Презентація на тему «Базові амінокислоти»

«Базові» амінокислоти
Амінокислота
Амінокислота — органічна сполука, молекули якої одночасно містять аміно- (-NH2) та карбоксильну (-СООН) групи. Амінокислоти є мономерними одиницями білків, у складі яких залишки амінокислот з'єднані пептидними зв'язками.
Номенклатура
Кожна із двадцяти стандартних, і багато нестандратних, амінокислот мають тривіальні назви.
Хімічна будова
Усі амінокислоти містять карбоксильну й аміногрупи.
Функції амінокислот
На додаток до синтезу білків, стандартні і нестандартні амінокислоти в тваринному організмі виконують багато інших важливих біологічних функцій. 
Протеїногенні амінокислоти
В процесі біосинтезу білка в поліпептидний ланцюг включаються 20 α-амінокислот, що кодуються генетичним кодом.
Класифікація 
Класифікація на основі полярності бічних ланцюгів
Чотири групи: 
амінокислоти із неполярними бічними ланцюгами, 
амінокислоти із полярними незарядженими бічними ланцюгами 
амінокислоти із позитивно зарядженими бічними ланцюгами 
амінокислоти із негативно зарядженими бічними ланцюгами.
Амінокислоти із неполярними бічними групами
У цю групу об'єднують дев'ять амінокислот, бічні групи яких є неполярними і гідрофобними. Найменшою з них є гліцин, що не має бічного ланцюга.
Амінокислоти із полярними незарядженими бічними групами
Шість амінокислот мають полярні незаряджені бічні ланцюги: серин, треонін, тирозин, цистеїн, аспарагін і глутамін.
Амінокислоти із негативно зарядженими бічними групами
Дві амінокислоти мають сумарний негативний заряд: аспарагінова і глутамінова кислоти.
Амінокислоти із позитивно зарядженими бічними групами
Три протеїногенні амінокислоти мають позитивно заряджені бічні групи: лізин, аргінін і гістидин. 
По функціональних групах
Аліфатичні 
Моноаміномонокарбоновие: гліцин, аланін, валін, ізолейцин, лейцин
Оксімоноамінокарбоновие: серин, треонін 
Моноамінодікарбоновие: аспартат, глутамат, за рахунок другої карбоксильної групи несуть в розчині негативний заряд 
Аміди моноамінодікарбонових: аспарагин, глутамин 
Діаміномонокарбоновие: лізин, аргінін, несуть в розчині позитивний заряд 
Серосодержащіе: цистеїн, метіонін 
Ароматичні: фенілаланін, тирозин, триптофан, (гістидин) 
Гетероциклічні: триптофан, гістидин, пролін 
Імінокіслоти: пролин
За шляхами біосинтезу
Шляхи біосинтезу протеіногенних амінокислот різнопланові. Одна і та ж амінокислота може утворюватися різними шляхами.
Існує уявлення про наступні биосинтетических сімействах амінокислот: аспартату, глутамату, серина, пірувату і пентоз.
По здатності організму синтезувати з попередників
Тваринні організми здатні синтезувати лише 10 протеїногенних амінокислот. Останні 10 не можуть бути отримані за допомогою біосинтезу і повинні постійно надходити у організм у вигляді харчових білків. 
Висновок
       Протеїногенні амінокислоти - це 20 амінокислот, які відрізняються тим, що кодуються генетичним кодом, і в процесі трансляції включаються у протеїни. Їх класифікують виходячи з будови і полярності їх бічних ланцюгів.Властивості протеіногенних амінокислотВластивості таких амінокислот залежать від їх класу. А класифікують їх за багатьма параметрами, серед яких можна перерахувати:
по радикалу (заряджені "+" і "-", полярні незаряджені, неполярні);
по функціональних групах (сірковмісні амінокислоти, аліфатичні, ароматичні, імінокіслоти і гетероциклічні з'єднання);
за характером катаболізму (кетогенні амінокислоти, гликогенние, і з'єднання змішаного типу);
за хімічними властивостями (одноосновні, кислі , дикарбонові амінокислоти);
за походженням (аміни, натуральні амінокислоти, отримані штучним шляхом).

Дякуємо за увагу!!!
Список використаної літератури
Общая биология. Учебник для 9 — 10 классов средней школы. Под ред. Ю. И. Полянского. Изд. 17-е, перераб. — М.: Просвещение, 1987. — 288с.
Аминокислоты, пептиды, белки. Под ред. Ю. В. Митина
Глосарій термінів з хімії // Й.Опейда, О.Швайка. Ін-т фізико-органічної хімії та вуглехімії ім.. Л. М. Литвиненка НАН України, Донецький національний університет — Донецьк: «Вебер», 2008. — 758 с. 
Биохимия: Учебник / Под ред. Е.С. Северина. - 2-е изд., испр. - М.: ГЭОТАР-МЕД, 2004. - 784 с.: ил. - (Серия "ХХІ" век"). ISBN 5-9231-0390-7 (с. 10 - 12)
Якубе Х.-Д., Ешкайт Х. Аминокислоты, пептиды, белки: Пер. с нем. - М.: Мир, 1985. - 456 с., ил. (с. 18 - 19)
Березов Т. Т., Коровкин Б. Ф. Биологическая химия: Учебник.– 3-е изд., перераб. и доп.– М.: Медицина, 1998.– 704 с.: ил.– (Учеб. лит. Для студентов мед. вузов). (с. 416)