Презентація на тему «Забрудненість річки Десна»


	Забрудненість річки Десна
	На території Чернігівської області головними джерелами забруднення поверхневих водних об'єктів басейну Десни є підприємства комунального господарства, що становить 97,7 % від загального обсягу забруднення стічних вод. Також скид забруднених стічних вод здійснюють підприємства м'ясо-молочної промисловості, переробно'і промисловості тощо.
	У 2007 році в поверхневі водні об'єкти басейну Десни скинуто 125,5 млн. м3  (2006 р. - 112,4 млн. м3) зворотних вод, з яких 30,5 млн. м3 (2006 р, - 32,3 млн. м3) нeдocтатньо очищених, що становить 24,3 % від їх загального об'єму. Порівняно з 2006 роком, кількість забруднених зворотних вод зменшилась на 1,8 млн. м3, або на 5,6 %.

	Основними водокористувачами та забруднювачами  басейну річки Десна є КП «Чернігівводоканал», м.Чернігів, КП «Бахмач-водсервіс», м.Бахмач, ТОВ «Бахмач-м’ясо», м. Бахмач, ЗАТ «Новгород-Сіверський сирзавод», м.Новгород-Сіверський
	За оцінкою антропогенних навантажень за ступенем скидання забруднених недостатньо очищених зворотних та зливових вод, найбільшого навантаження зазнають малі річки басейну Десни – р.Білоус і р.Стрижень в м. Чернігів.

	Втім, за інформацією Деснянського басейнового управління водних ресурсів, на екологічному стані річки Десна це суттєво не позначається.
	На території Сумської області до басейну р. Десна належать 70 річок, довжиною більше 10 км. За даними форми статистичної звітності 2- ТП (водгосп) за 2007 рік в басейн р. Десна було скинуто 9,657 млн. м3  стічних вод: з них нормативно очищених на очисних спорудах 6,223 млн. м3 , недостатньо-очищених 3,385 млн. м3 та без очистки скидається 0.049 млн. м3.

	Основними забруднювачами вод басейну р. Десна є підприємства житлово-комунального господарства, які скидають до 86.0% недостатньо-очищених та неочищених стічних вод, в першу чергу це КП ВУВКГ м. Конотоп який скидає в р. Езуч до 3 ,0 млн. м3 (НДО) , ДП МОУ «Конотопський авіаремонтний завод «Авіакон» 0,144 млн. м3 (НДО), КП «Водоканал» м. Білопілля скидає в р. Вір 0,2 млн. м3 (НДО), КП «Аква-сервіс» м. Ямпіль в р. Івотка скидає 0,071 млн. м3 (НДО), КП «Буринь-аква» в р. Чаша скидає 0,081 млн. м3 (НДО), ПП «Водо-сервіс» м. Середино Буда скидають в р. Бобрик 0,049 млн. м3 неочищених стічних вод.
	Також потужний вплив на її стан можуть спричиняти такі підприємства КП ШКЗ «Зірка» м. Шостка, КП ВУВКГ м. Шостка, КП «Аква-Сервіс» м. Ямпіль, КП ВУВКГ м. Глухів, КП «Водоканал-Білопілля», ТОВ НВО «Червоний металіст» м. Конотоп, тов «Мотордеталь-Конотоп», ВАТ «Сумирибгосп» м. Конотоп та м. Глухів, Буринський завод СОМ м. Буринь, Кролевецький КХП м.Кролевець, ВАТ «Шосткинський завод хімічних реактивів» м. Шостка, ТОВ ЮВС «Віринський цукровий завод» смт. Жовтневе (Білопільський район).
	Потужний вплив на навколишнє природне середовище становлять місця зберігання з непридатними та забороненими до використання пестицидами (НЗП).
	Розгерметизація контейнерів та зберігання пестицидів насипом є причиною самовиникнення хімічних реакцій з виділенням токсичних газів, що веде до забруднення атмосферного повітря і становить загрозу здоров'ю людей, які проживають в даному регіоні, а також потенційну загрозу забруднення всіх компонентів довкілля високотоксичними сполуками.

	Одними з найбільших місць накопичення НЗП є станція «Побєда» Середино-Будського району в кількості 940 тон та склад колишнього ВАТ «Ямпільський  «Агрохім» (смт Свеса Ямпільського району), у якому згідно матеріалів останньої інвентаризації зберігається 84,401 т непридатних пестицидів. Зазначений склад розташований у безпосередній близькості до житлової забудови і знаходиться у напівзруйнованому стані. Пестициди зберігаються насипом у порушеній тарі, і становлять значну загрозу навколишньому середовищу.
	До 1940 р. Десна була однією з найчистіших річок України. Тепер же в басейні Десни відбулись значні зміни в результаті інтенсивної і недостатньо контрольованої господарської діяльності. Це і корінні зміни в природних ландшафтах приток Десни, скорочення їх водності. Основними джерелами забруднення річок басейну Десни є недостатньо очищені промислові, комунально-побутові і неочищені стічні води, сільськогосподарський поверхневий стік і стік з території населених пунктів, стік дренажних вод і меліоративних систем, розміщених вздовж малих річок – приток Десни
	"Як засвідчує аналіз моніторингових даних, екологічний стан поверхневих вод у басейні Десни за індексом забруднення води (ІЗВ) в основному відповідає другому або третьому класу якості (чиста – задовільної чистоти)" - повідомляють в Управлінні у справах преси та інформації Чернігівської ОДА. Проте проблеми з викидами забруднених стічних вод існують і можуть становити загрози в подальшому, тому проблеми потрібно вирішувати зараз.
Шляхи вирішення проблеми
	1.Необхідно відновити роботу очисних споруд, які майже припинили свою роботу в місті Чернігів.
	2. Збудувати нові очисні споруди на підприємствах всієї України.
	3. Слідкувати за скидом забруднених стічних вод і карати  за це.
	4. Утилізувати небезпечні речовини які можуть зашкодити природі, в тому числі пестициди біля Середино-Будського району.