Інноваційний підхід до профільного навчання та допрофесійної підготовки старшокласників
Категорія: Методика та технологія

Щоб гідно жити в суспільстві, особистість повинна бути компетентною в різних сферах діяльності. Тому школа має сформувати у дітей уміння обирати свій життєвий шлях, ураховуючи при цьому власні можливості. Сьогоднішні діти – це вже якісно новий склад особистості, адекватний часу й змінам у суспіль                стві. Профільне навчання – вид диференційованого навчання, який передбачає врахування освітніх потреб, нахилів, здібностей учнів; створення умов для навчання старшокласників відповідно до їхнього професійного самовизначення, що забезпечується за рахунок змін у цілях, структурі та організації навчального процесу. Мета профільного навчання – забезпечення можливостей для рівного доступу учнівської молоді до здобуття загальноосвітньої профільної та початкової допрофесійної підготовки, безперервної освіти впродовж усього життя, виховання особистості, здатної до самореалізації, професійного зростання і мобільності в умовах реформування сучасного суспільства. На думку нашого педагогічного колективу, суспільству потрібна людина, яка вміє застосовувати набуті знання в житті, приймати рішення, знає свої права та обов’язки, реально оцінює себе та свої можливості, уміє формувати стосунки між людьми, дбає про своє здоров’я, здатна долати труднощі й обов’язково має почуття відповідальності, прагне до творчого самовираження. Завдання: забезпечити поглиблене вивчення окремих предметів програми повної загальної освіти на рівні Державного стандарту та понад Державний стандарт через профільне навчання й допрофесійну підготовку; створити умови для суттєвої диференціації змісту освіти старшокласників із широкими й глибокими можливостями індивідуальних освітніх програм; сприяти однаковому доступу до повноцінної освіти різним категоріям школярів відповідно до їхніх здібностей, індивідуальних нахилів і потреб; розширити можливості соціалізації учнів, забезпечити наступність між загальною та професійною освітою, ефективніше готувати випускників школи для засвоєння програм вищої професійної освіти. Структура: 1. 8-9 класи – класи допрофільного навчання гуманітарного та природничо-математичного профілів. Організаційні форми: 1. Класи допрофільного навчання: класи гуманітарного та природничо-математичного напрямків, динамічні групи, навчання за індивідуальним планом, курси за вибором, факультативи 2. Профільне навчання (ліцей): профільні класи, профільні групи, динамічні профільні групи, навчання за індивідуальним планом. У класах з допрофільним навчанням є напрямки: гуманітарний (українська мова та література, англійська, німецька та російська мови, право, комп’ютерні технології, а також спецкурси (культура) та курси за вибором (я – громадянин)); природничо-математичний (математика, фізика, біологія, географія, комп’ютерні технології, спецкурси, індивідуальні заняття); історико-філософський (історія України, всесвітня історія, правознавство, людина і світ, психологія, спецкурси (культура рідного краю), основи економіки, художня культура); економічний (математика, інформатика, географія, основи економіки); природничий (хімія, біологія, фізика, астрономія, екологія, спецкурси (фізіологія організму, біологічна хімія)); інформаційно-технологічний (математика, інформатики, креслення, ділове спілкування, основи менеджменту, спецкурси (основи програмування, інформаційна культура)). Тобто профіль навчання охоплює таку сукупність предметів: базові, профільні та курси за вибором. У навчальних закладах передбачається опанування змісту на різних рівнях: Рівень стандарту – обов’язковий мінімум змісту навчальних предметів, який не передбачає подальшого їх вивчення. Академічний рівень – достатній до подальшого вивчення предметів у вищих навчальних закладах, які не є профільними, а базовими. Рівень профільної підготовки – поглиблений, передбачає орієнтацію на майбутню професію; вибір курсів за вибором здійснюється добровільно. Внутрішньошкільні форми організації профільного навчання: профільні класи в однопрофільних закладах; профільні групи в багатопрофільних закладах; класи з поглибленим вивченням предметів; профільне навчання за індивідуальними навчальними планами; різновікові динамічні профільні групи. Зовнішньошкільні форми організації: міжшкільні профільні групи; профільна школа інтернатного типу; освітній округ; навчально-виховний комплекс. Профільне навчання передбачає спеціальний добір кадрів, програми самоосвітньої роботи педагогів і розвитку творчих здібностей учнів, напрацьовування власного досвіду, участі у виставках педагогічних інновацій (колективних, групових, індивідуальних форм роботи: динамічних, ініціативних творчих груп, майстер-класів, творчих звітів, адресної допомоги, фестивалів нестандартних уроків, методичних декад). Особливостями організації процесу забезпечення навчальних і життєвих потреб і прагнень особистості шкільною освітою передбачено: основна школа (5-9 класи) дає базову загальну середню освіту; формує в учнів готовність до вибору і реалізації форми подальшого; навчання, одержання освіти і вибір профілю навчання; переважання пропедевтичного характеру вивчення більшості предметів; поступове розгортання систематичного вивчення основ наук, підвищується роль теоретичних знань, забезпечується задоволення різноманітних пізнавальних інтересів учнів; старша школа (10-11 (12) класи) є останнім етапом одержання повної загальної середньої освіти; завершується формування цілісної картини світу та ціннісних орієнтацій особистості; старша школа функціонує переважно як профільна; реалізується диференціація та індивідуалізація навчання в залежності від здібностей, потреб, потреб і прагнень особистості; незалежно від профілю навчання освоюється інваріантна складова змісту освіти; профільне навчання здійснюється у різних видах: специфічний профіль школи, загальноосвітній профіль, курси за вибором, факультативи; не виключається робота шкіл і класів без строго визначеного профілю (загальноосвітній профіль). На мою думку, сьогодення вимагає, передусім, духовності. Здійснити перехід з епохи раціоналізму в епоху духовності – саме такою має бути місія профільного закладу. Це можливо, коли в спілкуванні з дітьми педагог дотримується принципу "не поряд і не над, а разом". Головне – завжди пам’ятати, що дитина – найвище творіння природи. Вона несе в собі життєве завдання, свою місію, якій має служити. Упровадження профільного навчання здійснюється на підставі вивчення освітніх запитів, потреб учнів та їх батьків та внутрішніх ресурсів навчальних закладів. Література Лернер Л. місце й роль профільного навчання в професійному самовизначенні випускників 12-річної школи // Завуч. – 2002. – №16.Самодрин А. Організація діяльності профільно-диференційованої школи // Рідна школа. – 1998. – №6.Собко Я. педагогічна експертиза готовності школи до впровадження профільного навчання // Освітянин. – 2005. – №4.