nyuuzyou/ukr-lit huggingface dataset:
Презентація на тему «Маруся Чурай» (варіант 6)

Маруся Чурай(дівчина з легенди) 
( 1625 -1653 )
Хто така Маруся Чурай ?
Маруся Чурай— напівлегендарна українська народна співачка і поетеса часів Хмельниччини, що за переказами жила в Полтаві.
Маруся Чурай народилася 
у 1625 році у сім'ї козацького
 сотника Гордія. Після смерті
 батька, який у 1648 році був
 спалений як бунтівник у
 Варшаві , залишилася жити з
 матір'ю у Полтаві. 

 
Історія кохання
Дівчина мала багато залицяльників, серед яких був молодий козак Іван Іскра, але своє серце 
                          вона віддала Грицю Бобренку 
                         (ГрицьОстапенко), з яким згодом 
                          таємно заручилася. Зі спалахом 
                          Хмельниччини у 1648 році Гриць 
                           вирушив на війну. Дівчина
                          чекала на нього 4 роки.

Зрада
Проте коли Гриць повернувся 
до Полтави, він вже не звертав
 уваги на Марусю, бо покохав 
іншу, Ганусю з заможньої 
полтавської сім'ї. Зраджена
 дівчина не витримала втрати 
та вирішила отруїти себе
 зіллям ,яке ненароком випив
 Гриць.
У цей час Маруся написала твір
 “ Ой не ходи Грицю “

Іван Іскра 
                             Влітку 1652 року полтавський суд        
                             засудив Марусю до страти, але її 
                             було амністовано універсалом  
                             Богдана Хмельницького, який 
                             приніс Іван Іскра, де зазначалося 
                             дарувати їй життя «за заслуги її 
                             батька та солодкі пісні». Померла 
                             у віці 28 років, не перенісши 
                             смерті коханого .

Творчість
«Віють вітри»
«Ой не ходи, Грицю»
«Грицю, Грицю, до роботи»
«Сидить голуб на березі»
«Засвіт встали козаченьки» 
«Котилися вози з гори»
«Ішов милий горонькою»

Образ у культурі
14 квітня 2006 року у Полтаві перед Полтавським академічним обласним музично-драматичним театром ім. Гоголя на Театральній площі було встановлено символічний                                                                 монумент                                                                Пам'ятник                                                               Марусі Чурай

Пам'ятник                                                               Марусі Чурай

Підготувала 
           
         Учениця 8 –Б класу  
                               
                            Зіброва  Віра
Презентація на тему «Максим Тадейович Рильський»

Максим Тадейович Рильський 
1895-1964
Український поет, науковий діяч, критик, перекладач, публіцист, академік АН України.


Максим Рильський народився 19 березня 1895 р. в сім'ї українського культурного діяча, економіста й етнографа. Протягом 1908—1915 pp. Максим вчився в Києві (з третього класу) в приватній гімназії, здобув там глибоку гуманітарну освіту.  У 1907 р. він почав друкувати поезії, а в 1910р. видав першу поетичну книжку «На білих островах», друкував поезії в журналах «Українська хата» і «Шлях». З 1915р. М. Рильський — студент медичного факультету Київського університету, через два роки продовжив навчання на історико-філологічному, але революція, громадянська війна змусили його перервати освіту й переїхати в село, де він вчителював у початковій школі.

 Як учений і критик М. Рильський багато зробив для осмислення історії літератури та її сучасного досвіду. Перу поета належать також праці з фольклористики, мистецтвознавства, мовознавства (лексикографії та стилістики української мови), теорії перекладу.
ОСНОВНІ ТВОРИ:
 Збірка «На узліссі», «Під осінніми зорями», «Синя далечінь», «Крізь бурю й сніг», «Тринадцята весна», «Де сходяться дороги», «Гомін і відгомін», «Троянди й виноград», «Далекі небосхили», «Голосіївська осінь», «В затінку жайворонка». 

 Поет помер 24 липня 1964 р. після тяжкої хвороби (рак). 

Різноманітність і багатство творчої спадщини майстра — незвичайні.
Презентація на тему «A Trip To Mars» (варіант 1)

A Trip To Mars
Mars
Mars is the fourth planet from
the Sun
in the Solar System.
It is often
described as the “Red Planet”.
Mars has two moons,
Phobos and
Deimos, which
are small and irregularly shaped.
Trip to Mars is an old dream of mankind.
During it travels may open new natural resources,
which will improve life of humanity in the future.
Mars is unknown planet, that hides a lot of secrets.
Currently we know, that life on Mars doesn’t exist,
but scientists continue to explore the planet.
Life on Mars is very different from life on Earth. The main difference is gravity, temperature, lack of water pressure and carbon dioxide instead of oxygen.
During a trip to Mars, many things can go wrong.
For example breakage of equipment.
Large amount of radiation and dust storms are a threat to human health.
Trip will be important for human civilization,
if one takes the first step to another planet to colonize it later. Colonization of Mars can play a big role in saving mankind in the case of some global catastrophe on Earth, such as a collision with an asteroid.
Thank you for your attention!
Презентація на тему «Усна народна творчість»

Усна народна творчість
в Україні в 1 пол. XVII ст.
Підготували учні  8_А класу
Пінькеви ч М. та Майстренко С.
Усна народна творчість
Думи
Історичні пісні
Нар.
пісні
Колядки, щедрівки, примовки, обрядові
Історичні пісні
●Історичні пісні займали важливе місце в укр. фольклорі. 
●Це народні ліро-епічні твори, про історичних осіб, або історичні події. 
●В історичних піснях часто оспівуються безіменні герої, але їхня діяльність пов'язана з конкретним історичним періодом. Поява історичних пісень є наслідком розвитку історичної свідомості народу і його художнього мислення. Вони з'явились у XV столітті, в період боротьби українського народу проти турецько-татарських загарбників, увібравши традиції героїчного епосу Київської Русі та українських дум.
Назву «історичні пісні» вперше ввів в українську фольклористику Микола Гоголь.
●Поділяются на 3 тематики – 
1) про боротьбу з турецько-татарськими нападниками;
2) про визвольну боротьбу українського народу під проводом Б. Хмельницького;
3) про стихійні селянські повстання та їх героїв.
Народні пісні
●Украї́нські наро́дні пісні́ — це фольклорні твори, які зберігаються в народній пам'яті і передаються з вуст в уста.
●Твори анонімні, бо імена першотворців, як правило, невідомі. Народна пам'ять зберегла нам лише деякі імена авторів народних пісень. Це Маруся Чурай, авторка пісень «Ой не ходи, Грицю, та й на вечорниці», «3асвіт стали козаченьки» — це козак Семен Климовський — «Їхав козак за Дунай». Інша частина народних пісень літературного походження — «Реве та стогне Дніпр широкий» — Т. Г. Шевченко, «Ніч яка місячна» — Старицький. Взагалі в Україні складено понад 5 тисяч пісень. Народні пісні мають багато жанрів:
Думи
●Думи – це великі віршовані епічні твори героїчного або соц-побутового змісту, який виконується речитативом – протяжним, мелодійним проказуванням у супроводі кобзи, бандури чи ліри. Існують:
історико-героїчні
соціально-побутові

Особливістю народних дум є хображення суспільних осіб, подій, висока поетичність мови, мала кількість осіб.


 
●Зародилися думи ще в 15 ст, згодом стали популярні в Україні у виконанні кобзарів або бандуристів.  Ці люди були «вуличними артистами», які подорожували і співали людям журливих пісень.
Колядки, щедрівки, примовки, обрядові
Ці пісні є різновидами народних пісень, були дуже поширені в Україні  і використовувались при будь-якій події(теж стосується і поховальних пісень)
Усна народна творчість
Українська мова дужа ніжна та мелодійна, подібна пісні соловейка, тому у народі було багато пісень та переказів, що оспівують культуру та історію нашої країни. Ми повинні пам’ятати той вклад від нашого народу та донести його до нащадків, але вже не в усній, а в писемній формі.
Презентація на тему «Характеристика твору «Маруся» Г. Квітки-Основ?яненка»

Характеристика твору «Маруся» Г. Квітки-Основ΄яненка.

Г. Квітка-Основ’яненко писав, що українська мова й література «рухається і буде жити» та що ніякі потуги ворогів «не зітруть її з лиця землі», вона «подужає противників і гонителів». Письменникам радив: «Як говоримо, так і писати треба».
Основне 
Літературний рід: епос.
  Жанр: повість (сентиментально-реалістична, соціально-побутова).  
Тема: зображення життя українського селянства, праця, побут і зви­чаї народу. 
 Головна ідея: оспівування високих морально-етичних якостей прос­тої людини. 
 Головні герої твору: Наум Дрот і його дружина Настя, їхня дочка Маруся; Василь (коханий Марусі), Олена (подруга Марусі).
Сюжет
Розповідь про сім’ю Наума Дрота — на весіллі подруги Ма­руся й Василь знайомляться й закохуються з першого погляду — Ва­силь просить у Наума Дрота руки його дочки, проте дістає відмову — на другий день Наум Дрот пояснює Василеві причину відмови (Василя за­беруть у солдати) — хлопець іде на заробітки, щоб на зароблені гроші знайти собі заміну в солдати — Маруся, збираючи в лісі гриби, потрап­ляє під зливу, застуджується й раптово помирає (за день до повернення Василя) — тяжко переживаючи втрату, Василь іде до Києва в монастир, а згодом помирає — батьки Марусі знаходять утіху в труді й молитвах.
Художні особливості повісті «Маруся»:•Джерела повісті – це дійсність українського села і народна творчість: українські балади, ліричні, весільні пісні, фольклорні мотиви (кохання, розлука, смерть закоханих). Від народної поезії – образність твору, від казки і переказу – її розповідний стиль.•Герої «писані з натури без будь-якої прикраси і відтушовування».•Форма твору: змалювання пейзажів, вільна побудова, наявність ліричних відступів, посилений зв’язок з фольклором.•Поєднання сентименталізму з реалізмом (але є вади: ідеалізація патріархального в житті, надмірна чутливість).•Мова твору: під впливом сентименталізму розчулений тон розповіді про зустрічі закоханих, розлуку, смерть Марусі, горе її нареченого та батька; застосування зменшено-пестливих форм слів («Зосталася Маруся сама, схилила головоньку на білу ручку, а слізоньки з очей так і капотять», «Отак-то вони в останні часи розмовляли і обоє плакали безперестанно!», «Ось і рідесенький туманець пав на річечку»).•Докладне змалювання сцен побуту, звичаїв, обрядів (описи танців, сватання, весілля, похорон з голосіннями).•Майстерний опис краєвидів (з поєднанням поетичних, музичних, образотворчих засобів).
Презентація на тему «What should be the perfect husband?»

What should be the perfect husband?
It is always interesting and exciting.
I think, that ideal  husband
should :
        Be 
      kind, 
     caring.
       Be responsible.
  Trust his               wife. 
         Be 
    a Good   
       dad.
Show and receive trust.
Keep a healthy lifestyle and be a good example for children.
Provide if that is a role he has chosen. If he is the provider in the family, he must, naturally, 'provide'. It is his primary duty and is no obligation to those for whom he provides.
 Love his     	 wife.
Everyone has its drawbacks.
But a man is always ideal for those who love him.
Презентація на тему «Українська література другої половини ХХ століття. Рух шістдесятників»



Українська література другої половини ХХ століття. Рух шістдесятників
     Після смерті Сталіна суспільство поступово очищається від тоталітаризму. Це вплинуло на пожвавлення літературно-мистецького життя в Україні. Було відкрито теорію безконфліктності,а також теорію еталону, за якою письменники мусили творити за еталоном, наслідувати класиків соціалістичного реалізму.
Письменники почали розширювати тематику, образну палітру,застосовували новітні прийоми і засоби змалювання уявного світу твору. Митці прагнули до глубокого аналітичного змалювання руху життя,складностей людської психології та поведінки. Видавалися нові збірки та створювалися нові журнали.
Проте після нетривалої “ хрущовської відлиги ” із настанням “ брежнєвського застою ” ідеологічна цензура посилила свій тиск :
 
 1965 року відбулася перша хвиля арештів в Україні,а в 70-х роках було засуджено письменників Євгена Сверстюка,Василя Стуса,Олеся Бердника та інших. 
Було заборонено “ Собор ” Олеся Гончара, “ Мертву зону “ , “ Родинне вогнище “ Євгена Гуцала, “ Меча Арея “ Івана Білика та інше.

Попри несприятливі умови українська література цього періоду розвивалася під знаком митців – шістдесятників.
“Велика потреба нашого народу в духовному відродженні - ось ключ до розуміння причин появи шістдесятництва ”
(Іван Дзюба)
Шістдесятники – це молоде творче покоління 60-х років, яке породило літературно - мистецький і суспільний рух в Україні у період тимчасового послаблення радянського режиму. Цей рух був опозиційним до офіційної комуністичної ідеології і владних структур. Шістдесятники виступали на захист національної мови і культури, свободи художньої творчості.
Ліна Костенко згодом про ті часи писала: 
“ У шістдесятих роках ми були такі молоді, так вірили в правду, вперше сказану нам тоді, з такою чистою душею пішли в боротьбу за неможливість повторення сталінських жахіть!”
Основу руху шістдесятників склали письменники І. Драч, М. Вінграновський, В.Дрозд, Гр.Тютюнник, Б.Олійник ,В. Симоненко,  Л. Костенко, Є. Гуцало, літературні критики І. Дзюба, Є. Сверстюк, режисер Л. Танюк, кінорежисери С. Параджанов, Ю. Іллєнко та інші.
Шістдесятники  сповідували свободу творчого самовираження, культурний плюралізм, пріоритет загальнолюдських цінностей над класовими. Значний вплив на їх становлення справила західна гуманістична культура, традиції «розстріляного відродження» та здобутки української культури кінця XIX — початку ХХ ст.
Презентація на тему «Наталка-Полтавка»

Наталка-Полтавка
Виконали
Учениці 9-ФМ класу
Сосєдка Катерина
Доценко Анна
Основа твору – жива дійсність, тогочасне народне життя;герої – простолюд.
Дві сюжетні лінії
Наталка любить бідного парубка, на перешкоді до щастя закоханої пари стає соціальна нерівність;

До Наталки сватається пан возний. http://domivka.net/rozviazok_zadach_bud_iakoho_rivnia_z_fizyky_i_matematyky-3865/
Образ Наталки
В розмові з паном возним
В розмові з матір'ю 
Образ Наталки – втілення жіночого типу українки, у його найкращих якостях
Образ Петра
Петро – носій кращий рис народного характеру: самовідданий у почутті, щирий, чесний.
Антитеза образу Петра – образ Миколи
Образом Терпилихи Котляревський започаткував галерею постатей матері-селянки в українській літературі
Возний ( Тетерваковський ) – проста людина, хоч і, хизуючись, усіляко маскує своє походження та видає себе за неабищо
Просторікування возного про “ любов ”, яка все “ ровняєть ” – позірні, нещирі, побудовані на розрахунку.
І.Котляревський стояв на тих філософських засадах життя, за якими сили добра повинні подолати сили зла.
Образ виборця Макогоненка
Шахрай меншого масштабу
Автор визначає, хто є хто ненав'язливо, щоб глядач сам домислював, здогадувався, замислювався над твором.  
ДЯКУЄМО   ЗА УВАГУ!
Презентація на тему «Твір Стороженка “Скарб”»

Над роботою працював Р. Болтвінов
Твір О. Стороженка “Скарб”
Порівняння Павлуся з батьками
Батьки:
Працьовиті
Турботливі
Слабохарактерні
Павлусь:
Лінивий
Байдужий до всього егоїст
Примхливий, розбещений


Трохи про життя павлуся
ВІК                  Немовля   Хлопчик  Парубок  Чоловік
                                                        

Що                    нічого         Спить на печі у просі
Р                                     Спить на перині
О                                                                            Спить 
Б                                                                           у садку під
И                                                                            грушею.
В

Головна думка твору:
      Показати щастя Павлуся
      це байдужість до всього
Ідея твору:
     Засудження егоїстичності та ледачого, паразитичного життя.
в



Поговоримо про щастя Павлуся!Здавна люди замислювалися над тим, що таке щастя. Дехто мріє про пригоди й подорожі, хтось хоче мати вірних друзів, мрія деяких — бути відомим спортсменом, співаком або стилістом, деякі мріють про красиве вбрання, сучасну техніку, модні розваги. Історія Павлуся з оповідання О. Стороженка «Скарб» показує, що неробство й сите життя — це ще не щастя. Не може бути щасливою та людина, котра не зігріває своїм теплом інших, безцільно й безглуздо проживає свій вік. 
Дякую за увагу!                                                                                                    Хоча кому?
Презентація на тему «Олександр Довженко» (варіант 17)

Олександр Довженко
«Україна в огні»
 (1943)
Довженко був одним із перших письменників, хто так сміливо й правдиво показав розтерзану Україну (Г. Семенюк).
Початок
 «Тут всі сліди битви сценариста з письменником. Один закликав до строгого професійного рисунка сценарію, другий, вражений стражданнями народу, весь час поривався до розширення тем. В моїй свідомості все тут написане — тільки прозора основа майбутньої книги боротбби мого народу за визволення з-під ярма гітлеризму».
Аналіз
Рік: 1942-1943

Жанр: кіноповість.

Літературний рід: епос

Композиція: 50 окремих епізодів-картин



Головна ідея: утвердження ідеї невмирущості української нації, високої моралі українців у кривавий час воєнного лихоліття.
Тема: зображення жахливого початку війни з фашистськими загарбниками й відступу радянських військ.
Головні герої твору:
родина Запорожців: Лаврін і Тетяна та їхні діти, п’ятеро синів — Роман, Іван, Савка, Григорій, Трохим і дочка Олеся;
 Олесина подруга Христя Хутірна,
 Василь Кравчина; 
зрадник Заброда, 
німецький полковник Еріх фон Крауз і його син Людвіг.
Схема головних персонажів твору
Сюжет
— Святкування всією родиною п’ятдесят п’ятої річниці Тетяни Запорожець 
— початок війни й захоплення фашистами Тополівки — вибори старости Тополівки 
— відправлення молоді до Німеччини, зокрема Олесі й Христі,
 — перебування Олесі в Німеччині 
— убивство Людвіга Лавріном 
— спалення фашистами Тополівки
 — відступ німецьких військ 
— повернення Олесі з Німеччини, зустріч на рідній землі з Христею, а згодом із Василем 
— проводи Олесею свого роду на війну. 
Проблематика:
- проблема національної самосвідомості людини й народу;
- показ трагедійності тогочасних подій;
- життя простої людини на війні і в тилу;
- проблема цінності
- загальнолюдських ідеалів;
- жінка на війні (Олеся Запорожець, Христя Хуторна, Мотря Левчиха).
 Сюжетні лінії:
лінія захисту Батьківщини (доля роду Запорожців та інших учасників бойових дій)
лірична лінія Олесі і Василя
лінія Христі Хутірної
вчинки ворогів і поведінка Лиманчука
Особливості кіноповісті "Україна в огні":
- Елементи драми - діалоги
- Народна пісня
- Обрамлення твору: повість починається заспівом
- Багато епітетів, порівнянь, метафор
Основою кіноповісті стали оповідання Довженка «На колючому дроті», «Незабутнє», «Перемога». Уривки з кіноповісті вперше були надруковані російською мовою 1943 року, українською — 1962. Сталін заборонив кіноповість як для друку, так і для екрану.
Фільм створено за мотивами кіноповісті О.Довженка "Україна в огні", яку було заборонено Сталіним у 1944 році. Після цього фільму у Довженка почалися серйозні ідеологічні проблеми з владою.
Назва: Незабутнє (Україна в огні)
Рік виходу: 1967
Жанр: драма, історичний, психологічний, бойовик
Автор сценарію:О.Довженко
Режиссер: Юлія Солнцева
В ролях: Євгеній Бондаренко, Зинаїда Дехтярьова, Ірина Короткова, Юрій Фісенко, Світлана Кузьміна та інші
Сцени з фільму
Сцени з фільму
Презентація на тему «Максим Рильський» (варіант 2)

Максим Рильський
1895 - 1964
Тадей і Максим Рильський та Володимир Антонович у 
с. Романівці. 1900 р.
Народився у Києві в сім’ї Тадея Розеславовича, відомого етнографа та Меланії Федорівни, простої, щирої жінки.
Ім’я вибирав батько з друзями, назвали в честь улюбленого героя Максима Залізняка.
В сім’ї було 3 сини – Іван, Богдан і Максим.  
Перші ази читання й письма дав батько. У с.Романівка батько заснував школу для селян і був там викладачем.
“Гордість переповнює серце при думці, що я син того Тадея” – напише Максим про батька.
Максим Рильський в евакуації. 1943 рік
“Коли хочеш зробити зле, поміркуй як слід, а тоді не роби. Коли ж задумав добре, не вагайся. Ніколи не чини вдень такого, що заважало б спати вночі ”. – часто вчила мати, коли хлопцеві було 8 років.
МАКСИМ РИЛЬСЬКИЙ З ДРУЖИНОЮ. ІРПІНЬ, 1946 р.
1908 р. він вступив до приватної Київської гімназії В. Науменка і здобув там глибоку гуманітарну освіту. З 1915 p. M. Рильський навчався в Київському університеті - спочатку на медичному, а потім на історико-філологічному факультеті. Революція та громадянська війна не дали змоги закінчити освіту, і 
М. Рильський змушений був переїхати на село, де вчителював до осені 1923 р.
У 1943 р. М. Рильський був обраний дійсним членом Академії наук УРСР, а у 1958 р. - академіком АН СРСР, очолював Інститут мистецтвознавства, фольклору та етнографії АН УРСР, залишивши критичні та наукові праці з мовознавства, літературознавства і фольклористики. 
До перших літературних спроб  вдався ще в дитинстві, а вже у п'ятнадцять років видав свою першу поетичну збірку «На білих островах», яка, попри учнівський характер віршів, була прихильно зустрінута критикою. 
1918 р. вийшла наступна збірка - «Під осінніми зорями».
Найвищого творчого розвитку М. Рильський досяг у 1920-х pp., у так званий неокласичний період. Збірки «Синя далечінь» (1922), «Крізь бурю й сніг» (1925), «Тринадцята весна» (1926), «Де сходяться дороги» (1929), «Гомін і відгомін» (1929) засвідчили розквіт самобутнього таланту поета.
М.Рильський на полюванні
У роки Великої Вітчизняної війни М. Рильський створив такі твори, як «Слово про рідну матір», поеми «Жага» і «Мандрівка в молодість»
Володимир Сосюра (праворуч) і Максим Рильський. 1957 р.
МАКСИМ РИЛЬСЬКИЙ З ОНУКОМ ТАРАСОМ. ГОЛОСIЇВ. 1963 р.
Поетичні збірки «Троянди й виноград» (1957), «Далекі небосхили» (1959), «Голосіївська осінь» (1959) синтезували в собі здобутки попередніх етапів. Провідними для поета стали філософські роздуми про вічні цінності буття: працю, красу, добро і гуманізм.
Творче надбання поета
В 1964 році поета нестало, під шатами Голосіївського лісу на околиці Києва, він відійшов у вічність.
Надгробок М. Рильського на Байковому кладовищі в Києві
Пам'ятник
 М. Рильському біля головного входу до Голосіївського парку в Києві