Деякі аспекти розвитку образного мислення художньо обдарованих учнів
Категорія: Психологія

У сучасній системі освіти України розвитку талановитих і обдарованих дітей повинно бути надано підвищену увагу, оскільки саме середня і вища школа несуть відповідальність за формування і виховання гармонійно і всесторонньо розвинутих компетентних осіб майбутніх поколінь. Однією з н                айважливіших задач школи є стимулювання процесів пізнавальної діяльності учнів, а це, перш за все, розвиток мислення взагалі і окремих його видів, зокрема, образного. Проте конкретних програм, спрямованих на розвиток образного мислення, не існує, не дивлячись на те, що цей вид мислення є домінуючим в молодшому шкільному віці, що неминуче приводить до стихійного розвитку образного мислення. Над проблемою розвитку образного мислення працювали багато психологів і педагогів: С. Л. Рубінштейн, В. А. Крутецкий, А. В. Брушлінській, Л. С. Выготский і ін. Наочно-образне мислення є однією із стадій онтогенетичного розвитку мислення: базуючись на наочно-дієвому, воно передує словесно-логічному. В розвитку образного мислення образотворче мистецтво грає ведучу роль, будучи художнім віддзеркаленням дійсності в зорове сприйманих образах. Так само образотворча діяльність неможлива без формування таких розумових операцій як аналіз, синтез, узагальнення, порівняння. Важливо відзначити, що в науковій літературі образотворча діяльність розглядається як образне пізнання дійсності. Однією з умов успішності у формуванні образного мислення засобами образотворчого мистецтва є індивідуальний підхід до кожної дитини, також слід заохочувати і самостійну роботу обдарованих школярів. Проблема образного мислення і його розвитку в педагогічній психології є однією з маловивчених. Традиційна психологія визначає образне мислення як "специфічний вид мислення" і розглядає образ в якості основного поняття теорії образного мислення. Під образом в психології розуміється суб'єктивна картина миру або його фрагментів, що включає самого суб'єкта, інших людей, просторове оточення і тимчасову послідовність подій. Результати аналізу дослідженої психолого-педагогічної, специфічної і методологічної літератури по проблемі образного мислення дозволяють зробити наступні висновки: образне мислення має низку переваг, які суттєво доповнюють понятійні форми мислення; образ - основна оперативна одиниця образного мислення; в мистецтві своєрідною одиницею образного мислення є художні образи; існує просторове мислення як різновид образного мислення; в ході художньої, образотворчої і учбової діяльності школярі оперують розумовими чинами, які є образним виразом понять; в процесі навчання художньо обдарованих школярів образотворчому мистецтву необхідно враховувати роль сприйняття і уяви в даному виді діяльності; основні характерні риси образного мислення - динамізм, перекодування образів, операція ними в цілях створення нових образів, зміни із структури або просторового положення. Спеціальна організація навчання, спрямована на розвиток образного мислення художньо обдарованих школярів, вимагає: по-перше, знання основних компонентів образного мислення, по-друге, визначення об'єктивних вимог до мислення, закладених в різноманітних формах наочного матеріалу, що використовується в процесі засвоєння знань. Лише на цій основі може бути розроблена система вправ, що розвивають образне мислення художньо обдарованих учнів. Розглядаючи індивідуальні особливості, що виявляються в ході образотворчої діяльності, мають на увазі, перш за все, здібності - "комплекс індивідуально-психологічних особливостей людини, що відповідають вимогам даної діяльності і є умовою її успішного виконання". Розрізняють загальні і спеціальні здібності. Загальні відповідають вимогам багатьох видів діяльності, а спеціальні забезпечують успішне виконання певного виду діяльності. При навчанні образотворчої діяльності важливу роль грають спеціальні (художні здібності), що свідчать про художню обдарованість: В своїх малюнках і картинах дитина зображає велику різноманітність різних предметів, ситуацій, людей (немає одноманітності в сюжетах малюнків). Серйозно відноситься до витворів мистецтва. стає вдумливим і дуже серйозним, коли бачить хорошу картину, чує музику, бачить незвичайну скульптуру, красиво і художньо виконану річ. Оригінальний у виборі сюжету (в малюнку, творі, описі якої-небудь події), складає оригінальні композиції (з кольорів, малюнків, мазкий, листівок і т. д.). Завжди готовий використовувати який-небудь новий матеріал для виготовлення іграшки, картини, малюнка, композиції. Коли має вільний час, охоче малює, ліпить, створює композиції, що мають художнє призначення. Вдається до малюнка або ліплення для того, щоб виразити свої відчуття і настрої. Цікавиться витворами мистецтва, створеними іншими людьми. Може виказати свою власну оцінку і намагається відтворити те, що йому сподобалося, в своєму власному малюнку або створеній іграшці, скульптурі, або створює власне. Любить працювати з клеєм, глиною для того, щоб зображати події або речі в трьох вимірюваннях (просторі). Але образне мислення припускає також високий рівень розвитку загальних здібностей. Отже, при розвитку образного мислення засобами образотворчого мистецтва, необхідна єдність загальних і спеціальних здібностей. Образотворча діяльність - це творчий процес. А творчий процес неможливий без достатньо розвинутої уяви. Тим більше, якщо при цьому особливу увагу надається розвитку образного мислення. Крім індивідуальних особливостей розумової діяльності, слід враховувати і індивідуальні особливості особистості художньо обдарованих школярів: ставлення до навчання, до досягнень і невдач, до помилок, до предмета, що вивчається, а також інтереси дитини, прояви емоційно-вольової сфери. Враховуючи ряд труднощів, з якими найчастіше стикаються обдаровані діти, зокрема неприязнь до школи, ігрові інтереси, конформізм, невідповідність між фізичним та інтелектуальним розвитком, перфекціонізм, почуття незадоволеності, нереалістичні цілі, надчутливість, потреба в увазі дорослих, а також діагностовані на різному рівні розвитку художні здібності, необхідно підкреслити важливість індивідуального підходу в процесі розвитку образного мислення художньо обдарованих. На підставі аналізу теоретичних матеріалів і результатів дослідження були розроблені методичні рекомендації, спрямовані на підвищення рівня розвитку образного мислення художньо обдарованих: Необхідно враховувати специфіку художнього образу як основної оперативної одиниці образного мислення в мистецтві; У процесі розвитку образного мислення приділяти особливу увагу розвитку графічних і художніх навичок; При виборі і складанні завдань необхідно орієнтуватися на основні засоби виразності: форму, колір, композицію; Використовувати різні засоби художньої виразності, за допомогою яких можлива передача характеристики образу; Використовувати завдання, що розвивають просторову кмітливість за рахунок зміни точки відліку; Застосовувати завдання, направлені на формування уміння у художньо обдарованих школярів створювати нові образи; Використовувати в процесі навчання завдання, що розвивають навички комбінаторики; Застосовувати завдання і вправи, що розкривають структурні і просторові особливості образів шляхом перетворення і видозміни. Проблема розвитку образного мислення художньо обдарованих школярів засобами образотворчого мистецтва є складною і багатогранною і вимагає подальшого вдосконалення в теоретичних і практичних дослідженнях. Література Арнхейм Р. Новые очерки по психологии искусства. -М: Прометей, 1994Выготский Л. С. Воображение и творчество в детском возрасте: Психологический очерк: Кн. Для учителя. - М: Просвещение, 1991Грегори Р. Глаз и мозг: Психология зрительного восприятия. -М: Прогресс, 1970Гуружанов В. А. Понимание школьниками образа человека в произведениях живописи и графики // Вопросы психологии. - 1995. - № 4Заика Е. В. Упражнения для развития взаимосвязей образно-пространственного и вербального мышления / / Вопросы психологии. - 1996. - № 2Заика Е. В., Назарова Н. П., Маренич И. А. Об организации игровых занятий для развития мышления воображения и памяти школьников / / Вопросы психологии. - 1995. - № 1Изучение личности учащегося и ученических коллективов: Кн. для учителя / Л. Фридман, Т. А. Пушкина, И. Я. Каплунович. - М: Просвещение, 1988Полуянов Ю. А. Перспективы реализации идей Л. С. Выготского о детском художественном творчестве / / Вопросы психологии. - 1997. - № 1Психотерапевтический справочник / Б. Д. Карвасарский. - СПб.: Питер Ком, 1998Рубинштейн С. Л. Основы общей психологии. - СПб.: Питер Ком, 1998Субботина Л. Ю. Развитию воображения у детей. Популярная помощь для родителей и педагогов. - Ярославль: Академия развития, 1996Чернявская М. С. Изобразительное искусство и младший школьник / / Искусство в жизни детей: Опыт художественных занятий с младшими школьниками: Кн. для учителя: Из опыта работы. М.: Просвещение, 1991Якиманская И. С. Знание и мышление школьника. - М.: Знание, 1985 14. Якиманская И. С. Развивающее обучение. - М: Просвещение, 1979 15. Якиманская И. С. Развитие пространственного мышления школьников. - М: Педагогика, 1980Якиманская И. С. Основные направления исследований образного мышления / / Вопросы психологии. - 1985. - № 5П. Штерн В. Умственная одаренность: Психологические методы испытания умственной одаренности и их применении к детям школьного возраста. - СПб.: Союз, 1997