Презентація на тему «Фразеологізми. Стилістичнароль фразеологізмів»

Фразеологізми. Стилістичнароль фразеологізмів

                                 — семантично пов’язане сполучення слів, яке, на відміну від подібних до нього за формою синтаксичних структур (висловів або речень), не виникає в процесі мовлення відповідно до загальних граматичних і значеннєвих закономірностей поєднання лексем, а відтворюється у вигляді усталеної, неподільної, цілісної конструкції. 
Ще його називають "Крилатим висловом"

Інше визначення: фразеологізми — (фразеологічні звороти) стійкі словосполучення, які сприймаються як єдине ціле і вживаються носіями мови в усталеному оформленні.

Розрізняють три типи фразеологізмів:
 Фразеологічні зрощення.
 Фразеологічні єдності.
 Фразеологічні сполучення.
Фразеологізм   
Класифікація фразеологізмів за походженням
1. Сільськогосподарські та інші трудові процеси: варити воду (з когось), з одного тіста, орати перелоги,попускати віжки;
2. Різні виробництва, ремесла:
 ткацько-прядильного: розплутувати вузол, де тонко, там і рветься, розмотати клубок;
 кравецького: білими нитками шите, на живу нитку, як з голочки;
 ковальського: брати в лещата, ставка бита, при пікових інтересах;
3.Народні звичаї та обряди: давати гарбуза, облизати макогона, як засватаний;
4. Вірування та магічні дії: напускати ману, замовляти зуби, як рукою зняло, встати на ліву ногу, виносити сміття з хати;
5. Усталені казкові звороти: за щучим велінням, за тридев'ять земель, тримати за хвіст жар-птицю, скоро казка мовиться;
6. Ознаки та дії, пов'язані зі світом тварин і птахів: заяча душа, хитрий лис, кіт наплакав, показувати пазурі, птах високого польоту, розправляти крила, звити гніздо.
7. Іншомовні запозичення, інтернаціональні звороти: буря в склянці води, перейти рубікон) закони, вогонь Прометея тощо. До найважливіших джерел таких сталих словосполучень належать античні міфи. 
8. Біблійного походження: око за око, наріжний камінь, Содом і Гоморра, альфа й омега, у поті чола, друге пришестя, голос волаючого в пустелі, земля обітована, камінь спотикання, вавилонська вежа, вавилонське стовпотворіння тощо.
Тягнути кота за хвіст
Крокодилячі сльози
 Розмотати клубок
Дивитися крізь пальці 
Класифікації фразеологізмів
З погляду співвідношення між значенням окремих компонентів і цілісним значенням поділяють на:

 Фразеологічні зрощення
 Фразеологічні єдності
 Фразеологічні сполучення


Фразеологічні зрощення
    
Це одиниці, у яких цілісне значення ніяк не вмотивоване; воно не випливає із значення їхніх компонентів:

теревені правити – говорити нісенітниці;
байдики бити – ледарювати;
глек розбити – посваритися;
собаку з’їсти – мати досвід;
піймати облизня – зазнати невдачі;
викинути коника – зробити щось несподіване;
підбивати клинці – залицятися;
ні в сих ні в тих – незручно.
Фразеологічні єдності
Це одиниці, в яких цілісне значення вмотивоване переносним значенням їхніх компонентів:

тримати камінь за пазухою – приховувати злобу;
грати першу скрипку – бути головним;
вивести на чисту воду – викрити непорядність;
давати волю ногам – тікати;
море по коліно – нічого не страшно, все дозволено;
прикусити язика – замовкнути;
пропускати повз вуха – не звертати уваги;
хоч до рани прикладай – лагідний.
Фразеологічні сполучення
Це одиниці, у яких цілісне значення вмотивоване прямим значенням їхніх компонентів:

взяти слово;
зачепити гордість;
покласти край;
берегти як зіницю ока;
подавати надію;
страх бере;
ласкаво просимо;
узяти верх.
За співвіднесеністю з окремими частинами мови, тобто за їхнім сукупним лексичним і граматичним значенням, фразеологізми бувають: 
Щодо функціонально-стилістичних властивостей фразеологізмів, виділяють три групи:
Водити за ніс
Ахіллесова п'ята
 Взяти себе в руки
Вийти з себе
Стилістична роль 
фразеологізмів
Фразеологія як галузь мовознавчої науки протягом останніх десятиліть привертає до себе все більшу увагу словесників, дослідників-мовознавців, істориків, етнологів, лінгвістів, літераторів, мистецтвознавців,педагогів, журналістів, бо вона, як і мова, с «схованкою людського духу», скарбницею здобутків культури, прагнень, звичаїв, сподівань народу, є одним із найважливіших джерел дослідження і відтворення його минулого життя, багатовікової боротьби за своє геополітичне та геокультурне утвердження. Фразеологія має глибинний культурознавчий характер, бо є віддзеркаленням його словесних естетичних принципів і цінностей.
Одним з невичерпних джерел багатства і виразності мовлення є фразеологізми. 
Кожний стиль мовлення володіє значним запасом фразеологізмів. Стилістичні функції фразеологізмів залежать від джерел їх походження. Відтак фразеологізми діляться на три групи: розмовно-побутові, народнопоетичні та книжні.
Розмовно-побутові фразеологізми широко вживаються в розмовному, художньому стилях, рідше - в публіцистичному. Ці фразеологізми мають яскраво виражене емоційно-експресивне забарвлення. Серед них багато прислів'їв і приказок, що роблять наше мовлення багатим, виразним, дотепним.
Народнопоетичні фразеологізми - вирази, що виникли на фольклорній основі (сталі епітети, метафори, порівняння, примовки, каламбури, ворожіння). Вони поширені в художньому стилі. 
Українські письменники часто використовують ці вирази в своїй творчості.
Книжні фразеологізми виникли на писемній (книжній) основі і найчастіше використовуються в книжних стилях. До книжних фразеологізмів належать крилаті слова і вирази - це сталі словесні формули, що є повторенням влучних висловів письменників, філософів, учених, державних діячів.
Образність, картинність, жива внутрішня форма фразеологізмів  відсвіжують мовлення, роблять його невимушеним, соковитим, містким, дотепно-влучним, що й приваблює майстрів художнього слова, журналістів, публіцистів. Не можна уявити без фразеологізмів розмовну і літературно-побутову сфери, науково-популярні й навіть наукові тексти.
Знання фразеологізмів, уміле їх використання робить наше мовлення багатим, виразним й оригінальним. Вони набагато виразніше, ніж окремі слова, розподіляються в певних структурно - функціональних стилях, виявляючи свою належність до кожного з них, а також до сфери усного чи писемного мовлення, мають більш яскраве експресивне чи емоційне забарвлення .﻿ Тому особливе значення має вивчення фразеології для вдосконалення мовної майстерності людини, для підвищення мовної культури.
Підготувала
учениця 10-Б класу
Безсмертна Вікторія