Презентація на тему «Павло Загребельний» (варіант 2)

Павло Загребельний.Роман «Диво»
Афенченко Є., Місік К. 
	Романом «Диво» П.Загребельний розпочинає великий і серйозний проблемно-тематичний напрямок – художнє дослідження духовно-історичних витоків нашого народу, його сучасності. 

Роман написан у 1968р.
Софійський собор в Києві (сьогодення)
Софійський собор – як він мусив виглядати (тепер багато добудовано)
 

	Автор вибудував незвичайну, цілком несподівану композицію: 
час дії у творі охоплює майже ціле тисячоліття, відбите у трьох часових площинах
Історія написання
Задум написати роман про історію Київської Русі виник у П. Загребельного в 1961 році, ще під час роботи над «Днем для прийдешнього». Як зазначав сам автор: «… я хотів у цю книжку, суто сучасну, сказати б, гостро сучасну, вставити кілька розділів про Київ найдавніший, щоб поєднати духом історії будови минулого з сьогоднішнім… Ясна річ, розділи ті мали включати в себе щось про Софійський собор, бо кого ж не хвилює ще й сьогодні ця найдавніша мистецька споруда, власне, найдавніша не лише на Україні, а на всій території, що колись іменувалася Київською Руссю… ».
Твір «Диво» написано за науковими джерелами, як завжди у Загребельного, докладно дослідженими
Сюжет
Життєві шляхи героїв — зодчого Сивоока та князя Ярослава — перехрестилися на майдані, де підіймався величний та дивовижний храм. Софія Київська з'єднала долі талановитого майстра і мудрого правителя. Дві людські драми розгортаються на сторінках роману. Сивоок, для якого будівництво храму стає головною справою життя, трагічно гине і його ховають під плитами собору. Ярослав Мудрий вінчається в Софії на кесаря землі Руської. Але і він дійшов цього ціною великих душевних втрат, зрікшись заради влади єдиного в своєму житті справжнього кохання.
Часові площини 
 
Період Київської Русі 
Х-ХІ ст. (992 — 1037 рр. ) -
 майстер Сивоок і князь Ярослав Мудрий 

 Друга світова війна
 (1941 — 1942 рр) -
 історія професора Отави, якому доводиться рятувати Київську Софію
1965 — 1966 рр. -  
 історія Бориса Отави, який повірив у батькову гіпотезу про майстра Сивоока
Проблематика 

Людська вартість
     і тлінність
Людина творець
 Честь, влада,   гідність
Збереження історичної пам’яті 
Моральна відповідальність
Митець і влада
 Добро і зло
Людина і вибір

Любов і ненависть,
життя і смерть

Процес самопізнання і самоствердження людини
 
 
 
 
 
	Сам Загребельний вважав, що композиція «Дива» має концептуальний характер. «Все оберталося навколо собору, якщо він стоїть тисячу років — так само наша історія, так само наше життя крутиться навколо минулих подій, як довкола собору. ...Замкнене коло історії — ось це я мав на увазі». 
	Йдеться, отже, про тісну поєднаність часів, про повторюваність явищ в історії і незнищенність людського духу, явленого у мистецькій красі.
Софія Київська – історична пам'ятка і символ 
				Символіка собору








Духовність народу
Душа народу
Талант 
	Диво,  краса 
Вічність
Єднання з богом
     Мистецька досконалість
	Софійський собор – це пам'ять поколінь, дух єдності минулого й сучасності, символ вічності, невмирущість народу, що зумів створити це диво і пронести його крізь віки. Це пам’ятник Людині, її творчому генію.
	П.Загребельний виразно акцентував на волелюбстві, внутрішній незалежності митця, його унікальній самодостатності. Це та свобода, яку дарує людині її геній. І ніхто відібрати її не в силі. Митця можна позбавити життя (як це й робить князь Ярослав), але не свободи. Отож дивом у романі є не тільки Софія, а й талант Майстра, який її створив.
Поєднання язичництва і християнства в душі Сивоока 
«Табель про ранги» кольорів – віддзеркалення сил і пристрастей світу.
Рік 992. Великий сонцестій. Пуща (таємниця народження Сивоока, відкриття ним краси,таємничості і барв світу).
Рік 1004. Радогость (свідоме прагнення служити красі) 
Рік 1004. Весна. Київ (пригоди друзів у Києві, краса полонила душу Сивоока)
Рік 1014. Літо. Болгарське царство (суцільна темінь і неволя) 
Рік 1014. Осінь. Константинополь (зіткнення двох художніх світів)
Рік 1026. Константинополь (для Сивоока мистецтво – це чаклунство)
Рік 1028. Теплінь. Київ (збувається заповітна мрія Сивоока)
Рік 1032. Київ (Сивоок зводить собор)
Рік 1037. Сонцеворот. Київ (Сивоок ,звівши собор, йде у вічність) 


Життя Сивоока 
Я
Р
О
С
Л
А
В

Мудрий
Виходець із своєї землі, прагнув об’єднати й возвеличити державу, робить все для її зміцнення й утвердження. 
Мудрий і далекоглядний правитель, освічений книжник
Жорстокий тиран з холодним серцем.
Самовпевнений і пихатий самодержець, тиран і деспот.