Презентація на тему «Галузі світового господарства» (варіант 1)

Підготувала 
Алєксєєнко Вероніка
Галузі світового господарства
ПРОДІВНІ ГАЛУЗІ ПРОМИСЛОВОСТІ СВІТУ
ГАЛУЗІ ПРОМИСЛОВОСТІ
Машино-
будування

Паливно-
енергетична

Хімічна

Лісова

Текстильна

Металургія

ПАЛИВНО-ЕНЕРГЕТИЧНА  ПРОМИСЛОВІСТЬ
ІІ. Нафтогазовий (40-70-і рр. ХХ ст.)
І. Вугільний     (ХІХ ст.-40-і рр. ХХ ст.)
ІІІ. Перехідний  (з 70-х рр. ХХ ст.)
 90% вугілля – у розвинутих країнах;
 вугілля використовували на місці.
Три етапи розвитку паливно-енергетичної промисловості



 75% нафти – у колоніях та країнах, що розвиваються;
 дешева нафта йшла на експорт.
 деколонізація 
 1960 р. – ОПЕК 
 кінець дешевої нафти 
 енергозбереження
 вугілля , ГЕС ;
 нові джерела енергії.
75%
23%
31%
56%
30%
21%
20%
17%
18%
7%
вугілля
2%
нафта
газ
АЕС
торф, дрова
інше
ГАЛУЗЕВА СТРУКТУРА
ПАЛИВНО-ЕНЕРГЕТИЧНОЇ ПРОМИСЛОВОСТІ 
ПАЛИВНО-ЕНЕРГЕТИЧНА  ПРОМИСЛОВІСТЬ


Електроенергетика
Виробнича
інфраструктура



Паливна
промисловість

1. Нафтова промисловість:
- нафтовидобувна;
- нафтопереробна
2. Газова промисловість
3. Вугільна промисловість
4. Інші галузі:
- сланцева;
- торфова
1. Теплові електростанції (ТЕС)
2. Гідравлічні електростанції (ГЕС)
3. Атомні електростанції (АЕС)
4. Альтернативні електростанції:
- вітрові (ВЕС);
 геотермальні (ГеоЕС);
 сонячні (СЕС);
 припливні (ПЕС);
- біоенергетика…
1. Транспорт:
- трубопровідний;
 водний (танкери, метановози);
 залізничний;
- автомобільний
2. Електромережі
3. Водопостачання

Нафтова свердловина в Ірані
Нафтова промисловість
 видобувають нафту ≈75 країн     (≈ 45 – з шельфу);
 90% покладів та 75% видобутку в країнах, що розвиваються; > 40% видобутку нафти – країни ОПЕК;
 >1/2 нафти – на експорт;
 транспортування танкерами або нафтопроводами
карта


Іран, 1960

Венесуела

Країни-члени організації ОПЕК

1960

Іран
1960


Ірак
1960
Ірак, 1960

1960
Організація ОПЕК (Organization of Petroleum Exporting Countries) створена у 1960 р. для розробки єдиної політики нафтовидобутку та координації світових цін на сиру нафту. Штаб-квартира – у Відні.


Кувейт
1961


Катар, 1961
Катар,1961

Індонезія, 1962




Саудівська Аравія, 1960

Саудівська Аравія
ОАЕ, 1967

ОАЕ, 1967

Лівія, 1962
Кувейт, 1961
Алжир 1969

Нігерія, 1971
У 1973-1992 рр. до складу ОПЕК входив Еквадор, у 1975-1994 рр. – Габон. Статус спостерігача в ОПЕК має Росія.
Частка країн ОПЕК у світовому видобутку (внутрішнє коло) та експорті (зовнішнє коло) нафти
США

Канада
Нафтова промисловість світу


Р о с і я





























Іран








Мексика







Китай














Норвегія





















Росія – 12% 
США – 8,4% 
Іран – 5,2% 
Мексика – 5% 
Китай – 4,5% 

Венесуела – 4% 
Норвегія – 4% 


Канада – 3,8% 
Кувейт – 3,2% 

Інші країни – 36,4% 




Ірак

















Нігерія

Габон



Алжир




Еквадор












































Китай – 8,1% 

Японія







Японія – 6,2% 




Росія – 3,3% 





Німеччина – 3,2% 


Індія




Індія – 3,1% 




Канада – 2,5% 
Франція
Франція – 2,3% 
Італія











Італія – 2,2% 



Мексика – 2,2% 
Інші країни – 41,9% 



Індонезія

Катар


Саудівська Аравія


ОАЕ

Венесуела




США – 25% 


Німеччина
Кувейт
Лівія

Саудівська Аравія –
13,5% 
Газова промисловість
Газова свердловина в Іраку
 видобувають переважно розвинені країни;
 15% газу – на експорт;
 транспортування газопроводами або метановозами (скраплений газ при tº=-165ºС)
Велика Британія

Газова промисловість світу

Р о с і я




































Росія – 21,6% 
США























США – 19% 

Канада







Канада – 6,8% 




Велика Британія – 3,1% 


Норвегія



Норвегія – 3,1% 


Алжир




Алжир – 3,1% 

Індонезія




Індонезія  – 3% 


Іран




Іран  – 3% 


Нідерланди



Нідерланди – 2,8% 


Саудівська Аравія




Саудівська Аравія – 2,3% 
Інші країни – 28,9% 





Японія

Туркменистан

Узбекистан



Аргентина


Мексика


Вугільна промисловість
Вугільний комбайн (Донбас)
 видобувають ≈60 країн, переважно розвинених;
 10% вугілля (якісне коксівне, або дешеве) – на експорт;
Вугільна промисловість світу

Китай
















































Китай – 36% 
США
























США – 23% 

Індія









Індія – 7,4% 

Південна Африка (ПА)








ПА– 5,4% 
Австралія






Австралія – 5% 

Р о с і я









Росія  – 4,3% 

Польща





Польща  – 3,7% 

Україна



Україна  – 2% 


Казахстан


Казахстан – 2% 


КНДР


КНДР– 2% 

Інші країни – 9,2% 

Німеччина

Велика Британія



Канада


Японія




Бразилія








Пд. Корея
Електроенергетика світу
США
3892

Китай

2190
Японія
1017

Р о с і я
931

Канада
566

Німеччина
558

Індія
557
Франція
537

Велика Британія
370

Україна
181
ХVІІІ
3/4світу – 10 країн
Виробництво електроенергії на 1 особу
28660
19600
17100
10900
5800
13
2140
12860
США
Фінляндія
СВІТ

Бразилія
388
Електроенергетика світу


Лівія



Алжир
Південна Африка

Китай







Р о с і я






США










Австралія


Індія


Велика Британія




Норвегія

Бразилія

Перу

Канада

Венесуела

Парагвай

Ітайпу,      13,3 млн.кВт
Світ
Франція

Бельгія


Швеція


Пд. Корея

Японія
100%
99,5%
99%
97%

Україна
Білорусь
Польща
91%
80%
82%
69%
79%
72%
76%
99,5%
80%
80%
70%
100%
61%
76%
61%
45,2%
40%
30%
28%
22%
17%
12%
Альтернативні джерела енергії




Біоенергетика
(використання енергії біомаси)
переробка на паливо

спалювання


спирт

біогаз

CH4 – 60%
CO – 40%
0,6-0,8 у. п.






Вітрова електростанція (Сан-Франциско, США) 
Вітрові електростанції
 Вітрові електростанції (ВЕС) перетворюють енергію вітру в механічну, теплову та електричну енергію;
 енергія вітру в 10 разів перевищує енергопотенціал усіх річок планети;
 використовувалася здавна мізерна частина енергії вітру для роботи вітряків та вітрильників.
+
-
 енергія вітру невичерпна;
 енергія вітру екологічно чиста.
 енергія вітру дуже розсіяна;
 ВЕС прив'язані до місцевостей з постійними вітрами;
 вібрація.
Геотермальні електростанції
 Геотермальні електростанції (ГеоЕС) – теплові електростанції, які перетворюють енергію внутрішнього тепла Землі (гарячих джерел, гейзерів, пари) в електричну енергію;
 2 шляхи використання енергії надр: а) гаряча вода для опалення; б) відведення пари для одержання електроенергії;
 використовувалася здавна у Римі (римські лазні), але перші ЕС збудовані у 20-х рр. ХХ ст.  в Італії.


+
-
 геотермальна енергія невичерпна;
 геотермальна енергія екологічно чиста.
 ГеоЕС прив'язані лише до сейсмічних поясів Землі:
Ісландія, Італія, захід США, схід Росії, Філіппіни, Нова Зеландія, Японія, Мексика…
Електростанція на сонячних батареях
 Сонячні електростанції (СЕС), або геліостанції перетворюють енергію сонячної радіації в електричну енергію;
 Сонячна енергія величезна: за півроку Сонце дає Землі енергію, рівну усім запасам мінеральної сировину;
 2 види СЕС:                 а) термодинамічні (енергія Сонця  теплова  електрична); б) фотоелектричні (енергія Сонця  електрична); в перспективі СКЕС – сонячні космічні електростанції.
Сонячні електростанції


+
-
 енергія Сонця невичерпна;
 енергія Сонця екологічно чиста.
 сонячна енергія не постійна  акумулятори;
 СЕС прив'язані до країн аридного (сухого й жаркого) клімату.
Геліоустановка для житлового будинку 
Сонячні електростанції
Нині споруджують різні варіанти геліоустановок: “сонячні дахи” для будівель, “сонячні батареї” для автомобілів, “сонячні ферми” у селах, “сонячні вежі” з системою дзеркал та генератором.
Припливна електростанція (ПЕС)
Припливні електростанції
 Припливні електростанції (ПЕС) перетворюють енергію морських припливів в електричну енергію;
 енергію припливів людина використовувала здавна для приведення в рух млинів та лісопилок. З появою парового двигуна була забута.
 перші ПЕС збудовані в 60-х рр. ХХ ст.: “Ранс” (Франція), Кислогубська (Росія).


+
-
 енергія припливів невичерпна;
 енергія припливів екологічно чиста.
 ПЕС прив'язані до узбереж, де припливна хвиля не менша 10 м:
Ла-Манш, Біле, Баренцове, Охотське моря, береги Австралії, затока Фанді у Канаді (припливи – 18 м!)…
Альтернативні джерела енергії
США
ГеоЕС “Гейзерс”

Філіппіни

Мексика

Японія
Італія
Індонезія

Нова Зеландія

Ісландія


Туреччина

Німеччина
Р о с і я
Паужецька ГеоЕС
Кислогубська ПЕС
Франція
ПЕС “Ранс”

Китай
ГеоЕС Лхаса
ПЕС біля Шанхаю
СЕС
ГАЛУЗЕВА СТРУКТУРА МЕТАЛУРГІЙНОЇ ПРОМИСЛОВОСТІ 
МЕТАЛУРГІЙНА  ПРОМИСЛОВІСТЬ


Чорна
металургія
Кольорова 
металургія



Гірничодобувна
промисловість

1. Залізорудна промисловість
2. Марганцеворудна промисловість
3. Видобуток коксівного вугілля
4. Видобуток руд кольорових металів:
- мідних руд;
 алюмінієвих руд;
 поліметалічних руд;
 олов'яних руд…
ч а в у н

с т а л ь

п р о к а т
1. Алюмінієва промисловість
2. Мідна промисловість
3. Свинцево-цинкова промисловість
4. Олов'яна промисловість
5. Титаномагнієва промисловість





Залізорудна та марганцеворудна промисловість світу

Китай




















290
Австралія













225

Індія












120

Р о с і я














100

Україна








США






50
Південна Африка





40

Канада



26


Швеція



23

Казахстан
70



20

Венесуела



20

Мавританія


Ліберія

Японія

Пд. Корея















Габон

Гана


Мексика


Аргентина



























Бразилія













260














Чорна металургія світу

Китай















350



Японія











112


США











94




Р о с і я















66


Пд. Корея





50


Індія





42




1




40









35

3


32




25






4


5


22




Казахстан




Канада








Південна Африка

Мексика



1 – Німеччина
2 – Україна
3 – Італія
4 – Франція
5 – Велика Британія
Аргентина


2
6 – Польща


6
Австралія



























Бразилія



30



МБ

Виробництво сталі провідними країнами світу (2005 р.)

Кольорова металургія світу
Австралія












57














































Гвінея












17






Китай
14

Ямайка












12












11

Р о с і я






6,5





5,5



Греція
4,5




2,5


Франція












16










6,5















США





5




4




3,5


2,5

2
1,6

Україна


1,5

Японія



Півд. Корея









6,5





3,5






Канада


2,5





2,4





1,6




Норвегія

1,2



0,8

Індія

1
1 – Німеччина
0,6

0,5

Венесуела







Сурінам




Бразилія












18











5

1,4



Кольорова металургія світу

Мідь (тис. т)
Чилі






Перу

Індонезія


Австралія



Р о с і я







Китай


США







Канада





Польща






Замбія



Мексика










Казахстан







Малайзія







Болівія


Провідні країни-виробники міді в світі (2004 р.)
МАШИНОБУДУВАННЯ
Виникло у Англії у ХVІІІ ст.

Диференціація галузі: поява нових видів машин у ХХ ст.

Сучасні напрямки розвитку:
 наукомісткість (поглинає 1/2 витрат на наукові розробки);
 мініатюарізація машин;
 створення комплексів машин

Частка машинобудування у вартості продукції обробної пром-ті








Розвинені країни

33-38%
Нові індустріальні країни
23-26%
Країни, що розвиваються
до 10%



Video
ГАЛУЗЕВА СТРУКТУРА МАШИНОБУДУВАННЯ
М А Ш И Н О Б У Д У В А Н Н Я


Транспортне
машинобудування
Точне
машинобудування



Загальне
машинобудування

1. Важке машинобудування
2. Сільськогоспо-дарське машиноб.
3. Тракторобуду-вання
4. Верстатобуду-вання
1. Автомобілебуду-вання
2. Суднобудування
3. Авіаракетно-космічне  машинобудування
4. Залізничне машинобудування
1. Приладобуду-вання

2. Електротехніка


3. Електроніка








Важке машинобудування
США



1 – Німеччина
Приозер'я
Приатлан-тичний

2
2 – Польща
Верхня Сілезія

1

Рур
3 – Україна



Донбас

3

Р о с і я

Уральський

Кузбас

Придніпров'я
Китай



Індія
Південна Африка


Бразилія

Австралія



Автомобілебудування
1 – Німеччина (Вольфсбург, Штутгарт, Мюнхен…)
Детройт
2
2 – Франція
А
Париж
3 – Південна Корея

4
4 – Іспанія
А
Мадрид
А
Барселона



5 – Велика Британія (Лондон, Бірмінгем…)

США
А
Канада
А
Уінсор
А
Торонто
6 – Італія
Турін

1
5
6
А
Мумбай

Р о с і я


Японія
А
А
Токіо
Нагоя

3
А
Сеул
Китай
А
Чанчунь

Індія
А
А
Колката
А
Тольятті
А
Н.Новгород






Сінгапур
А

 Тайвань
А

Мексика
Легкові автомобілі (млн. штук)
А

Сан-Паулу
Аргентина
А
Південна Африка
А

Єгипет
А

Філіппіни
А



Бразилія
Ріо-де-Жанейро
А
А
А
Автомобіль “Тойота Пріус” (Японія) 
Тойота – найбільша японська та одна з найбільших в світі автомобільна корпорація. Випускає продукцію під різними марками, зокрема “Дайхацу” та “Лексус”. Працює з 1936 р., коли почалося складання кабріолетів, які являли гібрид авто “Крайслер” та “Форд” на шасі “Шевролє”. Компанія названа за іменем власника. З 1959 р. має філіали в Бразилії, з 1960 р. – у Південній Африці. 
Нині компанія включає 12 заводів в Японії та 46 підприємств у 27 країнах світу: Великій Британії, Франції, Туреччині, Польщі, Чехії, Росії та ін. 
Штаб-квартира компанії БМВ (Мюнхен, Німеччина) 
БМВ – німецька компанія, що випускає автомобілі (в тому числі спортивні) та мотоцикли. Утворена у 1917 р., для випуску двигунів для літаків. З 1923 р. випускає мотоцикли, з 1929 р. – автомобілі. Період післявоєнної кризи змінюється відродженням складання мотоциклів, а з 1951 р. – легкових автомобілів. З середини 60-х рр. починається період бурхливого зростання. Для проектування нових моделей оснований Науково-дослідницький центр.    
На заводі “Форд” (Детройт,   США) 
Найстаріша автомобільна компанія світу Ford Motors в США. Її  заснував у 1903 р. Генрі Форд. Нині Форд – третій за кількістю виробник автомобілів в світі після General Motors (США) та Toyota (Японія). Компанія продає 6,8 млн. машин на рік.    
На заводі “Форд” (Детройт, США) 
Компанія “Форд” випускає легкові та комерційні автомобілі під марками “Форд”, “Лінкольн”, “Меркурі”. Під її контролем знаходяться відомі виробники автомобілів світу. Дочірні підприємства працюють у Канаді, Мексиці, Німеччині, Бразилії, Аргентині, Іспанії, Китаї, Росії. 
Суднобудування та літакобудування

1
1 – Німеччина
С
Гамбург

Сінгапур
С

Бразилія
С
Ріо-де-Жанейро
С

А
Аргентина
С
Буенос-Айрес
США
С
Новий Орлеан

Р о с і я
С
Мурманськ
С
Астрахань
Л
Лос-Анджелес
Л
Сіетл
2
2 – Франція
Л
Тулуза

3
3 – Україна (Київ, Харків)
Л
Л

Японія
Пусан




Японія – 40% 
Пд. Корея – 30% 
Німеччина – 5% 
Інші країни – 25% 

Китай

 Тайвань
С
С
С
Йокогама
Осака

С
Пд. Корея
Владивосток
С
Л
Шанхай
Пасажирський літак “Дуглас” (DC-10)
В Лос-Анджелесі з 1939 р. працює авіаракетна компанія “Макдонелл-Дуглас”, спершу відома військовими літаками. З 1966 р. компанія почала створювати пасажирські авіалайнери DC-10.  Літак розвиває швидкість до 900 км/год. й підіймається на висоту 10 км. Такі літаки експлуатуються й донині.
“Боїнг” (Boeing) – компанія США у місті Сіетл з виробництва транспортних реактивних літаків. Заснована у 1916 р. Розробляє пасажирські та військові літаки. У 1997 р. компанія “Боїнг” придбала іншу авіабудівну компанію США “Макдонелл-Дуглас”.
Літак “Боїнг-787”
Літак Боїнг-787 почнуть використовувати з 2008 р. Він вміщуватиме до 660 пасажирів.
Боїнг В-17 “Літаюча фортеця”, 1935 р.
Боїнг В-29 “Суперфортеця”, 1942 р.
Компанія Боїнг складає також військові літаки-винищувачі.
Літак “Аеробус” А-380 в ангарі (Європа)
“Аеробус” А-380 – найбільший з сучасних пасажирських літаків. Він був розроблений у 2005 р. спільними зусиллями 4-х країн Європи: Франції, Німеччини, Великої Британії та Іспанії. 
Літак “Аеробус” А-380 у польоті (Європа)
“Аеробус” А-380 являє собою літаючий комплекс послуг для 840 пасажирів. Тут є магазини, кінотеатри, казино, спальні каюти. 
Вантажний літак      АН-225 “Мрія” (Україна)
На київському заводі “Авіант” були створені найбільші в світі вантажні літаки. Це “Руслан” (АН-124), що підіймає 150 тон, які може перевезти зі швидкістю 850 км/год. на відстань 4500 км.
“Руслан” (АН-124)
Це також “Мрія” (АН-225), вантажомісткістю 250 тон! Цей літак здатен пролетіти зі швидкістю 700-850 км/год. до 14700 км, а з вантажем 200 т – 4500 км. 
Точне машинобудування

Китай












35
























Пд. Корея












21,7










США












14


Малайзія









8,9

Бразилія






7,8



Японія






7,6



Іспанія




5,4



Туреччина



4,7



Польща



3
Франція

2,8


ГАЛУЗЕВА СТРУКТУРА ХІМІЧНОЇ ПРОМИСЛОВОСТІ
ХІМІЧНА  ПРОМИСЛОВІСТЬ


Основна хімія
Хімія органічного
синтезу



Гірничо-хімічна
промисловість

Видобуток корисних копалин:
 фосфоритів;
 апатитів;
- калійних солей;
- кухонної солі;
 самородної сірки;
 піриту…
1. Синтез мінеральних добрив
 нітратних;
 фосфатних;
 калійних
2. Содова промисловість
3. Хлорна промисловість
4. Сірчанокислотна промисловість
1. Хімія полімерів:
 пластмас;
 синтет. волокон;
 синтет. каучуку;
 фармацевтична;
 лакофарбова;
 парфумерна;
 фотохімія…
2. Хімія переробки полімерів


Хімічна промисловість світу

США












18,1










Індія












14,5





Канада












12,9




Китай












32
























Р о с і я












12,2












11,4










Японія
5,7



4,3



1
1 – Німеччина
2
2 – Франція



3


1,6
















31































14,8














11,2



3
3 – Південна Корея








8,4



 Тайвань







7,3

Україна
Лісова промисловість світу




Райони лісозаготівлі:
США – І
Р о с і я – ІІ
Канада
Швеція
Фінляндія


Малайзія
Філіппіни
Індонезія
Кот-Д’Івуар

Гана

Габон

Бразилія




Японія












Текстильна промисловість світу

Китай












32,5






















Індія












19,6








США




4
1
1 – Італія


бавовник
бавовник

1,7


Р о с і я

1,6


Бразилія

1,5


Японія


 Тайвань

1,1


1

2
2 – Іспанія
0,8

3
3 – Франція
0,7



Текстильна промисловість світу
Виробництво вовняних тканин (млн. м2)



Китай
1

вовна

Японія

вовна



США







Індія


2



3

Р о с і я
1 – Італія
2 – Німеччина
3 – Велика Британія




Туреччина


4
4 – Польща


Текстильна промисловість світу

Р о с і я
106,4

Білорусь

50,1

Чехія

23,6
Україна
19,7


Румунія
17,3


Китай

США



Японія



Пакистан


Індія


Бангладеш

C – країни, які виробляють найбільше синтетичних тканин
C
C
C