nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Suomi yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa 2019

Suomi kilpailee yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa 2019 Dohassa, Qatarissa 27. syyskuuta – 6. lokakuuta 2019. Suomen joukkueessa kilpailee 21 urheilijaa 13 lajissa.
==Tulokset==
===Miehet===
;Ratalajit
Urheilija 	Laji 	Alkuerä 	Alkuerä 	Välierä 	Välierä	Loppukilpailu	Loppukilpailu
Urheilija 	Laji 	Tulos 	Sija 	Tulos 	Sija 	Tulos 	Sija
Topi Raitanen 	3 000 m ej	 	 	colspan=2 	 	 	
Jarkko Kinnunen	50 km kävely 	colspan=4	4.25.36 	20 	 	 	
Aku Partanen 	50 km kävely 	colspan=4	Ei päässyt maaliin	Ei päässyt maaliin	 	 	
;Kenttälajit
Urheilija 	Laji 	Karsinta	Karsinta	Loppukilpailu	Loppukilpailu
Urheilija 	Laji 	Tulos 	Sija 	Tulos 	Sija
Simo Lipsanen 	kolmiloikka 	16,47 	23 	colspan=2 	
Lassi Etelätalo	keihäänheitto	 	 	 	
Oliver Helander	keihäänheitto	 	 	 	
Antti Ruuskanen	keihäänheitto	 	 	 	
===Naiset===
;Ratalajit
Urheilija 	Laji 	Alkuerä 	Alkuerä 	Välierä 	Välierä 	Loppukilpailu	Loppukilpailu
Urheilija 	Laji 	Tulos 	Sija 	Tulos 	Sija 	Tulos 	Sija
Reetta Hurske 	100 m aj 	 	 	 	 	 	
Anne-Mari Hyryläinen	maraton 	colspan=4	2.51.26 	19 	 	 	
Annimari Korte 	100 m aj 	 	 	 	 	 	
Tiia Kuikka 	50 km kävely 	colspan=4	Ei startannut	Ei startannut	 	 	
Sara Kuivisto 	800 m 	2.03,15 	20 	colspan=4 	 	 	
Sara Kuivisto 	1 500 m 	 	 	 	 	 	
Nooralotta Neziri 	100 m aj 	 	 	 	 	 	
Camilla Richardsson 	3 000 m ej	9.53,06 	38 	colspan=2 	colspan=2	 	
Alisa Vainio 	maraton 	colspan=4	2.56.30 SB 	26 	 	 	
;Kenttälajit
Urheilija 	Laji 	Karsinta	Karsinta	Loppukilpailu	Loppukilpailu
Urheilija 	Laji 	Tulos 	Sija 	Tulos 	Sija
Ella Junnila 	korkeushyppy 	1,80 	28 	colspan=2 	
Wilma Murto 	seiväshyppy 	4,35 	22 	colspan=2 	
Taika Koilahti 	pituushyppy 	 	 	 	
Kristiina Mäkelä	kolmiloikka 	 	 	 	
Krista Tervo 	moukarinheitto	68,25 	21 	colspan=2 	
;7-ottelu
Urheilija 	Laji 	100 m aj	Korkeus	Kuula	200 m	Pituus	Keihäs	800 m		Sija
Maria Huntington	Tulos 	 	 	 	 	 	 	 		
Maria Huntington	Pisteet	 	 	 	 	 	 	 		
==Lähteet==
Luokka:Suomi yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa
Luokka:Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2019
Suomusjärven kirkko

Suomusjärven kirkko sijaitsee Suomusjärven kirkonkylässä Salossa. Se on rakennettu vuosina 1847–1849. Ristinmuotoisen kirkon on suunnitellut intendentinkonttorissa arkkitehti E. B. Lohrmann, ja sen on rakentanut puuseppä I. Lindström.
Kirkko on järjestyksessä pitäjän kolmas kirkkorakennus. Ensimmäinen kirkko rakennettiin 1635 rukoushuoneeksi Laidikkeen kylään. Kirkoksi se vihittiin 1678. Se siirrettiin Suomusjärven kylään 1697. Kirkon sakariston on yhä jäljellä ruumishuoneeksi muutettuna. Sen jälkeinen kirkko rakennettiin 1703, ja siitä jäljellä oleva kellotapuli rakennettiin Jaakko Härän johdolla vuonna 1750. 
Jeesus-lasta ja Jeesuksen ristiinnaulitsemista esittävä alttaritaulun on maalannut R. W. Ekman. Yksi kristallikruunuista on lahjoitus, muut ostettu 1850- ja 1860-luvuilla. Votiivilaiva on peräisin ajalta ennen vuotta 1820, ja sen rakentanut tuntematon merimies. Saarnatuolin on tehnyt turkulainen puuseppä H. J. Stenroosin 1897, ja sen on maalannut Kustaa Lucander. Kuvista tunnistaa Vapahtajan ja Johanneksen, joilla ainoina hahmoina on tuntomerkit. Kirkossa on paikkoja 560 hengelle.
Tyyliltään kirkko edustaa klassismia ja empireä. Uruissa on 13 äänikertaa ja ne on rakentanut 1972 Kangasalan urkutehdas.
 
Kellotapulin on vuonna 1750 rakentanut Kettulan ratsutilallinen Jaakko Härkä. 
Kirkko yhdessä Suomusjärven Kirkonkylän kanssa on osa Museoviraston vuonna 2009 määrittelemää Suomusjärven Kirkonkylän valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä.
Kirkon sankarihautausmaan muistomerkki on paljastettu 1956 ja se on Ilmari Wirkkalan teos.
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
*
Luokka:Ernst Lohrmannin suunnittelemat rakennukset
Luokka:Salon kirkkorakennukset
Luokka:Suomen puiset ristikirkot
Luokka:Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Luokka:Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Suonenjoen keskustaajama

Suonenjoen keskustaajama, Suonenjoen kaupungin keskusta sijaitsee joen nimeltä Suonenjoki läheisyydessä. Kaupungin keskustassa on Suonenjoen terveyskeskus, Kaatron ala-aste ja Lintharjun koulu, jossa toimii yläaste ja lukio. Keskustaajaman läheisyydessä sijaitsee yrityspuisto Futuria. 
== Kaupat ja palvelut ==
Suonenjoen keskustaajamassa sijaitsee kolme päivittäistavarakauppaa, kirjakauppa Kipa, kenkäkauppa Raitavuo, kukkakauppa Ruusunen, vaateliikkeet Keskus-Asu ja Pia Crista Clothing ja urheiluliike Sportia. Siellä sijaitsee myös Osuuspankki, Nordean pankki ja apteekki. Taajaman alueella on myös Suonenjoen kirjasto ja samassa rakennuksessa on taidenäyttelytila Kellarigalleria.
== Urheilupaikat ==
Kaupungin keskustassa on Suonenjoen uimahalli ja samassa rakennuksessa on kuntosali ja squashhalli. Uimahallin läheisyydessä on myös jäähalli, tenniskenttä, jonka paikalla on talvisin jääkaukalo, sekä urheilukenttä, jonka alueella on talvisin jääpallokenttä. Uimahallin ja urheilukentän läheisyydessä sijaitsee Kaatron lampi, jossa on uimaranta ja jonka jäällä on talvisin retkiluistelurata. Jäähallin läheltä pääsee talvisin hiihtoladuille.
== Kirkot ==
Keskustaajamassa sijaitsee myös evankelisluterilainen Suonenjoen kirkko ja helluntailaisten kirkko. Lähellä keskustaajamaa on ortodoksinen kirkko.
== Lähteet ==
Luokka:Suonenjoki
Luokka:Pohjois-Savon maakunnan taajamat
Luokka:Suomen kirkonkylät
Luokka:Suomen kuntakeskukset
Suonenveto

Suonenveto eli lihaskramppi on lihassupistus, jossa lihas supistuu ääriasentoon ja verenkierto heikkenee aiheuttaen hapenpuutteesta johtuvan kivun tunteen. Suonenveto tapahtuu tavallisesti öisin tai rankan urheilusuorituksen jälkeen. Usein kylmä vesi tai ilma voi aiheuttaa suonenvedon. Öiset suonenvedot lisääntyvät yleensä iän mukana. Noin kolmasosa 60–70-vuotiaista kärsii toistuvista suonenvedoista. Eräissä sairauksissa lihaskramppeja esiintyy normaalia enemmän, esimerkiksi munuaisten vajaatoiminnassa ja suolatasapainon häiriössä. Syytä perusterveiden ihmisten suonenvetoon ei tunneta.
== Hoito ==
Ensiapuna suonenvetoon auttaa yleensä kramppaavan lihaksen venyttäminen. Säännöllisen lihasten venyttelyn ei ole havaittu ehkäisevän suonenvetoa, mutta erään tutkimuksen mukaan lihaksen venyttely juuri ennen nukkumaanmenoa ehkäisee ja lievittää kramppeja.
Suonenvetoon auttaa myös jos aktivoi vastakkaista lihasta. Jos esimerkiksi pohjelihaksesta vetää suonta, pitää työntää varpaita ylöspäin, jolloin säärilihakset aktivoituvat ja pohjelihas venyy.
Yleensä kivennäisten, myös kalkin, puute voi aiheuttaa suonenvetoa. Parhaiten suonenvetoa ehkäisevät terveet elämäntavat, terveellinen ravinto, lämmin pukeutuminen sekä riittävä nesteensaanti ja liikunnan harrastaminen.
Moni käyttää magnesiumia estääkseen suonenvetoja, mutta tutkimusten mukaan se on hyödytöntä ja terve ihminen saa tarpeeksi magnesiumia ravinnostaan. Tosin urheilijoiden kramppeja on tutkittu vasta hyvin vähän. Kramppaavan lihaksen venyttely auttaa kramppiin, ehkä myös lihaksen venyttely juuri ennen nukkumaanmenoa.
== Lähteet ==
*Akuutin nettisivut Suonenvedosta
===Viitteet===
Luokka:Oireet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Suoramarkkinointi

Suoramarkkinointi on mitä tahansa markkinointiviestintää minkä tahansa median kautta, joka tavoittaa ihmiset suoraan, tai jonka kautta ihmiset voivat vastata suoraan.
==Tyypillisiä esimerkkejä suoramarkkinoinnista==
* Osoitteeton suoramainosesite (yritys kohdentaa mainonnan valitulle alueelle joko kaikkiin tai valittuihin kotitalouksiin)
* TV-mainos joka pyytää ihmisiä vastaamaan
* Radiomainos, joka pyytää vastausta
* Suoramainoskirje (myyntikirje, markkinointikirje) postitse
* Sähköposti
* Verkkosivut
* Lehti-ilmoitus joka pyytää vastaamaan
* Puhelinsoitto tai tekstiviesti
* Lentolehtinen, joka pyytää ihmisiä vastamaan
Tärkeimpiä suoramarkkinoinnin ominaisuuksia on kyky testata ja tietää, mikä toimii.
==Katso myös==
*Jayme & Ratalahti
==Lähteet==
*Timo Jäppinen, Markkinointikatsaus.com , 2011
*Commonsense Direct Marketing, 1982
Luokka:Markkinointiviestintä
Suotyyppi

Suotyyppi on samankaltaisten kasvupaikkatekijöiden ja samankaltaisen suokasvillisuuden luonnehtima suokuvio (eli maastokuvio suolla), jossa kasvaa ekologisilta vaatimuksiltaan samankaltaisia suokasveja.Seppä, Heikki: Soiden maa. Teoksessa: Pääsuotyypit ovat räme, neva, korpi, letto, luhta ja lähteikkö.
Suoyhdistymä on suo, joka koostuu vähintään kahdesta metsätyyppiopin mukaisesta suotyypistä. Suomen suoyhdistymät on tyypitelty kolmeksi suoyhdistymätyypiksi, jotka ovat aapasuo, keidassuo ja palsasuo.
== Katso myös ==
* Metsätyyppioppi
* Erotuslaji eli opaskasvi
== Lähteet ==
== Aiheesta muualla ==
*
*Seppä, Heikki: Soiden maa. Teoksessa: 
*Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymä (PKKY): MetsäVerkko, Suotyypit
Luokka:Suot
Suur-Seudun Osuuskauppa SSO

Suur-Seudun Osuuskauppa SSO on yksi S-ryhmään kuuluvista alueosuuskaupoista. SSO toimii 8 kunnassa läntisen Uudenmaan ja Salon seutukunnan alueilla. 
SSO:n liiketoiminta-alueet ovat päivittäis- ja käyttötavarakauppa, liikennemyymälä- ja polttonestekauppa, erikoistavarakauppa, matkailu- ja ravitsemiskauppa, rauta-, maatalous- ja puutarhakauppa sekä autokauppa.
SSO syntyi 2004 Salon Seudun Osuuskaupan ja Lohjalla toimineen Osuuskauppa Seudun fuusion pohjalta.
Syksyllä 2016 SSO kertoi vähentävänsä yt-neuvottelujen tuloksena 89 työpaikkaa ja lopettavansa Halikon -rautakaupan, Salon Rosso-ravintolan ja Salon Mariankadun ABC-liikennemyymälän.Henttonen, Katri: SSO vähentää 90 työpaikkaa – Rosso, Kodin Terra ja SSO Liikennemyymälä kiinni, Salon Seudun Sanomat 13.10.2016. Viitattu 20.10.2016.
==SSO:n edeltäjiin liitetyt paikalliset osuuskaupat==
Osuuskauppa Seutuun sulautuivat:
* Karjalohjan Osuuskauppa 1917–1970
* Osuusliike Aura (Vihti) 1928–1983
** Osuuskauppa Uusi-Pohja (Karkkila) sulautui Osuusliike Auraan vuonna 1965
* Osuuskauppa Jyvä (Pusula) 1929–1965
* Nummen osuuskauppa 1905–1964
* Sammatin Osuuskauppa 1922–1965
Salon Seudun Osuuskauppaan sulautuivat:
* Hajalan Osuuskauppa (Halikko) 1903–1927
* Halikon Aseman Osuuskauppa 1906–1928
* Kiikalan Osuuskauppa 1906–1967
* Kiskon Osuuskauppa 1916–1962
* Perniön Osuuskauppa 1917–1973
* Perttelin Osuuskauppa 1908–1973
* Someron Osuuskauppa 1916–1984
* Suomusjärven Osuuskauppa 1908–1984
Handelslaget Öboden, joka oli ruotsinkielinen osuuskauppojen yhteenliittymä Turunmaan saaristossa, lopetti vuonna 1989 ja sen alueesta Dragsfjärd, Kemiö ja Västanfjärd liittyivät Salon Seudun Osuuskaupan alueeseen. Lisäksi vuonna 1989 Koski Tl:n ja Marttilan alue siirtyi keskinäisellä sopimuksella Turun Osuuskaupalta Salon Seudun Osuuskaupan haltuun.https://www.s-kanava.fi/web/sso/historia 
== Toimipaikkoja ==
Sokos
*Salo
*Lohja
Prisma
*Halikko
*Lohja
*Nummela
ABC
*Kemiönsaari
*Koski Tl
*Lohja
*Sammatti Lohja
*Marttila
*Masuuni Karkkila
*Nummela
*Perniö
*Halikko Salo
*Piihovi Salo
*Tupuri Salo
*Somero
*Vihti
*SSO Liikennemyymälä Tytyri Lohja
*SSO Liikennemyymälä Salo
S-market
*Karkkila
*Kemiö
*Keskusta Lohja
*Lempola Lohja
*Tynninharju Lohja
*Perniö Salo
*Plaza Salo
*Tupuri Salo
*Somero
*Otalampi Vihti
*Keskusta Vihti
Sale
*Koski Tl
*Taalintehdas Kemiönsaari
*Karjalohja Lohja
*Marttila
*Nummi Lohja
*Perttilä Lohja
*Pusula Lohja
*Sammatti Lohja
*Virkkala Lohja
*Hermanni Salo
*Kiikala Salo
*Kuusjoki Salo
*Paukkula Salo
*Pertteli Salo
*Suomusjärvi Salo
*Toija Salo
*Vaskio Salo
Sokos Hotels
*Original Sokos Hotel Rikala Salo
Autokaupat
*Lohjan Autokeskus Lohja
*PP-Auto Lohja
*PP-Auto Salo
Kosmetiikkaliikkeet
*Emotion Nummela
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Suur-Seudun Osuuskauppa SSO 
Luokka:Alueosuuskaupat
Luokka:Uusimaa
Luokka:Salo
Suuri koalitio

Suuri koalitio on hallitusratkaisu sellaisessa monipuoluejärjestelmässä, jossa on kaksi kilpailevaa suurta puoluetta. Suuressa koalitiossa nämä suuret puolueet muodostavat hallituksen keskenään. Tähän on tyypillisesti syynä se, etteivät ne saa edes apupuolueineen riittävää tukea (enemmistöä) hallitukselleen yksinään.
==Saksa==
Saksassa suuri koalitiohallitus () muodostettiin ensimmäisen kerran 1966 kristillisdemokraattien ja sosiaalidemokraattien välillä. Se oli ensimmäinen Saksan liittotasavallan hallitus, johon sosiaalidemokraatit ottivat osaa. Tämän hallituksen aikaa leimasivat opiskelijalevottomuudet ja perustuslain 17. lisäyksen, hätätilalakien ajaminen läpi. Liittokanslerina tässä ensimmäisessä CDU.n ja SPD:n suuressa koalitiossa vuosina 1966–1969 oli kristillisdemokraatti Kurt Georg Kiesinger.
Koalitiohallitus hajosi syksyllä 1969. Sosiaalidemokraatit voittivat vaaleissa ja Willy Brandt muodosti hallituksen, tällä kertaa FDP:n kanssa.
Toisen kerran suuri koalitio kristillisdemokraattien ja sosiaalidemokraattien välillä muodostettiin marraskuussa 2005 Angela Merkelin johdolla, ja kolmannen kerran joulukuussa 2013 ja neljännen kerran taas liittokansleri Angela Merkelin johdolla, kun syyskuun 2017 liittopäivävaalien ja erittäin vaikeiden hallitusneuvottelujen jälkeen saatiin lopulta maaliskuussa 2018 muodostettua taas kristillisdemokraattien ja sosiaalidemokraattien yhteishallitus.
==Itävalta==
Itävallassa suuri koalitio on muodostettu kansanpuolueen ja sosiaalidemokraattisen puolueen välillä 1945–1966, 1986–2000 ja 2006–2017. Toisen maailmansodan jälkeen ÖVP:n ja SPÖ:n lisäksi merkittävä kannatus oli ainoastaan kommunisteilla ja suuremmat puolueet saivat molemmat säännöllisesti noin 45 % äänistä vaaleissa. Koalitio päättyi toistaiseksi syksyyn 2017, jolloin ÖVP palasi yhteistyöhön kansallismielisen FPÖ:n kanssa, tällä kertaa ilman ulkopoliittisia vastalauseita EU:n sisällä.
== Euroopan unionin parlamentti ==
Euroopan unionin parlamentissa on usein toiminut suuri koalitio, johon on kuulunut Euroopan kansanpuolueen ryhmä (EPP), Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä (S&D) ja Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä (ALDE).
Euroopan parlamentissa maltillisen oikeiston EPP:n ja sosiaalidemokraattien S&D:n sekä liberaalien ALDE:n suuri koalitio on käytännössä aina ollut Euroopan parlamentin enemmistössä. Vuoden 2019 Europarlamenttivaalit päättivät Euroopan kansanpuolueen ja Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien pitkäaikaisen enemmistön, jota he olivat pitäneet aina ensimmäisten Europarlamenttivaalien jälkeen vuodesta 1979. 
== Lähteet ==
Luokka:Hallituskoalitiot
Luokka:Politiikan käsitteet
Luokka:Saksan politiikka
Suurlähettiläs

Suurlähettiläs on valtion toisessa valtiossa, toiselle hallitukselle tai kansainvälisessä järjestössä ylläpitämän diplomaattisen edustuston päällikkö. Hänen päätehtävänsä on hoitaa lähettäjävaltion suhteita vastaanottajaan. Yleensä suurlähettilään asemapaikka on valtion pääkaupunki. Muissa kaupungeissa työskenteleviä diplomaattisten lähetystöjen johtajia kutsutaan (lähetetyiksi) konsuleiksi. Lisäksi on kunniakonsuleita. Yleensä vastaanottajavaltio antaa suurlähettilään käyttöön alueen, jota kutsutaan suurlähetystöksi sekä tälle henkilökuntineen diplomaattisena koskemattomuutena tunnetun suojan isäntävaltion lailta.
Suurlähettiläs edustaa valtion päämiestä, kun taas lähetystön päällikkö eli lähettiläs edustaa maan hallitusta. Asiainhoitaja edustaa ulkoasiainministeriötä.Facta 2001, WSOY 1986, 17. osa, palsta 353
==Katso myös==
* Luettelo Suomen diplomaattisista edustajista maanosittain
== Lähteet ==
Suurnopeusmuovaus

Suurnopeusmuovauksella tarkoitetaan ohutlevyn muovausprosesseja, joissa muovattavan työkappaleen nopeus on vähintään luokkaa 200 m/s. Näissä nopeuksissa jodenkin metallien (esimerkiksi alumiinin) muovattavuus paranee jopa kolminkertaiseksi, eli metalli muovautuu ennen murtumistaan jopa 3x normaalia enemmän. Suurnopeusmuovauksen menetelmät ovat: räjäytysmuovaus, sähköimpulssimuovaus ja magneetti-impulssimuovaus.
== Räjäytysmuovaus ==
Menetelmässä levitetään räjähdysainetta muovattavan levyn pintaan ja räjäytetään siinä, jolloin levy painautuu räjähdyksen voimasta sen takana olevaa muottia vastaan. Tällä tavalla valmistettiin Nevadassa suuria säiliön päätyjä 1960-luvulla. Toisessa menetelmässä koneeseen ladataan räjähdyspanos, ja koneessa oleva työkalu kiihdytetään tämän räjähdysvoiman avulla vasten muovattavaa levyä, joka pakenee työkalun edellä muottia vasten. Räjäytysmenetelmällä voidaan myös hitsata.
== Sähköimpulssimuovaus ==
Sähköimpulssimuovauksessa lyhytaikaisen (impulssi) valokaaren avulla saadaan vedessä aikaan paineaalto, joka muovaa kappaleen. Menetelmällä on yhtäläisyyksiä hydromuovauksen kanssa.
== Magneetti-impulssimuovaus==
Menetelmässä sähkömagneetin läpi johdetaan erittäin suuri virtaimpulssi, mikä aiheuttaa ympärilleen pulssimaisen voimakkaan magneettikentän. Tämä magneettikenttä johdetaan kappaleeseen siten, että kappaleeseen syntyy halutun suuntainen voima. Magneetti-impulssimuovauksessa hyvin sähköä johtava metallilevy asetetaan magneettikenttään siten, että levy liikkuu kohtisuoraan muottia kohti. Kohdattuaan muotin, levy muovautuu dynaamisen energiansa ja kenttävoiman ansiosta muottia vasten. Voidaan myös muovata välillisesti siten, että pelkästään työkalu (painin) saatetaan magneettipulssin avulla suureen nopeuteen. Työkalu sitten muovaa levyn.
Suurnopeusmuovauksen etuna on, että kappaleen takaisinjousto jää niissä pieneksi. Laitteet ovat melko yksinkertaisia ja siten halpoja.
Luokka:Muokkaustekniikka (Metallit)
Suzy Delair

Suzy Delair (oikealta nimeltään Suzanne Pierrette Delaire; 31. joulukuuta 1917 Pariisi – 15. maaliskuuta 2020) oli ranskalainen näyttelijä ja laulaja. 
Delair sai von 17-vuotiaana ensimmäisen filmiroolinsa elokuvassa L'or dans la rue (1934). Hän tuli tunnetuksi muiden muassa Henri-Georges Clouzot'n elokuvista Murhaaja asuu numerossa 21 (1942) ja Kolmas aste (1947). Hänen elokuva-alan huippukauttaan olivat 1940- ja 1950-luku, jolloin hän esiintyi Alexander Kordan, Abel Gancen, Luchino Viscontin ja Gérard Ouryn ohjaamissa filmeissä. Niistä kenties tunnetuin on Viscontin Rocco ja hänen veljensä (1960).Biography of Suzy Delair. Thomas Staedli. Viitattu 7.4.2018.
Musiikkialalla Delair muistetaan varsinkin hänen tulkinnastaan laulusta Avec son tralala. 
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
* 
Luokka:Ranskalaiset näyttelijät
Luokka:Ranskalaiset laulajat
Luokka:Yli satavuotiaiksi eläneet ranskalaiset
Luokka:Vuonna 1917 syntyneet
Luokka:Vuonna 2020 kuolleet
Sven Lindqvist

Sven Oskar Lindqvist (24. maaliskuuta 1932 Tukholma – 14. toukokuuta 2019 Tukholma) oli ruotsalainen kirjailija. Hän julkaisi yhteensä 33 teosta, jotka sisälsivät muun muassa esseitä ja matkareportaaseja. Lindqvist oli Tukholman ja Uppsalan yliopistojen kunniatohtori.
Lindqvistin varhaisin tuotanto oli Afrikkaa, Aasiaa ja Latinalaista Amerikkaa käsitteleviä matkareportaaseja. 1980-luvun lopusta lähtien hän keskittyi kirjoittamaan rasismista, imperialismista ja kolonialismista sekä erilaisista sodista ja kansanmurhista. Lindqvistin pääteoksena pidetään vuonna 1992 ilmestynytttä Utrota varenda jävel (suom. Tappakaa ne saatanat). Sen mukaan natsien rotuoppien ja lebensraum-ideologian juuret olivat imperialismin ja kolonialismin periaatteissa, joita he sovelsivat ensimmäisenä toisiin eurooppalaisiiin.
Lindqvistin ensimmäinen puoliso oli sinologi Cecilia Lindqvist 1956–1986 ja toinen puoliso taloustieteiljä Agneta Stark.
== Lähteet ==
S
S
S
Sydänhalvaus

Sydänhalvaus eli sydämenpysähdys on sydämen pysähtymisestä johtuva sairauskohtaus, joka voi johtaa äkkikuolemaan. Syynä voi olla sydäninfarkti tai paha rytmihäiriö eli niin kutsuttu kammiovärinä. Sydämen pysähtyessä elvytys on aloitettava välittömästi.
Termi sydänhalvaus on epätäsmällinen, ja sen käyttö on vähentynyt.
== Katso myös ==
* Asystole
== Aiheesta muualla ==
*Tohtori.fi: Sydänhalvaus tappaa Suomessa köyhiä (15. toukokuuta 2000)
Luokka:Sydän- ja verisuonitaudit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Sykloni Amphan

Sykloni Amphan oli Intian valtamerellä ja Bengalinlahdella toukokuussa 2020 liikkunut trooppinen hirmumyrsky. Kovin mitattu tuulennopeus oli puuskissa 75 metriä sekunnissa. Sen tieltä evakuoitiin miljoonia ihmisiä, mutta koronaviruspandemia haittasi evakuointeja.
Amphan rantautui keskiviikkona 20. toukokuuta 2020 Länsi-Bengalin osavaltioon lähelle Intian ja Bangladeshin rajaa iltapäivällä paikallista aikaa. Se alkoi heiketä rantautumisensa jälkeen, ja torstaiaamuna se oli enää trooppisen myrskyn luokkaa. Sen tuulet puhalsivat silti vielä 30 metriä sekunnissa.
Ensimmäisten päivien arvioiden mukaan lähes sata ihmistä kuoli, suurin osa Intiassa. Sähkökatkot, kaatuneet puut ja tuhoutuneet rakennukset vaikuttivat miljoonien ihmisten elämään.
Pääministeri Narendra Modi lupasi 5 miljardia rupiaa Odishalle ja 10 miljardia rupiaa Länsi-Bengalille katastrofin lievitykseen käydessään paikan päällä 22. toukokuuta. 
== Lähteet ==
Luokka:Vuoden 2020 luonnonmullistukset
Amphan
Syklotymia

Mielialan aaltoiluhäiriö eli syklotymia on kaksisuuntaista lieväasteisempi mielialahäiriö, jossa hypomaaniset ja lievät masennusjaksot vaihtelevat. Sairaus on lievän dystymian tavoin pitkäaikainen, tyypillisesti vähintään kahden vuoden kestoinen.
Syklotymiaa sairastaa suunnilleen yksi prosentti väestöstä. Syklotymia voi pisimmillään olla lähes koko elämän mittainen. Sitä voidaan kuitenkin hoitaa psykoterapialla ja samankaltaisella lääkityksellä kuin varsinaista kaksisuuntaista mielialahäiriötä.
Toisin kuin dystymiaa, syklotymiaa tavataan jokseenkin yhtä yleisenä sekä miehillä että naisilla. 
== Lähteet ==
Luokka:Kaksisuuntainen mielialahäiriö
Sylinteri

Sylinteri voi olla:
*Hydraulisylinteri, hydrauliikassa sylinteristä, männästä ja männänvarresta koostuva voimaa ja liikettä tuottava osa
*Lieriö, kolmiulotteinen geometrinen kappale
*Paineilmasylinteri, pneumatiikassa voimaa ja liikettä tuottava osa
*Silinterihattu, korkea, sylinterinmuotoinen huopahattu, jossa on lieri (: Sylinterihattu)
*Sylinteri, moottorissa tai kompressorissa oleva tila, jossa paine muutetaan mäntien avulla mekaaniseksi energiaksi
*Työntösylinteri, höyryveturissa oleva osa, jonne höyry ohjataan mekaanisen liikkeen saamiseksi
Sympatia

Sympatia (kreikan sanasta sympátheia, myötätunteminen) tai myötätunto tarkoittaa toisen henkilön mielihyvän kokemista omana mielihyvänä (myötäilo) tai tuskan ja mielipahan tuntemista mielipahana. (Osa1 )http://sitomo.fi/portaali/sympatia-ja-empatiahttps://www.nyyti.fi/tietoa/sosiaalisuus-ja-sosiaaliset-taidot/sosiaalisten-taitojen-ominaisuuksia/ 
"Sympatia on toisen henkilön emootioiden ja tuntemusten passiivista noudattamista, josta olisi eroteltava empatia, joka olisi aktiivisempaa ja neutraalimpaa eläytymistä toisen tilanteeseen tai mielentilaan."
Sympatian vastakohta on antipatia.
Tutkija Riikka Korkiamäen mukaan myötätunto saa suosimaan niitä, joista välittää eniten, esimerkiksi päiväkotiryhmässä tai politiikassa. Siksi moni tutkija korostaa, että myötätunnolle ei saisi antaa minkäänlaista painoa päätöksenteossa.
==Katso myös==
* Empatia
==Lähteet==
==Kirjallisuutta==
*Pessi, Anne Birgitta ym. (toim.): Myötätunnon mullistava voima. Jyväskylä : PS-kustannus, 2017. ISBN 978-952-451-779-9.
Luokka:Tunteet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit