Роль бібліотеки у формуванні інформаційного простору педагога та учня
Категорія: Профтехосвіта

Якщо книга виходить із серця самої людини, то вона віднайде собі доступ до сердець інших людей. Карлейн Лише в постійному пошуку, ретельному вивченні інтересів учнів і викладачів, індивідуальному підході до кожної особистості бібліотека може досягти успіху в                задоволенні потреб читачів. Тільки беручи активну участь у житті колективу, розділяючи його нелегкі турботи, допомагаючи у вирішення складних завдань навчання і виховання, бібліотека спроможна виконувати свою функцію: прищеплювати учням любов і повагу до книги. Кардинальні зміни, що відбулися в усіх сферах життя суспільства, зокрема в розвитку і становленні національної школи, нові орієнтації у змісті освіти на вихованні підростаючого покоління вимагають перегляду й оновлення багатьох аспектів діяльності освітніх бібліотек, у цілому системи бібліотечної справи. В сучасних умовах основними завданнями бібліотеки є: виховати у учнів інформаційну культуру, культуру читання, формувати вміння користуватися бібліотекою, її довідковим апаратом, розвивати творчу думку, пізнавальні здібності та інтереси учнів, сприяти успішному засвоєнню ними навчальних програм; забезпечувати зростання професійної компетенції педагогічних кадрів; сприяти різним формам і методам бібліотечної роботи, самоосвіти учнів і педагогів, забезпечити літературою їхні соціальні та культурні потреби; виховувати в учнів культуру, національну свідомість, шанобливе ставлення до книги як джерела знань. Свої особливості має бібліотека професійно-технічного навчального закладу, яка покликана, крім перелічених вище завдань освітніх бібліотек, брати активну участь у професійному становленні учнів – майбутніх висококваліфікованих робітників і молодших спеціалістів. Щоб забезпечити читачів необхідною для навчально-виховного процесу літературою, треба постійно вивчати читацькі запити, потреби в літературі, що виникають у процесі навчальної, виховної роботи, професійної підготовки, методичної діяльності закладу. В цьому напрямі бібліотека проводить: індивідуальні бесіди з учнями та педагогами училища для виявлення їхніх інтересів та інформаційних потреб; анкетування читачів бібліотеки з метою виявлення їхніх уподобань; реєстрацію замовлень читачів для раціонального комплектування бібліотеки та організації довідково-бібліографічного апарату бібліотеки; ознайомлення з новою навчальною, методичною літературою шляхом оформлення книжкових виставок-переглядів; ознайомлення учнів та педагогів з пропозиціями видавничих каталогів видавництв «Кандор», «Наукова думка», з каталогами періодичних видань; врахування пропозицій і побажань педагогів та учнів при передплаті та придбанні літератури за кошти училища. Для якісного інформаційного забезпечення читачів проводиться систематична робота зі збереження, зміцнення та розширення бібліотечного фонду, формування стержня фонду, основу якого складала б українська книга. У цьому плані доцільним є проведення безстрокової акції “Подаруй бібліотеці українську книжку!”. Дарувати бібліотеці українську книгу стає гарною традицією для випускників училища. Висока якість освіти сьогодні неможлива без високого рівня інформаційної культури як учнів, так і педагогів. Сучасна людина, яка живе в умовах інформаційного суспільства, повинна не тільки вміти читати, розмовляти, а й швидко та вільно орієнтуватися в потоці усної і писемної інформації. Оновлюється освіта, вводяться нові програми, технології навчання, але головним залишається вміння учнів учитися, вміння самостійно знаходити інформацію, оцінювати її, обробляти, аналізувати, використовувати та створювати якісно нову. Бібліотека, як ніхто інший і ніщо інше, допомагає учням навчитися самостійно працювати з книгою. Удосконалюється робота з класними керівниками, майстрами-вихователями. В бібліотеці підготовлені тематичні папки для проведення бібліотечних уроків, бесід, виховних годин. Вересень присвячується проведенню бібліотечного уроку з першим курсом: ознайомлення їх із системою роботи в бібліотеці, як працювати з книгою, як правильно читати, як добрати потрібний матеріал до реферату, повідомлення, як користуватися довідковою літературою тощо. Навички користуванням книгою та роботи в бібліотеці бібліотекар розвиває в учнів не тільки за допомогою бібліотечно-бібліографічних занять, а й через посередництво педагогів. Викладачі націлюють учнів на самостійне навчання, а бібліотекар допомагає забезпечити самостійну роботу учнів інформаційними джерелами, які може запропонувати бібліотека. Працюючи над проблемою сприяння інформаційній освіті педагога та учня, виявляється ряд проблем, для вирішення яких потрібна не епізодична, а систематична робота в напрямку інформатизації. Тому на педагогічних радах, на засіданнях методичних об’єднань бібліотекар виступає з питанням ви виховання в учнів однієї зі складових інформаційної культури особистості – інформаційної грамотності. Особливе значення для бібліотеки училища має довідково-бібліографічний апарат, який. допомагає максимально використати бібліотечні фонди для повноцінного забезпечення навчально-виховного процесу. Крім обов’язкових систематичного й алфавітного каталогів, важливою частиною ДБА є картотеки, що доповнюють каталог, розкривають фонд за такими аспектами, які в каталогах не представлені або представлені не в повному обсязі. Систему каталогів і картотек училищної бібліотеки складають: алфавітний каталог; систематичний каталог; систематична картотека статей; тематична картотека книжкового фонду. Важливою частиною довідкового апарату є довідково-бібліографічний фонд училища. Бібліографічні, довідкові матеріали можна копіювати і збирати в окремі папки, створюючи додатковий інформаційний матеріал. Так, зібрані папки: “Історія України в постатях”, “Твоє здоров’я”, “Нормативні документи”, “Теми виховних заходів”, “Видатні особистості”, “Вулиці рідного міста”, “Письменники Поділля”, “Правове і патріотичне виховання учнівської молоді”, «Твоя професія» та ін.. Тематика матеріалів добирається з урахуванням актуальності проблем, які цікавлять учнів та педагогів. Тому такі довідкові матеріали використовуються не менш активно, ніж посібники й підручники. У зв’язку з нестримною інформатизацією суспільства, впровадженням в освітній процес інформаційних технологій бібліотека підпорядковує свою діяльність вимогам часу. З цією метою на базі бібліотеки створено інформаційно-видавничий відділ училища, завдяки чому бібліотека оснащується комп’ютерною технікою, оргтехнікою, підключена до мережі Інтернет. Училище має свій сайт, на якому розміщена сторінка «Наша бібліотека». Отже, бібліотека готова до роботи в розширеному інформаційному просторі. Бібліотека ВПУ №25 почала свою роботу у вересні 1987 року з дня заснування училища. Першою господинею училищної книгозбірні була Матвієнко Мирослава Юліанівна. А початковий бібліотечний фонд складав близько 5 тис. примірників. Формувався він в основному з літератури (підручники та посібники зі спецпредметів та загальноосвітніх), яка надійшла з професійно-технічних училищ № 13 і №17, які розформувалися. Інвентарні книги тих років не менш цікаві, ніж будь-які документальні книги. У них можна знайти такі записи переліку книг, як “Политическая Экономика”, “Основы научного куммунизма”, В.И. Ленин “Лев Толстой как зеркало русской революции” та ін. Сучасні учні навіть не чули про такі предмети чи книги. Архівні документи яскраво демонструють, як з роками змінюється світ навколо людини й сама людина, як змінюється її світогляд, як дорослішають діти. Цікаво за цими документами довідатись і про перший склад учнів училища. Це були по дві групи дві групи фрезерувальників і токарів, по одній групі слюсарів механо-складальних робіт, електромонтажників, радіомонтажників, будівельників. Заводи «Темп» і «Нева» були нашими “хрещеними батьками” – базовими підприємствами, які разом з нами леліяли такі цінні для держави робітничі кадри. І як шкода, що сьогодні профтехосвіта втратила таких покровителів, помічників і партнерів, як базові підприємства. Сьогодні бібліотека ВПУ №25 розташована на першому поверсі учнівського гуртожитку. На базі бібліотеки три роки тому був створений інформаційно-видавничий відділ, обладнаний комп’ютерною та офісною технікою. Метою відділу є сприяння в підвищенні інформаційної забезпеченості педагогів та учнів, створенні належних умов для самостійної роботи учнів та самоосвіти педагогів, удосконаленні методичної, експериментальної, наукової, профорієнтаційної роботи. Інформаційна культура – це вміння учня правильно формулювати свої запити, вміти відбирати, оцінювати і створювати якісно нову культуру. Інформаційне вміння – це розуміння тексту, володіння логічними прийомами роботи з ними, вільне орієнтування в потоці інформації. Саме з метою розвитку в учнів цих умінь проводяться дні інформації, бібліотечні уроки, пропонуються теми для проведення бесід, виховних годин. У наш вік тотальної інформатизації, технологізації і т.і. кількість читачів традиційних книгозбірень кількість читачів, звісно, зменшується. Тому важливим є усвідомлення бібліотекарем і керівництвом закладу цієї ситуації. Основною ідеєю роботи бібліотекаря з учнями має стати формування в них ставлення до бібліотеки як до невичерпного джерела інформації. Не менш важливим є розуміння людьми того, що в бібліотеці можна не тільки поповнити свої знання, а й поспілкуватися з однодумцями та опонентами, висловити найнеймовірніші погляди з упевненістю, що вони не будуть осміяні чи заборонені. Самоосвітнє читання – невід’ємний елемент навчання. Практично неможливо провести чітку межу між читанням у рамках планів та програм і зверненням до літератури, що виходить за ці межі. Чим вищий ступінь у системі професійної освіти, тим більше значення має самостійне набуття знань, тем важче розділити “програмове” й “непрограмове" читання. В умовах, коли освіта стає неперервною, коли фактичний матеріал, закладений у підручнику, застарів уже до моменту виходу його у світ, по-справжньому оволодіти спеціальністю, не звертаючись до широкого кола джерел, що виходять за рамки навчальних програм, практично неможливо. Велике значення має бібліотека у профорієнтаційній роботі і не тільки на її початковому етапі. Засоби та методи профорієнтації, що існують, дають загальне уявлення про професію. Між тим, кожна професія пред’являє свої вимоги до такої роботи, без дотримання яких освоєння обраної спеціальності стає важким, а то й неможливим. Тому зміст інформації про професію на всіх етапах вибору й оволодіння нею має велике значення. Одним із найважливіших джерел інформації є книги та інші друковані видання, зосереджені в бібліотеці. А такі заходи, як книжкові виставки, бібліографічні огляди, вечори, усні журнали з тематикою “Професія — гордість моя”, Людина красива своєю працею”, “Кличу у свою професію”, “Моя улюблена справа”, “Трудівник – головна людина на Землі” та інші, значною мірою сприяють професійній орієнтації й адаптації першокурсників. В бібліотеці постійно діє й систематично оновлюється книжкова виставка “Твоя майбутня професія», на якій представлена література про спеціальностях, які пропонує училище. До системи профорієнтаційної роботи училища задіяні й самі учні, зокрема старшокурсники, які проводять профорієнтаційну роботу за межами навчального закладу, а також допомагають першокурсникам освоювати професію. Цій групі учнів бібліотека пропонує тематичні картотеки матеріалів на допомогу профорієнтації, що розкривають характер обраної професії, вимоги, які вона пред’являє до людини, перспективи, які відкриває перед нею. Інформаційні функції бібліотеки мають два аспекти: інформаційне забезпечення розвитку учня в училищі; інформаційне насичення педколективу. Бібліотека впливає на інформованість учнів через інформованість педколективу. Бібліотекар розуміє: щоб навчально-виховний процес був професійним та ефективним, педагог має бути ознайомленим з літературою про передовий педагогічний досвід, з найновішими методичними розробками про сучасний урок. Перебудова освіти поставила перед бібліотекою комплекс питань, які потребують негайного вирішення. Педагоги потребують відповідей на багато питань, нових і перевірених результатів науково-дослідницької роботи, програм, варіантів підручників, методичних рекомендацій, інструкцій, положень, матеріалів про вітчизняний та зарубіжний педагогічний передовий досвід тощо. Отже, педагогу необхідна інформація певного типу, яку він зможе застосовувати безпосередньо в навчально-виховній роботі. Педагоги – пріоритетні для бібліографічного інформування. В інформаційній роботі бібліотека використовує індивідуальні, групові та масові форми роботи. Пріоритетними для індивідуального інформування в училищній бібліотеці є директор училища та інші члени адміністрації, психолог, керівники методичних об’єднань. В училищній бібліотеці здебільшого застосовуються такі форми масового бібліографічного інформування: картотеки новинок, інформаційні списки (бюлетені) нових книг, періодичних та інших видань. Наприклад: “До серпневих конференцій”. Цей інформаційний бюлетень складається з таких частин: інформаційно-нормативні документи; перелік підручників на новий навчальний рік; матеріали до першого уроку. В умовах формування й розвитку ринкових відносин у країні бібліотеки не мають пріоритету на придбання літератури, втратили більшу частину традиційних джерел комплектування, а також інформації про випуск видань. Тому бібліотека взяла на себе функцію інформування про вихід у світ нової педагогічної, методичної та навчальної літератури, яку можуть придбати для себе педагоги та учні. Результатом цієї роботи стала добірка інформаційних папок: Інструктивно-нормативні документи; Педагогіка та психологія; Література для директорів та завучів; Викладачу та майстру виробничого навчання; На допомогу класному керівнику та вихователю. Запити педагогів, їхній високопрофесійний рівень вимагають постійно аналізувати та вдосконалювати як форми, так і зміст роботи бібліотеки щодо надання допомоги педагогу. Тільки копітка повсякденна робота бібліотекаря допомагає вирішити проблему перетворення бібліотеки в культурно-інформаційний центр. Інформаційно-бібліографічна робота бібліотеки здійснюється у двох напрямках: серед читачів-учнів і серед читачів педагогів та батьків. Інформаційна бібліографія в училищній бібліотеці спрямована на обслуговування учнів і сприяє засвоєнню ними знань з основ наук, розширенню й поглибленню знань, отриманих на уроках, тобто забезпечує не тільки інтелектуальний, а й духовний розвиток особистості учня. Ефективною і досить оперативною формою інформування є “Експрес-інформація” – своєрідний інформаційний листок, в якому повідомляється читацьке призначення книги, повний бібліографічний опис, розгорнута анотація. Ефективними технологіями інформування учнів та педагогів є організовані в училищній бібліотеці книжкові виставки нових надходжень: “На хвилину зупинись – нову книгу подивись”, “Знайомтесь: новинки в бібліотеці”, “Нові підручники”, “Прочитайте, це цікаво!”, “Про цікаве на планеті – читай в журналі та газеті”, “Готуючись до іспитів”, “На сторінках твого підручника”; виставки-сюрпризи “Книгу берегти – життя їй продовжити”; виставки-перегляди “Цей чудовий світ поезії” та інші. Учням І курсу бібліотека допомагає знаходити додаткові матеріали про народні звичаї, народну мудрість, ІІ і ІІІ курсів – надає можливість підготовки рефератів, допомагає у правильному оформленні бібліографічних списків використаних книг. Бібліотека проводить заходи, які сприятимуть більш поглибленому засвоєнню знань, їх систематизації, розвивають в учнів навички самостійної роботи (свято “День книги”, вікторини “Україно, моя Україно”, тематичні дискусії “Про книгу та бібліотеку”, “Книга в твоїх руках” та інші). Перед бібліотекарем – широке поле діяльності. Це і забезпечення читачів знаннями історії рідного краю, його екології, економіки. Це і розвиток в учнів культури читання, і прищеплення їм навичок самостійної роботи з книгою, і виховання бережливого ставлення до неї. Це і допомога педагогові у підвищенні його методичної, педагогічної майстерності. Але які функції не виконувала б бібліотека, у неї є одна головна, яка відрізняє її від усіх інших закладів культури, – інформаційна. У Законі України “Про бібліотечну справу” підкреслюється, що бібліотека – це інформаційний, культурний, освітній заклад, а бібліотечна справа – галузь інформаційної, культурно-просвітницької й освітньої діяльності. Важливим завданням бібліографічної роботи бібліотеки є складання рекомендаційних списків літератури. При складанні списку важливо мати на увазі, як він буде використовуватися в бібліотеці: як самостійний матеріал для популяризації книг; як доповнення до книжкової виставки, тематичної полиці; як відповідь на запит окремого читача. Неабияке значення мають бібліотечно-бібліографічні уроки. Пріоритетним завданням бібліотечного навчання є виховання в учнів уміння самостійно працювати з книгою, самостійно набувати знань. Адже, як вважав К.Д.Ушинський, “треба постійно пам’ятати, що слід передавати учневі не лише ті або інші знання, але й розвинути в нього бажання й здібності самостійно, без учителя набувати нові знання”. В училищі роботі з ББЗ та інформаційному обслуговуванню читачів приділяється достатня увага. Для цього оформлені алфавітний та систематичний каталоги, зібрані картотеки з різних тем (“На допомогу педагогу”; “Народознавство”; “Краєзнавство”; “Екологія” та інші), оформлені тематичні полиці (“Україна – рідна мати”, “Хмельницький – місто моє” та інші). Неоціненна роль у самоосвіті, в безперервному підвищенні знань з певної галузі науки, техніки, мистецтва належить книзі. Тривожить той, стан, коли падає інтерес до читання, зростає пасивне залучення учня до “масиву інформації” через кіно, радіо, телебачення, комп’ютер, Інтернет. Сьогоднішні учні погано орієнтуються в довідниковому апараті бібліотеки, не можуть самостійно підібрати літературу за темою, готуючись до уроку. У плані розв’язання цієї проблеми одним із найважливіших завдань є прищеплення учням навичок ББЗ через проведення бібліотечних уроків. Навчально-тематичний план бібліотеки допомагає і бібліотекарю і педагогу в організації проведення занять для виховання культури читання учнів. Учні І-ІІ курсів таким чином довідуються про те, що можна читати книги в читальному залі бібліотеці або дома, скориставшись послугами абонемента. Бібліотекар рекомендує книги для читання і книги для самопідготовки. Учні вивчають систему розміщення книг на полицях і стелажах, тематичні полиці тощо. Формування інформаційної культури учнів І-ІІ курсів передбачено програмами з української мови та літератури, зарубіжної літератури, історії та правознавства, а також здійснюється у процесі бібліотечно-бібліографічних занять учнів І-ІІ курсів, які проводяться бібліотекою. У популяризації основ ББЗ використовуються найрізноманітніші методи: бесіди, лекції, практичні заняття, доповіді, повідомлення, виконані учнями. Особливо складно прищеплювати учням навички користування довідковою літературою. Тому педагоги активно сприяють формуванню цих навичок, ставлячи завдання, які можна вирішити за допомогою словників та довідників. Пробудженню інтересу до довідкової та науково-популярної літератури сприяє використання таких форм позакласної роботи, як олімпіади, конкурси фахової майстерності, тижні професій і предметні тижні тощо. В читальному залі бібліотеки розміщені словники, енциклопедії та інші книги довідкового характеру, рекомендаційні списки літератури “Що нам читати?”. Складаються також рекомендаційні списки за темами. Ознайомитися з новими книгами учням допомагають книжкові виставки, які постійно діють у бібліотеці: “Новинки літератури”, “Для вас, кмітливі”, “За сторінками підручника”. Успіх роботи з питань прищеплення учням бібліотечно-бібліографічних знань залежить від тісного контакту училища, бібліотеки, педагогів і батьків, єдиного планування всієї роботи з книгою, загальної культури. Тільки копітка повсякденна робота бібліотекарів вирішить проблему перетворення бібліотеки в культурно-інформаційний центр.