nyuuzyou/wikis huggingface dataset:
Krister Klaunpoika Horn (1554–1612)

Krister Klaunpoika Horn eli Kristiern Klasson (1554–1612) oli Åminnen vapaaherra ja osallistui Pontus De la Gardien sotaretkeen venäläisiä vastaan 1580-1581 vaikka oli aiemmin alkuvuodesta 1580 yhdessä Karl Gustavssonin (Stenbock) kanssa ilmaissut Juhana III:lle Suomen aateliston epäilykset sotimiseen venäläisiä vastaan. Hän lähti Sigismundin mukana Puolaan 1587. Juhana III:n kuoltua Kaarle-herttua lähetti hänet Djursholmiin neuvottelemaan Gustav ja Sten Banérin ja Erik Sparren kanssa, ja tuloksena oli, että Juhanan erottamat neuvosmiehet palasivat neuvostoon.Släkt Horn, Svenskt biografiskt lexikon 
Kahteen otteeseen hän joutui oikeuteen ja jälkimmäisellä kerralla hän sai jopa kuolemantuomion arvosteltuaan hallitsijasukua ja oltuaan yhteydessä maanpakoon lähteneeseen veljeensä Jakob Klaunpoika Horniin, mutta molemmilla kerroilla seurasi armahdus.
Hän opiskeli Frankfurt an der Oderissa vuosina 1571–1573, ja tuolloin hänestä käytettiin nimeä Kristiern Horn, muulloin hän itse käytti ja muut käyttivät nimeä Kristiern Klasson.
==Lähteet==
Luokka:Suomalaiset sotilaat
Luokka:Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Vuonna 1554 syntyneet
Luokka:Vuonna 1612 kuolleet
Kristinusko Suomessa

Kristinusko Suomessa on maan kannattajamäärältään suurin uskonto. Vuonna 2018 suomalaisista 69,8 prosenttia kuului Suomen evankelis-luterilainen kirkkoon ja 1,1 prosenttia ortodoksisiin kirkkoihin. Vuonna 1900 Suomen evankelis-luterilainen kirkkoon kuului 98,1 prosenttia väestöstä, vuonna 1950 siihen kuului 95 prosenttia ja vuonna 2000 enää 85,1 prosenttia. Ortodoksisten kirkkojen osuus oli vuosina 1900–1950 1,7 prosenttia, ja vuodesta 2000 alkaen 1,1 prosenttia. Kristinuskon osuutta Suomen väestöstä vähentää esimerksiksi maahanmuuttajat joista enemmistö on muslimeja. Vuonna 2050 kirkkoon kuuluvien osuuden ennustetaan olevan Suomessa 37 prosenttia. Määrää vähentää se, että suuret kirkolle uskolliset ikäluokat kuolevat pois ja kirkossa kastaminen vähenee.
== Historia ==
Kristillinen vaikutus ulottui Suomeen 1000-luvun alussa samanaikaisesti sekä idästä Novgorodista ja lännestä Ruotsista. Ortodoksinen kirkko juurtui Karjalan alueelle. Lännestä alueelle kohdistunut roomalaiskatolinen lähetystyö sai jalansijaa ensin Ahvenanmaalta. Pähkinäsaaren rauhan yhteydessä Ruotsin ja Novgorodin välille syntyneen rajan myötä valtaosa Suomesta siirtyi katolisen kirkon yhteyteen.Heino 1997, s. 15
Katolisen kirkon myötä Suomi liittyi eurooppalaiseen kulttuuriin ja järjesti suurelta osin Suomen alueen hallinnon. Suomen hiippakunnan keskus oli Turussa. Valtion ja paikallistason hallinto pohjautui seurakuntien verkostoon. Kirkko piti keskiajalta lähtien yllä myös sairaaloita ja köyhäintaloja. Kirkon vastuulla oli myös tieteen ja taiteen levittäminen, kasvatus ja korkeampi opetus aina Turun akatemian perustamiseen 1640 saakka.
Luterilainen uskonpuhdistus ulottui Ruotsin valtakuntaan kuuluneeseen Suomeen 1520-luvulla. Luterilaisuudesta tuli pian valtakunnan virallinen uskonto. Turun arkkipiispana toimineesta Mikael Agricolasta tuli Suomen kirjakielen kehittäjä. Kristinuskon oppia opeteltiin ulkoa ja opetettiin lukemaan 1700-luvulta lähtien. Taidot tarkastettiin kinkereillä.Heino 1997, s. 16 
== Ilmoitetut jäsenmäärät ==
=== Tunnustuskunnat ===
 Kirkkokuntien ilmoittamat jäsenmäärät
Tunnustuskunta 	Jäsenmäärä (2020)	Seurakunnat	Päämaja
Evankelis-luterilaisuus 	3 749 713 	378 	Turku
Ortodoksisuus 	60 086 	12 	Helsinki
Helluntailaisuus 	45 256 	82 	Helsinki
Vapaakirkollisuus 	15 064 	99 	Tampere
Katolisuus 	14 529 	8 	Helsinki
Adventismi 	3 236 	65 	Tampere
Baptismi 	2 512 	14 	Tampere
Metodismi 	1 364 	11 	Helsinki
Evankelis-luterilaiset vapaaseurakunnat	904 	5 	Helsinki
Anglikaanisuus 	204 	1 	Helsinki
== Lähteet ==
* 
=== Viitteet ===
*
Kromosomimutaatio

Kromosomimutaatio on kromosomin rakenteen muutos. Kaikki kromosomimutaatiot edellyttävät kromosominmurtumaa eli kromosomin rakenteen katkeamista. 
Kromosomimutaation tyypit:
* Häviämä (deleetio), jossa kromosomista häviää jokin osa
* Kahdentuma (duplikaatio), jossa kromosomiin liittyy toinen samanlainen osa toisesta kromosomista
* Kääntymä (inversio), jossa kromosomin geenien järjestys muuttuu käänteiseksi tietyssä kromosomin osassa
* Liittymä (insertio), jossa kromosomiin liittyy jokin toisen kromosomin osa tai osia muualta samasta kromosomista
* Siirtymä (translokaatio), jossa kaksi erilaista kromosomia vaihtavat osia
== Lähteet ==
* 
* 
Luokka:Mutaatiot
Kromosomistomutaatio

Kromosomistomutaatiossa on tapahtuma, jossa kromosomien lukumäärä muuttuu. Kromosomistomutaatiot jaetaan aneuploidiaan, polyploidiaan ja haploidiaan.
== Aneuploidia ==
Aneuploidiassa yksittäisiä kromosomeja on kromosomistossa normaalista poikkeava määrä. Aneuploidian yleisin muoto on trisomia, jossa diploidisella yksilöllä on kromosomistossa yhtä kromosomia kahden sijasta kolme kappaletta. Harvinaisemmassa monosomiassa yksittäisiä kromosomeja on vain yksi. Esimerkiksi Downin syndrooma johtuu kromosomin 21 trisomiasta. Aneuploidiset mutaatiot eivät ole perinnöllisiä vaan ne syntyvät kehityshäiriöiden seurauksena.
== Polyploidia ==
Kun kokonaisia kromosomistoja on useampia kuin kaksi, kyseessä on polyploidia. Esimerkiksi polyploidisilla kasveilla niiden suurempi alleelivarasto edesauttaa sopeutumista, joten polyploidia on yleistä esimerkiksi arktisten alueiden kasveilla. Eläimillä polyploidia on harvinaista eikä sitä esiinny muilla kuin partenogeneettisesti lisääntyvillä lajeilla.
Polyploidiasta on kaksi tyyppiä: 
# Autoploidia, jossa sama peruskromosomisto on moninkertaistunut ja
# Alloploidia tai allopolyploidia, jossa moninkertaistunut kromosomisto on peräisin vähintään kahdelta lajilta.
== Haploidia ==
Kun kromosomistoja on poikkeavasti vain yksi, kyseessä on haploidia.
== Lähteet ==
* 
===Viitteet===
Luokka:Mutaatiot
Krooninen tila

Krooninen tila on pitkäikäinen tai toistuva, usein hitaasti kehittyvä sairaus, kipu tai muu tila. Erityisesti puhutaan kroonisesta sairaudesta. Kroonisen sairauden vastakohta on akuutti eli äkillinen sairaus, joka kestää vain lyhyen ajan. 
Muun muassa Yhdysvalloissa on todettu, että lähes puolella väestöstä on ainakin yksi krooninen sairaus.Chronic Care in America: A 21st Century Challenge, a study of the Robert Wood Johnson Foundation & Partnership for Solutions: Johns Hopkins University, Baltimore, MD for the Robert Wood Johnson Foundation (September 2004 Update). "Chronic Conditions: Making the Case for Ongoing Care" Yli 65-vuotiaista jopa 90 %:lla on ainakin yksi, 77 %:lla ainakin kaksi kroonista sairauttaThe Growing Burden of Chronic Disease in American, Public Health Reports / May–June 2004 / Volume 119, Gerard Anderson, PhD. Tavallisimpia kroonisia sairauksia ovat niveltulehdus (arthritis), monet hengitysteiden sairaudet, verenpainetauti, veren kohonnut kolesterolipitoisuus sekä muut sydän- ja verisuonitaudit. Kroonisia sairauksia ovat myös diabetes ja osteoporoosi. 
Monet krooniset sairaudet eivät ainakaan varhaisessa vaiheessaan rajoita potilaan työ- tai toimintakykyä eivätkä edes saa häntä tuntemaan itseään sairaaksi. Usein niitä ei voi lainkaan huomata ilman lääketieteellistä diagnoosia. Hoitamattomina monet krooniset taudit kuitenkin vähitellen pahenevat, jolloin kipu yltyy, ja todella pitkän ajan jälkeen nämä taudit voivat jopa tappaa.
== Krooninen kipu ==
Eräs tyypillinen kroonistunut tila on krooninen kipu. Kipu määritellään krooniseksi silloin, jos sen kesto on pidempi kuin kivun aiheuttaneen kudosvaurion paranemiseen tarvittava aika. Tyypillisesti kipua aiheuttavien kudosvaurioiden paraneminen kestää korkeitaan joitakin kuukausia. Kudosvaurion parannuttua kipu saattaa kroonistua kivun akuuttivaiheen aikana tapahtuneen kipujärjestelmän herkistymisen vuoksi. Muita syitä krooniselle kivulle voi olla myös korjaantumaton nosiseptoreita ärsyttävä tila, esimerkiksi nivelrikko. Myös psyykkiset syyt saattavat aiheuttaa kroonista kipua. Krooninen kipu, toimintakyvyn arviointi, Duodecim, http://www.duodecim.fi/kotisivut/docs/f757188385/krooninenkipu.pdf 
==Lähteet==
Luokka:Lääketiede
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kruununperillinen

Kruununperillinen on henkilö, jolla on kruununperimysjärjestykseen perustuva virallinen asema tulevana hallitsijana nykyisen hallitsijan kuoltua tai luovuttua vallasta. Kruununperijästä tulee siis uusi monarkian johtaja. Kruununperillinen on yleensä kuninkaallisen perheen vanhin poika, tytär vain jos poikaa ei ole lainkaan, mutta nykyään suuressa osassa Euroopan monarkioista vanhin lapsi sukupuoleen katsomatta. Miespuolisesta kruununperillisestä käytetään nimitystä kruununprinssi ja naispuolisesta nimitystä kruununprinsessa. Kruununprinsessaksi kutsutaan myös kruununprinssin puolisoa, joka ei kuitenkaan ole itse kruununperillinen.
Joissakin monarkioissa ei käytetä kruununprinssin tai -prinsessan arvoa, vaan kruununperillisellä on erityinen arvonimi, esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa Walesin prinssi tai Belgiassa Brabantin herttua. Näissä esimerkeissä arvonimet eivät kuitenkaan ole automaattisia, vaan ne on mahdollista myöntää.
*
Luokka:Monarkia
Kruusila

Kruusila on kylä ja postinumeroalue (25110 Kruusila) Kiikalassa Salossa Varsinais-Suomen maakunnassa. 
==Sijainti==
Kylä sijaitsee 110-tien varrella, noin 6 kilometriä Suomusjärveltä länteen ja sen pohjoispuolitse kulkee valtatie 1. Kruusilan lähimmät naapurikylät ovat Kiikalan Pirilä idässä ja Kiikalan Rasvala lännessä. Pohjoisessa Kruusilan kylän alue rajoittuu Kiikalan Peltolan ja luoteessa Perttelin Pöytiön, Romsilan ja Toramäen kyliin. 
==Nimi==
Kylän nimen Kruusila on arveltu johtuvan joko Paimion Kruusilan kylän nimestä tai henkilönnimestä Kruse tai Kruus. Yhdessä Kiikalan kolmesta eteläisimmästä kylästä Kruusilasta, Pirilästä ja Rasvalasta on historiallisesti käytetty nimitystä Kuutti-Kiikala.von Hertzen 1987: s. 131. 1900-luvulla samoista kolmesta kylästä koulupiirinä ja muun muassa postitoimipaikan, pankin ja meijerin vaikutusalueena on käytetty eri yhteyksissä joko nimeä Kruusila tai Hirsjärvi.
==Luonnonympäristö ja maisema==
Suhteessa luonnonympäristöön kylä sijaitsee Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön kuuluvan Kiskon Hirsjärven pohjoispäässä, lähellä Kiikalan Omenojärvestä Kiskon Hirsjärveen laskevan Huitinjoen suuta. Kylän alueelle ulottuu osittain Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön kuuluva Pernjärvi ja sen alueelle jäävät kokonaan myös samaan vesistöön kuuluvat Kyynäräjärvi ja Laihajärvi.
Rakennettuna ympäristönä Kruusilan kylä muodostaa kauniin kulttuurimaiseman, joka sisältyi Museoviraston valtakunnallisesti merkittävien kulttuurihistoriallisten ympäristöjen luetteloon 1993, mutta ei enää saman luettelon tarkistettuun versioon
2009.
==Historiaa==
Varhaisin kirjallinen maininta Kruusilan kylästä on vuodelta 1478. Kylän taloja olivat vuonna 1540 Aro, Jäppi ja Pormestari. Vuonna 1750 Arosta erotettiin Suutari, joka vuonna 1935 liitettiin Jäppiin.von Hertzen 1987: s. 74.von Hertzen 1987: s. 747. Taloista Jäppi, Aro ja Pormestari sijaitsevat edelleen paikoilla, joilla ne olivat jo isonjaon ajankohtana vuonna 1782.
Kiskon kunnan kanssa yhteinen Hirsjärven kansakoulu perustettiin vuonna 1902.von Hertzen 1987: s. 574–577. Koulu oli toiminnassa vielä vuonna 1980.von Hertzen 1987: s. 667. 
Vuodesta 1929 1960-luvulle Kruusilassa toimi Kruusilan osuusmeijeri.von Hertzen 1987: s. 527. Sittemmin meijerikiinteistössä toimi Pienviljelijöiden lomakotisäätiön omistama pienviljelijöiden lomakoti, kunnes kiinteistö vuonna 1988 tuli yhteisöasumis- ja majatalokäyttöön. 
Kruusilaa ja sen naapurikyliä palveli vuodesta 1917 Kiikalan Hirsjärven Osuuskassa, joka 1960-luvulla liittyi Suomusjärven Osuuskassaan ja toimi vielä 1980-luvulla sen sivukonttorina.von Hertzen 1987: s. 539.
1980- ja 1990-lukujen taitteessa Kruusilan kyläkeskuksessa toimineet koulu, kauppa, pankki ja posti lopettivat toimintansa. Palveluista kauppa ja posti sijaitsivat Rasvalan kylän puolella, koulu ja meijeri Kruusilan kylässä ja seurantalo Pirilän kylän puolella.
==Palveluita==
Kruusilassa on toiminut vuodesta 1988 aiemmin pienviljelijöiden lomakotina olleessa entisessä meijerikiinteistössä yhteisöasumista majoitus- ja tilavuokraustoimintaan yhdistävä Ystävyyden Majatalo.
==Lähteet==
* 
===Viitteet===
Luokka:Kiikalan kylät
Kuhn

Kuhn on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
* Allan Kuhn (s. 1968), tanskalainen jalkapalloilija ja valmentaja
* Fritz Julius Kuhn (1896–1951), saksalais-yhdysvaltalainen kansallissosialisti ja antisemitisti
* Jakob Kuhn (s. 1943), sveitsiläinen jalkapalloilija ja valmentaja
* Markus Kuhn (s. 1986), saksalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
* Nelson Kuhn (s. 1937), kanadalainen soutaja
* Richard Kuhn (1900–1967), saksalainen biokemisti
* Roland Kuhn (1912–2005), sveitsiläinen tutkija ja psykiatri
* Steve Kuhn (s. 1938), yhdysvaltalainen jazzpianisti ja -säveltäjä
* Thomas Kuhn (1922–1996), yhdysvaltalainen fyysikko, tieteenfilosofi ja tieteenhistorioitsija, Tieteellisten vallankumousten rakenne -teoksen kirjoittaja
Kuippana

Kuippana on suomalaisessa kansantarustossa metsänhenki. Kuippanalla ja sille sukua olevilla hahmoilla on eri perinteissä erilaisia tehtäviä ja nimityksiä. Kuopion seudulla Kuippana oli ehkä jäniksiä tuova metsänhaltija, mahdollisesti jänisten emuu. Uskomusolentoja, joilla on Kuippanaa muistuttava nimi, kutsutaan myös metsän kuninkaaksi tai Karhun emännäksi, ja niitä rukoillaan pitämään pedot kurissa tai suomaan riistaa.
Kuippanan toisena nimenä esiintyy toisinaan Hippa.
==Muita nimityksiä==
Näiden metsänhenkien nimitysten arvellaan olevan sukua "Kuippanalle":
*Kuihkamo
*Kuittola
*Kuituri
*Kuikuli
*Kulkia
*Kuittia
*Kuihtana
*Huuhkana
== Katso myös ==
* Tapio
== Lähteet ==
* Martti Haavio: Suomalainen mytologia (1967)
Luokka:Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Kuittikauppa

Kuittikauppa on talousrikos, jossa yritykset tuottavat toisilleen korvausta vastaan kuitteja olemattomista kaupoista tai palveluista. Liittämällä nämä kuitit kirjanpitoonsa ne voivat välttää veroja ja muita pakollisia maksuja. Kuittikauppa on yksi harmaan talouden keskeinen työkalu. Kuittikauppaan tarvitaan kaksi tekijää: ostaja ja myyjä. 
Kuitteja tarvitsee muun muassa sellainen yritys, joka on maksanut työntekijöilleen palkkaa pimeästi ilman veroja ja sosiaaliturvamaksuja. Tekaistujen kuittien avulla ostaja saa yrityksestä rahaa ulos maksamatta veroja. Rahalla voidaan maksaa esimerkiksi pimeitä palkkoja.
Esimerkki
Tekaistun kuitin myyjä laskuttaa olemattomasta kaupasta tai palvelusta esimerkiksi 1 000 euroa kuitin ostajan yritykseltä. Ostajan yritys maksaa laskun, ja maksusta jää kuitti. Myyjä pitää itsellään osuuden maksusta palkkiona, vaikkapa 10–15 prosenttia, ja palauttaa loput rahat käteisenä ostajalle. Kuitin ostaja liittää tekaistun kuitin yrityksensä kirjanpitoon tuhannen euron vähennettävänä kuluna, ja pitää käteisrahat itsellään. 
==Suomi==
Asiantuntijoiden arvion mukaan vuonna 2007 valtio menetti yli 100 miljoonaa euroa verotuloja rakennusalan kuittikaupparikoksien takia. Rikollisesti toimivat rakennusalan yritykset ostavat tekaistuja kuitteja, joihin vedoten arvonlisäverot jätetään maksamatta. Huhtikuussa 2008 jo useampi kuin joka toinen talousrikospoliisi ja -syyttäjä selvitteli rakennusalan kuittikaupparikoksia. Veroviranomaiset vaativat Suomeen käännettyä arvonlisäverojärjestelmää, jolla rakennusurakoissa arvonlisäveron suorittaminen siirtyisi pääurakoitsijalle. Joidenkin arvioiden mukaan järjestelmällä voitaisiin estää kuittikaupparikollisuus lähes kokonaan. 
Rakennusteollisuus vastustaa käännettyä arvonlisäverojärjestelmää, koska se toisi heidän laskelmiensa mukaan rakennusalalle 50 miljoonan euron lisäkustannukset.Kuittikaupparikollisuus työllistää viranomaisia YLE 16.4.2008
Helsingin syyttäjävirastossa työskentelevien syyttäjien korjausehdotuksia tilanteeseen ovat käännetty arvonlisävero, urakoitsijoista tehtyjen neljännesvuosi-ilmoitusten määrääminen pakollisiksi ja lähetettyjen työntekijöiden lähdeveron ja ennakonpidätyksen vastuun siirto ulkomaisen yrityksen edustajalle Suomessa. Vastaavia käytäntöjä on käytössä muissa markkinatalousmaissa.
==Katso myös==
*Kirjanpitorikos
*Sisäpiirikauppa
*Yrityksen saattohoito
==Lähteet==
Luokka:Talousrikollisuus
Kuitu

Kuitu on materiaali, joka esiintyy pitkänä yksittäisenä säikeenä. Biologisesti kuidut ovat tärkeitä niin eläinten kuin kasvienkin kudoksen koossa pitämisessä. Ihminen hyödyntää kuituja moniin tarkoituksiin, muun muassa langan, köyden ja paperin valmistukseen.
Erään määritelmän mukaan kuitu on luonnosta saatu tai kemiallisesti valmistettu kehräytyvä ja riittävän luja ainekoostuma, pituudeltaan monisatakertainen paksuuteensa verrattuna. Kuidut rakentuvat ketjumaisesti asettuneista molekyyleistä, joiden keskinäinen järjestys vaikuttaa kuidun ominaisuuksiin.
Kuidut jaotellaan yleensä luonnonkuituihin ja tekokuituihin. Tehtaissa valmistettavia tekokuituja ovat esimerkiksi hiilikuitu, kevlar, lasikuitu ja muovikuidut.
Luonnonkuidut luokitellaan kasvien eri osista saataviin kasvikuituihin (esim. puuvilla, pellava, sisal, rami), eläinkuituihin (esim. villa, silkki) ja mineraalikuituihin (asbesti). Kasvikuidut voidaan luokitella niitä tuottavan kasvinosan mukaan siemenkuiduiksi (puuvilla), runkokuiduiksi (pellava), lehtikuiduiksi (manilla) ja hedelmäkuiduiksi (kookos). Eläinkuidut ovat pääosin eläinten villoja ja karvoja, mutta luonnonsilkki muodostuu perhosten kotiloissa.
Tekokuidut luokitellaan muuntokuituihin (esim. kupro, viskoosi, modaali, lyocell, asetaatti, maissi, soija), synteettisiin kuituihin (esim. akryyli, elastaani, polyamidi, polyesteri, polypropeeni) ja epäorgaanisiin kuituihin (esim. hiilikuidut, lasikuidut, metallikuidut).
==Katso myös==
*Ravintokuitu
==Lähteet==
== Aiheesta muualla ==
*Kuitutietoa (pdf)
Luokka:Raaka-aineet
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit
Kuka viereesi jää

Kuka viereesi jää on Heikki Luoman kirjoittama dekkari, jonka WSOY julkaisi vuonna 1997.
==Tarina==
Neljänkympin kriisiä elävä hiljattain eronnut yksityisetsivä Jorma Jahvetti Ketola tapaa entisen naisvangin Gunillan, joka tuo hänelle viestin nykyisin uskoon tulleelta paatuneelta rikolliselta Orvo Klemetiltä. Klemetti uskoo Ketolalla olevan jotain mikä kuuluu hänelle, mutta Ketola ei itse tiedä mistä on kysymys. Tästä lähtee liikkeelle värikäs ja jännittävä tapahtumien vyöry, jossa sekä Ketola itse että hänen poikansa joutuvat todelliseen vaaraan. Suloinen mutta teräväkielinen Venla on kuitenkin parasta mitä Ketolalle on tapahtunut vuosiin.
Minäkertojana toimivan Ketolan tyyli on itseironinen, mutta värikkäästi kuvaileva. Tapahtumien käänteissä Ketolasta paljastuu inhimillinen ja äärimmäisen oikeamielinen ihminen.
Luokka:Suomalaiset rikosromaanit
Luokka:Vuoden 1997 kirjat
Kulho (Kontiolahti)

Kulho on kylä ja taajama Pohjois-Karjalassa, Kontiolahden kunnassa lähellä Joensuun kaupungin rajaa. Asukkaita kylässä on noin 1000. Vuonna 2003 kylässä oli asukkaita 761. [ http://www.msl.fi/aluetoiminta/muuttiedostot/kulho_kylasuunnitelma.pdf]
Kulhossa on alakoulu, urheilukenttä, päiväkoti ja hevostiloja. Urheiluseura Kulhon Kunto tunnetaan pesäpalloperinteistään.
Kulho on Pielisjoen rannan kyliä, mutta suuri osa kylästä sijaitsee kaukana rannasta. Kulhossa on useita lampia, joiden rannalla on asutusta. Kulhossa on kaksi uimarantaa Rekilammen ja Aittolammen rannoilla. Myös yksi Joensuun kaupungin vedenottamoista (Kerola)Joensuun Veden vuosikertomus 2005 , sorakuoppia ja luonnonsuojelualue.
Kulhon kyläyhdistys ry. on perustettu 2004. Yhdistys järjestää muun muassa kyläjuhlia, keskustelutilaisuuksia, siivoustalkoita ja retkiä.
Kulhosta on Joensuun keskustaan noin 10 kilometriä ja Kontiolahden keskustaan noin 22 kilometriä.
==Koulu==
Pääartikkeli: Kulhon koulu
Kulhossa sijaitsee noin 140-oppilainen alakoulu. Kulhon koulun oppilasmäärä on jatkuvasti kasvanut. Lukuvuonna 2017-2018 siellä on 144 oppilasta. Opettajia on kymmenen. Kulhon koulu aloitti toimintansa 1920-luvun lopulla.
== Kuuluisia kulholaisia ==
*Jukka Nevalainen, muusikko
*Lauri Dalla Valle, jalkapalloilija
*Loreno Dalla Valle, yrittäjä, "tattikeisari" 
*Pertti Mäkisalo, (1936-1995) opettaja ja tunnettu pesäpallovaikuttaja Pohjois-Karjalassa
==Lähteet==
==Aiheesta muualla==
*Kulhon kylän ja kyläyhdistyksen kotisivut
*Kulhon koulun kotisivut
Luokka:Kontiolahden kylät
Luokka:Pohjois-Karjalan maakunnan taajamat
Kulhon Kunto

Kulhon Kunto on urheiluseura, joka toimii Kontiolahden Kulhon kylässä, Joensuun rajalla. Sen virallinen nimi on Voimistelu- ja Urheiluseura Kulhon Kunto ry. Seuran lyhenne on KuKu.
Seura on tunnettu erityisesti pesäpallotoiminastaan. Miesten joukkue on pelannut maakunta- ja suomensarjassa. Toinen tärkeä laji on salibandy. Miehet nousivat kaudelle 2008-2009 IV-divisioonaan. Seurassa pelataan myös lentopalloa. sulkapalloa ja perhesählyä. Lapsille on voimistelukerhoja.
== Kulhon Kunnon puheenjohtajia==
*Mikko Karjalainen
*Pertti Mäkisalo
*Markku Putkuri
*Petteri Lukkarinen
*Niko Varis
*Mika Könönen
*Teemu Harinen
==Aiheesta muualla==
*Kulhon Kunnon kotisivut
Luokka:Kontiolahtelaiset urheiluseurat
Luokka:Suomalaiset urheilun yleisseurat
Luokka:Pesäpalloseurat
Kuljettaja

Kuljettaja voi viitata seuraaviin ammatteihin:
* jäteautonkuljettaja
* kuorma-autonkuljettaja
* linja-autonkuljettaja
* maitoautonkuljettaja
* metrojunan kuljettaja
* metsäkoneenkuljettaja
* nosturinkuljettaja
* sairaankuljettaja
* sotilaskuljettaja
* taksinkuljettaja
* veturinkuljettaja
Kuljetus

Kuljetus on ihmisten ja tavaroiden siirtämistä paikasta toiseen. 
Suomessa on useita kuljetukseen erikoistuneita yrityksiä. Posti kuljettaa kirjeitä ja paketteja. Postin omistukseen kuuluvat myös postilaatikot, jotka se tyhjentää säännöllisesti. Kuljetuksesta maksetaan postimerkillä. VR-Yhtymä suorittaa tavara- ja matkustajaliikennettä Suomen rautateillä. Suomen rautatieverkosto kattaa koko Suomen Pohjois-Suomea lukuun ottamatta. Lisäksi maanteillä kulkevat linja-autot, kuorma-autot ja ajoneuvoyhdistelmät. Merillä kulkevat laivat; tankkerit ja matkustajalaivat.
== Intermodaalinen kuljetus ==
Intermodaalinen kuljetus on kuljetus, jossa yhdistetään eri kuljetustapoja kuljetusketjussa.
==Katso myös==
* Logistiikka
==Aiheesta muualla==
*Suomen kuljetusopas
=== Kirjallisuutta ===
* Olli Tammilehto: Rahdin rikokset. Like Kustannus Oy, 2009.
 
Luokka:Logistiikka
Kullekin suo kuolemansa

Kullekin suo kuolemansa on Veit Heinichenin kirjoittama romaani vuodelta 2018.http://luettelo.helmet.fi/search~S9*fin?/Xsuo&searchscope=9&SORT=D/Xsuo&searchscope=9&SORT=D&SUBKEY=suo/1%2C1443%2C1443%2CB/frameset&FF=Xsuo&searchscope=9&SORT=D&2%2C2%2C Kirjan on suomentanut Anne Kilpi. Kustannusyhtiö Kustantamo Huippu kustansi kirjan.
== Kirjan kuvaus ==
Trieste keskikesällä: Luksusjahti ajaa aamuyön tunteina täyttä vauhtia rantaan. Se on löydettäessä tyhjä, eikä omistajasta näy jälkeäkään. Komisario Laurenti törmää tutkinnassa vanhaan vastustajaansa Bruno de Kopfersbergiin, jota aikanaan epäiltiin vaimonsa Elisan murhasta - todisteita ei kuitenkaan koskaan löytynyt. Triesten kesän paahtavassa kuumuudessa komisario Laurenti joutuu tekemisiin järjestäytyneen rikollisuuden, ihmisten salakuljetuksen, rahanpesun ja murhien kanssa. Myös yksityiselämä tarjoaa omat kiemuransa: vaimo haluaa muuttaa uuteen asuntoon, anopin 80-vuotispäivät lähestyvät ja komisarion suureksi järkytykseksi hänen tyttärensä pyrkii Miss Triesteksi.Yksityiskohtainen ja jännittävä rikosromaani sijoittuu Adrianmeren rannalla sijaitsevaan, muinaisen Itävalta-Unkarin keisarikunnan satamakaupunkiin Triesteen, ja tutkimuksista vastaa sympaattinen komisario Proteo Laurenti.Vuonna 2001 saksankielisenä ilmestynyt romaani on Veit Heinichenin Proteo Laurenti -dekkarisarjan ensimmäinen osa, jonka yhteiskunnallinen kehys on edelleen ajankohtainen.https://www.adlibris.com/fi/kirja/kullekin-suo-kuolemansa-9789526909806
== Lähteet ==
Luokka:Vuoden 2018 kirjat
Luokka:Romaanit