Акція "Скажімо: Дякую за Мови без Кордонів!"
Категорія: Позакласні заходи

1. Загальна інформація. Європе́йський де́нь мо́в - свято, що відзначається в країнах Європейського Союзу щорічно 26 вересня. Історія дня Свято встановлено 6 грудня 2001 р. наприкінці Європейського року мов Радою Європи за підтримки Європейського Союзу з мето                ю надихнути жителів Європи на вивчення мов, бо збереження та розвиток мов, включаючи малі, декларується в якості офіційної мовної політики Євросоюзу. Єврокомісія зазначає, що Європейський день мов ставить за мету прийти від популяризації мультилінгвізму до вивчення громадянами ЄС іноземних мов упродовж життя та неурядового співробітництва. 2. Гра «Привіт, Європо!» Для кожного учасника підготовлена карточка з привітаннями (словом «вітаю») на різних мовах. Звертаючись до кожного з проханням стати в коло, почніть гру. Підійти до кожного та запропонувати витягнути  одну карточку. Учасник повинен прочитати привітання на карточці та привітатися з іншими учасниками. Merhaba ( Мерхаба) - привітання в Туреччині Goddag ( Годдаг) - привітання в Данії Hyva paivaa ( Хіва пайва) - привітання в Фінляндії Asalamu Aleicum ( Асалам Алейкум) - привітання в Єгипті Shalom ( Шалом ) - привітання в Ізраїлі Dzien ( Дзен) - привітання в Польщі Dobry den ( Добрий дэнь) - привітання в Чехії Bongours. Salut ( Бонжур , Салю) - привітання у Франції Buenos Dias ( Буенос Діас) - привітання в Іспанії Guten Tag ( Гутентаг) - привітання в Германії Hello ( Хелоу) - привітання в Англії Gruezi ( Груезі) - привітання в Швеції Bon giorno ( Бон джіорно) - привітання в Італії Здравствуй - привітання в Росії Вітаю - привітання на Україні 3. Індо-європейська сім'я мов. ІНДОЄВРОПЕЙСЬКІ МОВИ - найпоширеніша сім'я споріднених. мов, одна з понад 20 мовних сімей світу. Належність окремих мов і мовних груп до сім'ї Індоєвропейських мов визначається на підставі подібності їхньої структури, досліджуваної за допомогою порівняльно-історичного методу і пояснюваної як результат їх походження від єдиної у минулому індоєвропейської прамови. За ознаками ближчої спорідненості Індоєвропейські мови поділяються на групи мов і окремі мови на рівні груп. Існує 7 груп живих Індоєвропейських мов і 3 окремі мови, до яких належать також відомі з історії близькоспоріднені з ними мертві мови, що були попередніми етапами розвитку сучасних мов або належали до відповід. груп як самостійні мови. Найбільшу групу живих Індоєвропейських мов становлять індійські мови - 96, якими розмовляє понад 770 млн. чол. До них належать мови гінді та урду (2 різновиди єдиної літ. мови в Індії і Пакистані), бенгалі, панджабі, маратхі, гуджараті, орія, ассамі, синдхі, циганська та ін., а також мертві мови - ведійська і санскрит, на яких збереглося багато писемних пам'яток. До групи іранських мов належать живі мови - перська, таджицька, дарі (фарсі-кабулі), афганська (пушту), осетинська, ягнобська, курдська, белуджська, талиська, ряд памірських мов та ін. (всього 81 млн. носіїв) і мертві мови - давньоперська, авестійська, пехлеві, мідійська, парфянська, согдійська, хорезмійська, скіфська, аланська, сакська (хотанська). На підставі ряду спільних структур, ознак іранські мови об'єднуються з індійськими в індоіранські мови: є припущення щодо їхнього походження від колишньої мовної єдності. Слов'янська група мов поділяється на 3 підгрупи (понад 290 млн. носіїв): східну (українська, російська, білоруська), західну (польська, чеська, словацька, верхньолужицька, нижньолужицька) і південну (болгарська, македонська, сербська, хорватська, словенська); до західної підгрупи належала також полабська мова, яка зникла на поч. XVIII ст. Група балтійських мов складається з живих мов - литовської і латиської (4,3 млн. чол.) і мертвих - прусської, ятвязької, куршської та ін. З огляду на особливу структурну близькість балтійських мов до слов'янських припускається існування у минулому якогось виду балто-слов'янської мовної спільності (прамови, походження від близьких індоєвроп. діалектів, тривалого контактування). До групи германських мов (бл. 550 млн. носіїв) належать живі мови: англійська - друга (після китайської) за поширеністю у світі, німецька, нідерландська, фризька, люксембурзька, африкаанс, їдиш, шведська, данська, норвезька, ісландська, фарерська і мертві - готська, бургундська, вандальська, гепідська, герульська. Романська група мов (576 млн. чол.) представлена живими мовами - французькою, провансальською (окситанською), італійською, сардинською (сардською), іспанською, каталанською, португальською, румунською (мова румунів і молдован), аромунською, ретороманською, рядом креольських мов. Усі романські мови розвинулися на основі лат. мови, літ. форма якої відома тепер за численними писемними пам'ятками і застосовується досі як мова католицької літургії та (обмежено) як міжнародна мова науки. Лат. мова разом з мертвими мовами оскською й умбрською утворювали групу італьських мов. Кельтська група мов складається з малопоширених живих мов - ірландської, гельської (шотландської), валлійської, бретонської і мертвих - менської, корнської, кельтіберської, лепонтійської, галльської. У минулому кельтські мови були поширені на великій території Європи - від нинішньої Великобританії до Карпат і Балкан. У структурі кельтських мов є ряд спільних ознак з італьськими мовами, з якими їх звичайно об'єднують у більш загальну італо-кельтську групу. Грецька мова (12,2 млн. чол.) посідає серед І. м. окр. місце на рівні мовної групи. В її історії виділяються давньогрецький (давньогрецька мова) і середньогрецький (візантійський) періоди. Албанська мова (4,9 млн. чол.) генетично пов'язана з мертвими іллірійською та мессапською мовами. Вірменська мова (понад 6 млн. чол.) вважається наступницею колишньої мови хайаса-арменів у складі держави Урарту. Численними писемними пам'ятками представлені дві групи повністю вимерлих Індоєвропейських мов - анатолійська, або хетсько-лувійська (мови хетська клинописна, або неситська, лувійська клинописна, палайська, ієрогліфічна хетська, лідійська, лікійська, карійська, сидетська, пісидійська) і тохарська (мови тохарська А, або карашарська, чи турфанська, і тохарська В, або кучанська). Менше відомостей збереглося про ін. мертві Індоєвропейських мов - фригійську, фракійську, іллірійську, мессапську, венетську. Протягом тривалого розвитку після розпаду прамови, що мала високорозвинену структуру синтетичного типу, Індоєвропейські мови зазнали значної структур, диференціації - від синтетизму (найкраще збереженого в балт. і слов'ян, мовах) до аналітизму (найбільше розвиненого в англ. мові), від флективності багатьох давніх Індоєвропейських мов до аглютинації у нових інд. та Іран. мовах. Істотні відмінності з'явилися також у фонетиці Індоєвропейських мов. Існує думка (зокрема, докладно обґрунтована рос. мовознавцем В. Іллічем-Світичем) про належність Індоєвропейських мов разом з афразійськими, уральськими, алтайськими, дравідськими і картвельськими до ширшої «надсім'ї» т. з. ностратичних мов. 4. Гра «Поговори зі мною». Учасники розподіляються на дві команди. Учасники першої обирають стікери зі словами «Поговори зі мною», які написані на різних європейських мовах, а учасники другої команди обирають стікери, де написані назви країн. Завдання: учасники, промовляючи слова «Поговори зі мною» знаходять іншого учасника, у якого стікер з назвою країни, мовою якої вони промовляють. Потрібно правильно з'єднати слова і назву країни. Перевірити за допомогою словників, або у мережі інтернет. (Стікери вирізати з плакату, який є в додатку.) 5. Цікаві факти. Усього на Землі близько 6000 мов, з яких 1000 - африканські, 700 - папуаські. На 40 самих поширених світових мовах розмовляє 2/3 населення Землі. Наріччя мандарин китайської мови - сама використовувана мова - на ньому спілкуються більш ніж 885 млн. людей. Іспанська займає П місце (332 млн.), англійська Ш (322 млн.), а мова бенгалі - IY (189 млн.), російська знаходиться на YII місці (170 млн.) В ООН лише 6 офіційних мов: англійська, французька, арабська, китайська, російська та іспанська. У більшості мов світу слово «мама» починається з літери М. 7. Корисні посилання http://edl.ecml.at http://uk.wikipedia.org/wiki/Індоєвропейські_мови http://euroclubs.at.ua http://euroclubkir.ucoz.ru Автор: Маргарита Калюжна