000 euroa; 2) liikevaihto 40 000 000 euroa; 3) tilikauden aikana palveluksessa keskimäärin 250 henkilöä.
Kassavirtalaskelma voidaan laatia kahdella tavalla. Perinteinen tapa on muokata tuloslaskelmasta ja taseesta kassavirtalaskelma. Toinen on pitää kassavirtakirjanpitoa ja laatia sen perusteella kassavirtatilinpäätös. Periaatteessa kassavirtalaskelmassa korjataan tuloslaskelman lukuja siten, että niistä eliminoidaan laadintaperiaatteista johtuvien jaksotuserien vaikutus. Kirjapitolautakunnalla (KILA) on yleisohje rahoituslaskelman laadinnasta. International Accounting Standards Committeen (IASC) IAS 7 Cash Flow Statements -standardi on merkittävä. Yritystutkimusneuvottelukunnalla (YTN) on suositukset kassavirtalaskelman laatimisesta.
Rahoituslaskelmalla ei ole yleisesti vakiintunutta muotoa. Käytännössä esiintyy sekä Suomessa että ulkomailla useita eri muotoja. Kassavirtalaskelman loppusumma voi olla positiivinen tai negatiivinen. Kassavirtalaskelman loppusumma osoittaa kasvoivatko vai vähenivätkö kassavarat ja kuinka paljon. Suomessa kassavirtalaskelma kuitenkin laaditaan merkitsemällä loppusumma nollaksi, ja laskelmassa osoitetaan täten liiketoiminnan, investointien ja rahoituksen kassavirtojen menevän tasan. Kassavirtalaskelmassa keskeisiä kassavirtaan vaikuttavia eriä ovat myyntisaamisten, ostovelkojen ja varaston muutokset.
== Sisältö ==
Kirjanpitoasetuksen 2. luvun 1 §:n mukaan rahoituslaskelmasta on ilmettävä:
*liiketoiminnan rahavirta
*investointien rahavirrat
*rahoituksen rahavirrat
== Katso myös ==
*Käyttöpääoma
*Vapaa kassavirta
== Lähteet == 
==Aiheesta muualla==
*Kirjanpitolautakunnan yleisohje rahoituslaskelman laadinnasta
*IAS 7 — Statement of Cash Flows 
Luokka:Laskentatoimi
Rahoitusmarkkinat

Rahoitusmarkkinat eli finanssimarkkinat tarjoavat rahoitusta erilaisiin rahoitustarpeisiin. Rahoitusjärjestelmän tehtävä kansantalouden kannalta on välittää rahoitusta ylijäämäisiltä taloudellisilta toimijoilta alijäämäisille siten, että pääomaresurssit olisivat mahdollisimman tehokkaassa ja kannattavassa käytössä. Ylijäämäsektoriin kuuluvat tyypillisesti kotitaloudet ja alijäämäsektoriin yritykset. Rahoitusmarkkinat ovat kapitalismiin ja markkinatalouteen perustuvan kansantalouden kulmakivi. Rahoitusmarkkinat koostuvat useista erilaisista markkinoista.
Rahoitusmarkkinoiden tehtävänä on:
# Varojen allokointi
#* Eli rahoituksen välittäminen mahdollisimman tehokkaasti yli- ja alijäämäsektorin välillä. Tämä voi tapahtua joko epäsuoraan "rahoitusvälikäsien" kuten pankkien kautta tai suoraan esimerkiksi osakkeiden tai joukkovelkakirjalainojen liikkeelle laskuna. Rahoitusmarkkinoita voidaan pitää allokatiivisesti tehokkaina, mikäli investoinnit saavat tarvitsemansa rahoituksen mahdollisimman pienillä kustannuksilla ja viiveettä.
# Informaation välittäminen
#* Informatiivisesti tehokkailla markkinoilla uusi tieto heijastuu arvopapereiden hintoihin välittömästi ja oikean suuruisena. Markkinoilla toimivat sijoittajat ovat myös aktiivisesti ajan tasalla eri sijoituskohteiden tuotto- ja riskiprofiileista. 
# Rahoitussopimusten likviditeetin parantaminen
#* Sijoituskohteen realisoinnin helppous on tyypillisesti tärkeää taloudellisille toimijoille. Likvideillä rahoitusmarkkinoilla sijoituskohteen tai omaisuuserän muuttaminen rahaksi on kohtuullisen edullista, helppoa ja nopeaa. 
# Riskin hajauttaminen
#* Rahoitusmarkkinat mahdollistavat riskin ajallisen ja määrällisen hajauttamisen. 
Lisäksi myös maksuvälineiden luonti sekä maksunvälityspalvelut ovat tärkeitä. Näiden toimintojen ylläpito edellyttää infrastruktuuria, joka käsittää järjestelmän maksujen välitykseen ja selvittämiseen () maksuvälineillä. Lisäksi tarvitaan järjestelmä pääomamarkkinatapahtumien selvittämiseksi (), johon kuuluvat: osakkeet, joukkovelkakirjalainat ja johdannaisinstrumentit.
==Erilaisia rahoitusmarkkinoita==
* pääomamarkkinat (markkinat rahallisen pääoman keräämiseksi erilaisilla rahoitusinstrumenteilla)
** arvopaperimarkkinat (markkinat arvopapereille)
*** osakemarkkinat (markkinat osakkeille)
*** velkakirjamarkkinat (markkinat velkakirjoille: debentuureille ja obligaatioille)
* valuuttamarkkinat (markkinat valuutoille ulkomaankauppaa varten)
* johdannaismarkkinat (markkinat riskiä siirtäville instrumenteille, joiden arvo perustuu johonkin toiseen muuttujaan)
** futuurimarkkinat (markkinat futuureille)
** optiomarkkinat (markkinat optioille)
* rahamarkkinat (markkinat rahoituslaitosten likviditeettiä parantavalle lyhytaikaiselle rahoitukselle)
** pankkien väliset markkinat (markkinat rahan lainaamiseksi pankkien kesken)
== Katso myös ==
* Markkinoiden tehokkuus
== Lähteet ==
Luokka:Rahoitusmarkkinat
Rahoitusneuvos

Rahoitusneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 2. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko . 
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 2007. Vuosien 1918–2013 aikana rahoitusneuvoksen arvonimi on myönnetty neljälle henkilölle.  
Nro 	Päivämäärä 	Henkilö 	Ammatti tai arvo 	Kotipaikka 	Lähteet
 1. 	15.6.2007  	Eino Halonen 	toimitusjohtaja, ekonomi 	Helsinki 	
 2. 	27.11.2009 	Matti Inha 	toimitusjohtaja, oikeustiet. kand. 	Helsinki 	
 3. 	2.12.2011  	Carl-Johan Granvik 	toimitusjohtaja, kauppatiet. maist.	Espoo  	
 4. 	25.5.2012  	Heikki Vitie 	hallintojohtaja, varatuomari 	Espoo  	
== Arvonimiryhmän muutos ==
Kun rahoitusneuvoksen arvonimi otettiin käyttöön asetuksella vuonna 2007, se kuului arvonimien toiseen ryhmään , mutta vuosien 2012 ja 2017 asetuksissa rahoitusneuvoksen arvonimi on virheellisesti merkitty kolmanteen ryhmään . Helmikuussa 2021 molempia asetuksia oikaistiin niin, että rahoitusneuvos on toisessa ryhmässä. Veron määrä toisessa arvonimiryhmässä on 33 300 euroa tai 8 300 euroa.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Rahoitusvakauden, rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinaunionin pääosasto

Rahoitusvakauden, rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinaunionin pääosasto (DG-FISMA) on Euroopan komission pääosasto, joka vastaa Euroopan unionin toimintapolitiikasta pankki- ja rahoitusalaan liittyvissä asioissa.
Pääosaston varapuheenjohtajana toimii Von der Leyenin komission ihmisten hyväksi toimivan talouden tavoitteesta vastaava komissaari Valdis Dombrovskis. Pääosaston pääjohtajana toimii ranskalainen Olivier Guersent ja varapääjohtajana irlantilainen John Berrigan.
== Lähteet ==
Luokka:Euroopan komission pääosastot
Rahoitusväline

Rahoitusväline on mikä tahansa sopimus, joka muodostaa yhdelle taholle saatavan ja toiselle vastattavan. Rahoitusvälineitä tehdään ja niillä käydään kauppaa rahoitusmarkkinoilla.
Yrityksen rahoittamisen rahoitusinstrumentit jaetaan tavallisesti kolmeen: omaan pääomaan, vieraaseen pääomaan ja välirahoitusinstumentteihin. Oman pääoman ehtoisista instrumenteista tavallisin on osake, vieraan pääoman ehtoisista taas laina.
Muita rahoitusinstumentteja ovat esimerkiksi optiot, warrantit ja debentuurit.
Jälkimarkkinakelpoisilla rahoitusinstrumenteilla voidaan käydä kauppaa pörssissä.
== Aiheesta muualla ==
*
Luokka:Sijoittaminen
Luokka:Rahoitus
Rahti

Rahti on kuljetettavaksi tarkoitettua tavaraa. Rahtia kuljetetaan rautateitse, maanteitse, vesiteitse ja ilmateitse. Rahtikulut vaikuttavat osaltaan tuotteen hinnassa ja laskutuksessa. Kuljetustapa valitaan kustannusten, käytettävissä olevan ajan ja yhä useammin myös hiilidioksidipäästöjen perusteella. Rahtivapaus tarkoittaa, että tuotteen saa ilmoitetulla hinnalla ilman siihen lisättäviä rahtimaksuja.
==Kuljetustapoja==
* Rautateitse: tavarajuna
* Maanteitse:ajoneuvoyhdistelmä (rekka), pakettiauto
* Vesiteitse: rahtilaiva, proomu
* Ilmateitse: kuljetuslentokone
==Katso myös==
* TIR
Luokka:Logistiikka
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Raila Leppäkoski

Raila Sinikka Leppäkoski (s. 3. maaliskuuta 1950 Jyväskylä)
 on suomalainen teatteriohjaaja. Hän toimi Teatterikorkeakoulun ohjaajantyön professorina 1989–1995 ja näyttelijätyön professorina 1997–2002. Leppäkoski on myös tehnyt käsikirjoituksia ja näytellyt. Lisäksi hän on suomentanut näytelmiä.
Raila Leppäkoski kirjoitti ylioppilaaksi 1969 ja valmistui Suomen teatterikoulun ohjaajalinjalta 1974. Hän toimi Ylioppilasteatterin taiteellisena vastaavana vuosina 1975–1981. Hän on ollut ohjaajana Ryhmäteatterissa, Q-teatterissa ja Helsingin kaupunginteatterissa. 
Vuoden 2014 alusta Leppäkoski on nimitetty Helsingin kaupunginteatteriin kuuluvan Lilla Teaternin taiteelliseksi johtajaksi.Lilla Teaternin taiteelliseksi johtajaksi Raila Leppäkoski yle.fi. 22.11.2012
Leppäkosken isä oli toimittaja Johan Edvard Leppäkoski. Leppäkoski oli naimisissa ohjaaja Arto af Hällströmin kanssa 1980-1996. 
Leppäkoski palkittiin vuonna 2005 Pro Finlandia -mitalilla ja Ida Aalberg -mitalilla 2015. 
==Kirjallinen tuotanto==
* Markku Hakuri, kirj. Jussi Tiainen ja Raila Leppäkoski, Kustannus Oy Musta taide
* 'Keskustelu viidelle näyttelijän kanssa, Kustannus Oy Teatteri 
* Raila Leppäkoski-af Hällström: ”Ohjaajan peroonallisen maailmankuvan siirtyminen kollektiivityön yhteiseksi nimittäjäksi”, teoksessa Kirjoituksia 1990-1992, Toim. Pekka Vänttinen, 1992, Teatterikorkeakoulu.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*
*Lea Lappalainen: Raila Leppäkoski: Sielun voi kadottaa Haastattelu Sana-lehdessä (3.2.2011)
*Raila Leppäkosken kotisivu
Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat
Luokka:Teatterikorkeakoulun professorit
Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka: Suomen yliopistojen rehtorit ja kanslerit
Luokka:Pro Finlandia -palkitut
Luokka:Vuonna 1950 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Raimo Tammilehto

Raimo Kauko Juhani Tammilehto (s. 5. helmikuuta 1943 Tuusula) on suomalainen pankinjohtaja. Hän toimi maa- ja metsätalousministerinä (ammattiministeri) Paavo Lipposen II hallituksessa 1. helmikuuta 2002 – 31. toukokuuta 2002. Tammilehdon ministeriys kesti neljä kuukautta (120 päivää), jonka jälkeen maa- ja metsätalousministeriksi nousi kokoomuslainen Jari Koskinen.
Raimo Tammilehto valmistui ylioppilaaksi Hyvinkään yhteiskoulusta vuonna 1962 ja agronomiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1969 pääaineenaan maatalouspolitiikka. Hän toimi tutkimussihteerinä MTK:n tutkimusosastolla vuosina 1969–1977 ja MTK:n talouspoliittisen osaston johtajana vuosina 1977–1985. Tämän jälkeen hän on toiminut johtajana Osuuspankkikeskuksessa vuosina 1985–2006 vastuualueinaan maaseuturahoituspalvelut ja niihin liittyvä poliittinen seuranta. Vuosina 1978–1986 hän toimi Markkinatuomioistuimen jäsenenä. Hän on ollut myös Pellervon Taloustutkimuksen johtokunnan jäsenenä vuodesta 1979. Hän on julkaissut lukuisia ammattiartikkeleita eri julkaisuissa vuodesta 1970 lähtien. Agronomiliiton matrikkeli 2010, s. 642–643. Helsinki: Agronomiliitto ry, 2010.
Tammilehto on toiminut myös Kuhmon Kamarimusiikin Kannatusyhdistyksen puheenjohtajana vuodesta 2002.
Raimo Tammilehto sai maanviljelysneuvoksen arvonimen vuonna 2005. Sotilasarvoltaan hän on reservin kapteeni.
== Lähteet ==
Luokka:Suomen maa- ja metsätalousministerit
Luokka:Suomalaiset pankinjohtajat
Luokka:Vuonna 1943 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Rajaturvallisuusunioni

Rajaturvallisuusunioni on SAK:n jäsenliitto, ja jäsenmäärältään Rajavartiolaitoksen suurin ammattiliitto. Rajaturvallisuusunioniin kuuluu noin 1 900 olevaa raja- ja merivartijaa, upseeria, opisto- ja erikoisupseeria, siviilityöntekijää sekä noin 550 eläkeläistä. Rajaturvallisuusunionin edeltäjäliittot olivat Merivartioliitto ja Rajavartioliitto. Rajaturvallisuusunioni on myös Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL ry:n yhteisöjäsenliitto.
== Jäsenyhdistykset ==
* Immolan Rajavartioyhdistys ry.
* Kaakon Rajavartioyhdistys ry. 
* Kainuun rajan henkilöstöyhdistys ry. 
* Kuusamon Rajavartioyhdistys ry. 
* Lapin Rajavartioyhdistys ry. 
* Länsi-Suomen osasto ry 
* Muonion rajavartijat ry. 
* Oulun merivartioyhdistys ry. 
* Pohjois-Karjalan rajan henkilöstöyhdistys ry. 
* Suomenlahden meri- ja rajavartioyhdistys ry. 
* Suomussalmen Rajavartioyhdistys ry. 
* Rajaturvallisuusunionin Seniorit ry. 
== Lähteet ==
Luokka:SAK:n jäsenjärjestöt
Rakennusneuvos

Rakennusneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 5. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1943 rakennusmestari Kaarlo Angervuorelle. Vuosien 1918–2013 aikana rakennusneuvoksen arvonimi on myönnetty 181 henkilölle. 
== Lähteet ==
Luokka:Suomalaiset arvonimet
Rakennusperinteen Ystävät

Rakennusperinteen Ystävät ry – Byggnadstraditionens Vänner rf on suomalainen yhdistys, joka on perustettu valtakunnalliseksi yhteistyökanavaksi rakennusperinteestä ja kulttuuriperinteestä kiinnostuneille. Yhdistys on suomen- ja ruotsinkielinen ja sen kotipaikka on Turku. Yhdistys perustettiin vuonna 1997 ja se on julkaissut vuodesta 2001 Tuuma-lehteä.
Yhdistys pyrkii edistämään vanhan rakennusperinteen ja perinteisten rakennustaitojen säilymistä. Toiminnan tarkoituksena on saada vanhat rakennukset ja kulttuuriympäristöt säilymään siten, että ei tuhota niiden alkuperäistä tai kehitysvaiheiden kautta syntynyttä omaleimaisuutta ja tunnelmaa. Yhdistys haluaa myös edistää tämän tiedon soveltamista uudisrakentamiseen sekä perinteisten rakennusmateriaalien arvostuksen kohottamista.
== Katso myös ==
* Maaseudun Maisema ja Kulttuuriperinne
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* Kotisivut.
Luokka:Rakennusperinne
Luokka:Suomalaiset järjestöt
Rakkauden välittäjä

Rakkauden välittäjä: Kulttuurikritiikki ja eettisen ihmisen ideaali Simone Weilin ajattelussa on Jukka Hankamäen teoreettisen filosofian alaan kuuluva väitöskirja vuodelta 1997.
Kirjassa tarkastellaan ranskalaisen filosofin Simone Weilin (1909–1943) yhteiskunta-ajattelua, etiikkaa ja mystiikkaa. Teoksessa pyritään Weilin ajattelua koskevaan kokonaistulkintaan ja synteesiin. Päähuomio on keskitetty Weilin ja Platonin filosofian yhteyksiin.
Teos on julkaistu laajennettuna ja ajantasaistettuna painoksena vuonna 2006 Like-pokkarien sarjassa nimikkeenään Rakkauden välittäjä: Kulttuurikritiikki ja eettisen ihmisen idea Simone Weilin ajattelussa.
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Kirjat filosofiasta
Luokka:Väitöskirjat
Luokka:Suomalaiset tietokirjat
Luokka:Vuoden 1997 kirjat
Rantakylä (Mikkeli)

Rantakylä on Mikkelin 31. kaupunginosa. Rantakylässä asuu noin 5 000 ihmistä. Ennen vuoden 2001 kuntaliitosta Rantakylä oli Mikkelin maalaiskunnan keskustaajama. 
Rantakylässä sijaitsee baareja, kirjasto, kaukaloita, hiihtolatuja, pururata, uimahalli, kauppoja, huoltoasemia ja koulu. Rantakylän yhtenäiskoulu on oppilasmäärältään Mikkelin suurin koulu. Rantakylässä toimii urheiluseura RTA. Rantakylässä on myös mahdollista harrastaa monia lajeja, kuten tennistä, sählyä, uintia tai vaikka yleisurheilua. 
Rantakylä paikannimenä on tunnettu jo 1500-luvun puolivälistä jolloin se oli Rantakylän kymmenyskunta joka kuuluu Visulahden pitäjän Vuolingon neljänneskuntaan. 
== Lähteet ==
*
Luokka:Suomen entiset kuntakeskukset
Luokka:Mikkelin maalaiskunnan kylät
Rantapallo.fi

Rantapallo.fi on suomalainen matkailun erikoissivusto, joka aloitti toimintansa vuonna 2007. Sivustolla julkaistaan matkaoppaita ja matkailualan uutisia sekä matkatoimistojen tarjonnan kokoava äkkilähtöhaku. Lisäksi sivuilla on lento- ja hotellihaut ja matkablogeja.
Rantapallon viikoittainen lukijamäärä on noin 300 000. Rantapallo on Suomen suurin matkailuaiheinen sivusto ja sen kävijäennätys on 520 000 yksittäistä kävijää viikossa.
Sivuston on perustanut Jani Uljas. Rantapallon sisältöpäällikkönä toimii Inka Khanji. Portaalin omistaa Rantapallo Oy, joka on valtaosin Alma Median omistuksessa. Rantapallo Oy:n toimintaan kuuluu myös omatoimimatkailuun keskittyvä Pallontallaajat.net-sivusto. 
== Kohdeoppaat, artikkelit ja matkailualan uutiset ==
Rantapallon matka-artikkelit ja kohdeoppaat antavat tietoa eri matkakohteista ja vinkkejä matkan suunnitteluun. Sivustolla julkaistaan myös matkailuaiheisia artikkeleja sekä kokemuksia matkakohteista eri puolilta maailmaa.
== Hakupalvelut ==
Rantapallo.fi-sivuston äkkilähtöhaun avulla voi vertailla hintoja ja etsiä matkatoimistojen matkatarjouksia. Äkkilähtöjen lisäksi Rantapallossa voi vertailla myös esimerkiksi vuokra-autoja sekä lento ja hotelli -paketteja. Rantapallo ei ole matkatoimisto, vaan varausvaiheessa käyttäjä siirtyy hintavertailusta matkatoimiston tai lentoyhtiön sivuille.
== Matkablogit ==
Kuka vain voi perustaa matkailuaiheisen blogin Rantapalloon. Yhteensä Rantapallo.fi:ssä on yli sata aktiivista matkablogia. 
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*Matkailuportaali Rantapallo.fi
*Suomen Lehdistö: Rantapallo kasvoi verkossa
Luokka:Suomalaiset verkkosivustot
Rappula

Rappula on Salon kaupunginosa, joka rajoittuu Halikon kuntaan ja sijaitsee RappulanmäessäSalon kaupungin kartta, johon on merkitty kaupunginosien rajat ja numerot; lisäksi erillinen luettelo kaupunginosien nimistä.. Alueella on sekä pientaloasutusta että korkeita kerrostaloja, joita alettiin rakentaa 1960-luvulla.
==Lähteet==
Luokka:Salon kaupunginosat
Rastaat

Rastaat (Turdidae) on varpuslintujen lahkoon kuuluva suuri heimo, jonka lajeista suurin osa esiintyy luonnonvaraisena Euroopassa, Aasiassa tai Afrikassa. Rastaat ovat pulleahkoja ja pienehköjä tai keskikokoisia lintuja, tosin varpuslinnuiksi ne ovat usein melko kookkaita. Yleensä ne ovat hyönteissyöjiä, tosin jotkut ovat kaikkiruokaisiakin. Linnut ruokailevat pääosin maassa. Rastaat ovat taitavia laulajia.
Rastaisiin kuuluu 20 sukua ja 156 lajia.
==Suvut==
* Amerikanrastaat Catharus
* Kenttärastaat Geokichla
* Kirjorastaat Zoothera
* Loistorastaat Cochoa
* Muurahaisrastaat Neocossyphus	
* Nokirastulit Entomodestes
* Rastaat Turdus
* Rastulit Myadestes
* Sinikat Sialia
===Lajeja, joilla on oma sukunsa===
* Amerikankirjorastas (Ixoreus naevius)
* Asteekkirastas (Ridgwayia pinicola)
* Borneonhedelmärastas (Chlamydochaera jefferyi)
* Celebesinrastas (Cataponera turdoides)
* Celebesinvuorirastas (Geomalia heinrichi)	
* Kiinanlaulurastas (Otocichla mupinensis)
* Kongonmuurahaisrastas (Stizorhina fraseri)
* Purppuratasku (Grandala coelicolor)
* Pöyhijärastas (Psophocichla litsitsirupa)
* Ruskorastuli (Cichlopsis leucogenys)
* Täplärastas (Hylocichla mustelina)
===Suomessa tavattavat rastaslajit===
*Kirjorastas Zoothera dauma (SH)
*Korpirastas Catharus ustulatus (SH)
*Sepelrastas Turdus torquatus (H) 
*Mustarastas Turdus merula 
*Taigarastas Turdus obscurus (SH)	
*Ruosterastas Turdus naumanni (SH)
*Mustakaularastas Turdus ruficollis (SH)
*Räkättirastas Turdus pilaris 
*Laulurastas Turdus philomelos 
*Punakylkirastas Turdus iliacus 
*Kulorastas Turdus viscivorus
(SH) = suurharvinaisuus (H) = harvinaisuus
===Muuta===
Monta aiemmin rastaisiin luettua sukua luetaan uuden luokituksen mukaan sieppojen heimoon. Näitä sukuja ovat muun muassa kivitaskut, leppälinnut ja satakielet, ja niihin sukuihin kuuluvat linnut ovat tyypillisesti huomattavasti pienempiä kuin rastaat.
==Lähteet==
*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Ratifiointi

Ratifiointi tarkoittaa sopimuksen lopullista hyväksymistä, vahvistamista ja saattamista voimaan. 
Ratifiointia käytetään etenkin valtioiden välisissä valtiosopimuksissa, joiden voimaansaattaminen edellyttää kansallisten elinten – Suomessa eduskunnan – vahvistusta. Tällöin sopimusteksti hyväksytään neuvottelijoiden allekirjoituksilla, ja voimaan saattaminen tapahtuu eduskunnan hyväksymällä hallituksen esityksestä annetulla lailla. Tämän jälkeen tapahtuu ratifiointi, yleensä tallettamalla ratifiointiasiakirjat, jolloin neuvottelijat tai muu sopijapuolen edustaja saatuaan täydet valtuudet sopia siten kuin neuvotteluissa sovittiin, lopullisesti sitoutuu sopimukseen. Ensi vaiheessa hyväksytty sopimus on siten itse asiassa mihinkään sitomaton neuvottelijoiden antama lupaus siitä, että heidän edustamansa taho tulee hyväksymään sopimuksen, ja että neuvottelijat tekevät kaiken voitavansa, jotta heidän edustamansa taho hyväksyy saavutetun neuvotteluratkaisun. 
Kieltäytyminen ratifioimasta ei ole poikkeuksellista ja siihen suhtaudutaan joskus ymmärtäväisesti, jos sitä esiintyy harvoin. Jos sitä esiintyisi useammin olisi seurauksena se, että tahoon ei enää luotettaisi neuvottelukumppanina. Sen tahon, joka on nimittänyt neuvottelijat edustajikseen edellytetään kunnioittavan edustajiaan, ja on yleensä siis annettava valtuudet ratifiointiin. Usein kuitenkin tapahtuu, että esimerkiksi kansalliset poliittiset ailahtelut johtavat siihen, ettei neuvottelijoiden saavuttaman lopputuloksen taakse enää saada riittävää enemmistöä, jolloin sopimus sen tahon osalta raukeaa. 
Luokka:Kansainvälinen politiikka
Luokka:Kansainvälinen oikeus
Rauli Lehtonen

Rauni Ragnar ”Rauli” Lehtonen (17. kesäkuuta 1928 Tampere – 19. maaliskuuta 2014) oli suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja teatterinjohtaja. 
Lehtonen alkoi käyttää etunimenään taiteilijanimeä Rauli näyttelijäkollegansa Elsa Rantalaisen kehotuksesta. Lehtonen oli Tampereen Teatterin pitkäaikainen johtaja vuosina 1963–1988. Joensuun kaupunginteatterin johtajana hän oli 1955–1959.Arvo Toivanen: Joensuun teatterielämää 1859–1962, s. 276–279. Joensuu 1962
Heti ensimmäinen Rauli Lehtosen vuosi Tampereen Teatterissa oli menestys, sillä vuonna 1963 teatterissa sai ensi iltansa yleisön suuren suosion saavuttanut West Side Story. Tuotanto sai kiittävät arvostelut jopa New York Times -lehdessä.
Lehtonen sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1970 ja hänelle myönnettiin teatterineuvoksen arvonimi vuonna 1982.
Lehtosen puoliso oli Liisa Helena Kauppinen (s. 1928).
==Julkaisuja==
* 
==Lähteet==
*Kun teatterineuvos uuden etunimen sai. Tamperelainen 15.08.2008
*Teatterinjohtajat. Tampereen Teatteri
*
===Viitteet===
Luokka:Suomalaiset teatterinjohtajat
Luokka:Suomalaiset näyttelijät
Luokka:Pro Finlandia -palkitut
Luokka:Vuonna 1928 syntyneet
Luokka:Vuonna 2014 kuolleet
Raumalainen

Raumalainen, (entinen Uusi Rauma) on vuonna 1979 perustettu, kerran viikossa ilmestyvä kaupunkilehti, jonka jakelualueeseen kuuluvat Rauma, Eurajoki, Pyhäranta, Eura ja Laitila sekä noutojakeluna Uusikaupunki ja Säkylä. Nimi Raumalainen tuli käyttöön vuoden 2014 alussa, aiemmin nimenä oli Uusi Rauma. Vuodesta 2019 lähtien lehti ilmestyy kerran viikossa, jakelupäivänä säilyy edelleen keskiviikko. 
Uusi Rauma on valittu vuoden kaupunkilehti -kilpailussa kolmesti vuoden parhaaksi kaupunkilehdeksi Suomessa. 
Raumalaisesta ilmestyy kerran vuodessa kokonaan Rauman murteella kirjoitettu lehti nimeltä Uus Raum. Verkkolehden Uusi Rauma aloitti aivan ensimmäisten kaupunkilehtien joukossa, jo vuonna 1998. Digitaalista näköislehteä voi lukea verkossa.
Janne Rantanen toimi kaupunkilehden päätoimittajana vuosina 1994–2013. Rauma-päivänä, 17.4.2013, UR liitettiin osaksi uutta Marva Mediaa ja päätoimittajaksi tuli Pasi Katajamäki. 
Hänen jälkeensä marraskuussa 2014 tuli vastaavaksi päätoimittajaksi Kaija Ulmanen toukokuuhun 2015 saakka. Marva Media omistaa muitakin raumalaisia medioita, kuten sanomalehti Länsi-Suomen sekä Radio Ramonan.
Janne Rantanen aloitti toukokuussa 2015 Raumalaisen ja Länsi-Suomen päätoimittajana.
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
* Raumalainen.fi
Luokka:Suomalaiset kaupunkilehdet
Luokka:Ilmaisjakelulehdet
Luokka:Rauman media