Naziv kolegija: Uvod u pisanje znanstvenih tekstova

Nositelj kolegija:
Nastavnici: Hoyt – 1 grupa (4 sata), Banks – 1 grupa (4 sata),
Zergollern – 1 grupa (4 sata)
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: engleski
Semestar: VII. (zimski)
Status: izborni
Oblik nastave: 4 sata vježbi na tjedan
Uvjeti: položeni ispiti prvih triju godina
Ispit: pismeni
Sadržaj: Kolegij uključuje proučavanje osobitosti akademskog diskurza te pisanje stručnih i znanstvenih tekstova na engleskom jeziku. Studenti će naučiti temeljna načela pisanja tekstova, uključujući odabir teme, prikupljanje podataka, citiranje, skiciranje i revidiranje teksta, pisanje bilježaka i bibliografije. Kolegij je namijenjen prvenstveno studentima lingvističkog i književnog smjera anglistike, ali ga mogu upisivati i drugi.
Cilj: Cilj je kolegija osposobiti studente za pisanje stručnih i znanstvenih tekstova u skladu s normama akademskog diskursa suvremenog engleskog jezika.
Obvezatna literatura: Walker, Melissa (1997), Writing Research Papers: a Norton Guide (Fourth Edition). W W Norton.
Walker, Janice i Ruszkiewicz, John (2000), Writing@online.edu (First Edition). London: Longman.
Naziv kolegija: Suvremeni engleski jezik IV
Nositelj kolegija:
Nastavnici: Beli – 1 grupa (4 sata). Hoyt – 1 grupa (4 sata),
Šafran – 1 grupa (4 sata), Majhut – 1 grupa (4 sata),
Nikolić – 1 grupa (4 sata)
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: engleski
Semestar: VIII. (ljetni)
Status: izborni
Oblik nastave: 4 sata vježba na tjedan
Uvjeti: položeni ispiti prvih triju godina
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: U ovome kolegiju, koji je namijenjen studentima književnog, lingvističkog i nastavnog smjera anglistike, studenti će kroz rad na projektima usavršavati svoju jezičnu kompetenciju u pismenom i usmenom izražavanju. Projekti će obuhvaćati prikupljanje podataka, pisanje referata i usmenu prezentaciju. Studenti će primijeniti i nadograditi znanja i vještine stečene na prethodnim kolegijima, osobito Analiza engleskih tekstova, Društva i kulture engleskoga govornoga područja, te Uvod u pisanje znanstvenih tekstova.
Cilj: Cilj je ovoga kolegija da studentima pomogne dosegnuti i/ili zadržati visoku razinu jezične kompetencije, sličnu onoj humanistički obrazovanoga izvornoga govornika engleskoga jezika, koja im je potrebna kako bi se mogli ozbiljno baviti književnošću ili lingvistikom, ili pak poučavati engleski jezik.
Literatura: Ovisi o zadanim temama.
2. TEMELJNI LINGVISTIČKI KOLEGIJI
Naziv kolegija: Kognitivna lingvistika
Nositelj kolegija: prof. dr. Milena Žic Fuchs
Nastavnik: prof. dr. Milena Žic Fuchs
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: engleski
Semestar: VII. (zimski)
Status: Obvezatni kolegij za jednopredmetne i dvopredmetne studente
lingvističkoga smjera, izborni za ostale smjerove
Oblik nastave: 4 sata predavanja
Uvjeti: Položen ispit iz Sintakse i Semantike engleskoga jezika
Ispit: Pismeni
Sadržaj: Kolegij se uvodi kraćim prikazom Američke lingvistike, tj. doprinosima Boasa, Sapira, Bloomfielda i Whorfa, odnosno točnije prikazom njihovih viđenja odnosa jezika, kulture i mišljenja. Tragom te tradicije uvode se temeljne postavke kognitivne lingvistike s posebnim težištem na pojmovima prototipa i kategorije. Nadalje, obrađuju se osnovne postavke kognitivne gramatike, termini poput sheme i domene, i posebna se pažnja posvećuje usporedbi strukturalističkih, transformaciono-generativnih i kognitivno gramatičkih pristupa gramatičkim pojavnostima. Gore navedene teorijske postavke analiziraju se na primjerima iz engleskoga i hrvatskoga jezika.
Cilj: Cilj je ovoga kolegija upoznati studente s osnovnim postavkama kognitivne lingvistike, točnije kognitivne semantike i kognitivne gramatike.
Obvezatna literatura:
Croft. W. i Cruse, Alen, D. (2004), Cognitive Linguistics. Cambridge
University Press
Dirven, R. i Verspoor, M. (1998), Cognitive Exploration of Language and Linguistics. John Benjamins Publishing Company.
Dopunska literatura
Lakoff, G. (1987), Women, Fire and Dangerous Things, What Categories Reveal about the Mind. Chicago and London: The University of Chicago Press
Langacker, R. W. (1987), Foundations of Cognitive Grammar: Theoretical Prerequisites, Volume I. Stanford University Press
Naziv kolegija: Povijest engleskoga jezika
Nositelj kolegija: prof. dr. Dora Maček
Nastavnik: prof. dr. Dora Maček i Vlatko Broz
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: engleski
Semestar: VII. (zimski)
Status: Obvezatni za jednopredmetne, a izborni za dvopredmetne
Oblik nastave: 4 sata predavanja
Uvjeti: --
Ispit: Pismeni
Sadržaj: Kolegij daje pregled društvenih zbivanja i njihovu suigru s jezičnom praksom, od naseljavanja Britanskih otoka do danas, te pregledom najvažnijih čimbenika koji potiču promjene odnosno onih koji ih zaustavljaju.
Cilj: Stjecanje uvida u razvoj engleskog jezika i njegove osobine u odnosu na društvo i njegov razvoj. Općeobrazovni predmet za angliste.
Obvezatna literatura:
Baugh, Albert C. and Cable, Thomas (2002), A History of the English Language. Fifth Edition. Routledge. London.
Barber, Charles (1993), The English Language. A Historical Introduction. Cambridge University Press. Cambridge
Crystal, David. (1995), The Cambridge Encyclopaedia of the English Language, Cambridge University Press. Cambridge. (Chapters 2 – 7)
Dopunska literatura:
The Cambridge History of the English Language. Volumes I - III. Cambridge University Press. Cambridge.
Crystal, David. (2004), The Stories of English. Allen Lane, Penguin. London
Fennell, Barbara. (2001), A History of English, A Sociolinguistic Approach. Blackwell Publishing. Cornwall.
Freeborn, Dennis. (1998), From Old English to Standard English. Second Edition. Palgrave. Handmills
Görlach, Manfred. (1994), The Linguistic History of English. Palgrave Macmillan.
Görlach, Manfred. (1991), Introduction to Early Modern English. Cambridge University Press. Cambridge.
Hogg, Richard. (2002), An Introduction to Old English. Edinburgh University Press. Edinburgh
Horobin, Simon i Smith, Jeremy (2002), An Introduction to Middle English. Edinburgh University Press. Edinburgh.
Millward, C.M. (1996), A Biography of the English Language. Boston: Holt, Rinehart and Winston, Inc.
Pyles, Thomas i Algeo, John. (1993), The Origins and Development of the English Language. Fourth Edition. Ted Buchholz. Boston.
Naziv kolegija: Leksikologija i leksikografija
Nositelj kolegija: prof. dr. Milena Žic Fuchs
Nastavnik: Jelena Parizoska i Vlatko Broz
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: engleski
Semestar: VIII. (zimski)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata seminara
Uvjeti: --
Ispit: Pismeni
Sadržaj: Ovaj kolegij predstavlja studentima temeljne teoretske koncepte iz leksikologije i njihove primjene u leksikografiji. Proučava se leksički sustav jezika promatrajući riječ kao temeljnu jedinicu vokabulara nekog jezika i njezin odnos prema ostalim jedinicama.
Osobita pažnja poklanja se istraživanju frazeoloških jedinica engleskoga jezika i to kontrastivno s hrvatskim jezikom. Propituju se različiti stupnjevi metaforičnosti engleskoga jezika koji obuhvaćaju kolokacije, klišeje, idiome, frazne glagole i poslovice, s obzirom da suvremene teorije u središte stavljaju metaforu kao glavnu motivirajuću snagu takvih izraza. Metafore su organizirane po tematskim načelima (emocije, posao, vrijeme itd) ili po njihovoj konceptualnoj komponenti (riječi koje označavaju životinje, dijelove tijela, odjeću, hranu i sl.).
Najrazličitiji tipovi semantičkih i sintaktičkih zadataka uključeni u seminar, kao i zadaci vezani uz organizaciju rječničke natuknice.
Cilj: Proučavajući uporabu, učestalost i osnovne funkcije idioma i fiksnih izraza u različitim tipovima engleskih tekstova ili odabranim primjerima iz Britanskog nacionalnog korpusa, studenti imaju prilike naučiti vrlo velik broj leksikoloških jedinica (idioma, fraznih glagola, kolokacija i ostalih fiksnih izraza). Posebni osvrt poklanja se problemima prevođenja frazeoloških jedinica.
Jedan od glavnih ciljeva kolegija jest razumijevanje teoretskih postavki na kojima počiva izrada i upotreba rječnika te upoznati studente s različitim tipovima i vrstama rječnika.
Obvezatna literatura:
Coleman, Julie and Kay, Christian J., editors, (1998), Lexicology, Semantics and Lexicography. John Benjamins Publishing Company, Amsterdam/Philadelphia
Lakoff, G. and Johnson, M. (1980), Metaphors We Live By. The University of Chicago Press, Chicago and London
Dopunska literatura:
Cowie, A.P. (2001), Phraseology: Theory, Analysis and Applications, OUP
Cruse, D.A. (1986) ‘The syntagmatic delimitation of lexical units’. In: Lexical Semantics. London: Cambridge University Press.
Fernando, C. (1996) Idioms and Idiomaticity. Oxford: Oxford University Press.
Gläser, Rosemarie. (1986), Phraseologie der englischen Sprache, Tübingen: Niemeyer
Horn, G.M. (2003) ‘Idioms, metaphors and syntactic mobility’. Journal of Linguistics 39, 245-273.
Lakoff, G. (1987) Women, Fire and Dangerous Things, Chicago and London: The University of Chicago Press,
Mackin, R. (1978), ‘On Collocations: “words shall be known by the company they keep”’. In P. Strevens (ed.) In Honour of A. S. Hornby. Oxford: Oxford University Press.
Maček, D. (1992-1993), ‘Neka pitanja o definiciji idiomatskih fraza’. Filologija 20-21, 263-276.
McMordie, W. (1972), English Idioms and How To Use Them, Oxford: OUP
Menac, A. (1978), ‘Neka pitanja u vezi s klasifikacijom frazeologije’. Filologija 8, 219-226.
Moon, Rosamund. (1998), Fixed Expressions and Idioms in English, Oxford: Clarendon Press
3. JEZIČNI SEMINARI
Naziv kolegija: Jezični seminar iz sintakse
Nositelj kolegija: prof. dr. Milena Žic Fuchs
Nastavnik: Irena Zovko Dinković
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: engleski
Semestar: VIII. (ljetni)
Status: izborni
Oblik nastave: 4 sata seminara
Uvjeti: položen ispit iz Semantike i Sintakse engleskoga jezika
Ispit: nema
Sadržaj: Na seminaru se obrađuju kodirajuća (uglavnom morfološka) i sintaktička svojstva gramatičkih relacija na primjerima iz najrazličitijih jezika. Od svojstava koja kodiraju sintaktičke relacije u rečenici obrađuju se ona najbitnija poput padežnog označavanja, slaganja s glagolom te položaja elemenata u rečenici, odnosno reda riječi. Sintaktička svojstva uključuju niz konstrukcija u kojima se pojavljuju određene sintaktičke relacije poput subjekta ili direktnog objekta kao npr. imperativne konstrukcije, refleksivne konstrukcije, odnosne rečenice, upitne rečenice ili rečenice s izmještenim sastavnicama. Odnosi u rečenici promatraju se u okviru pristupa koji semantiku stavlja u središte sintaktičke analize te se detaljno obrađuju i različiti semantički odnosi u rečenicama kao i semantičke uloge glagolskih argumenata. Osim jednostavnih obrađuju se i odnosi u složenim rečenicama, a daje se prikaz ne samo tzv. nominativno-akuzativnih jezičnih sustava, već i ergativnih te onih koji stoje razmeđi ili tvore zaseban sustav. Studenti rješavaju deset do petnaest zadataka u kojima analizirajući određeni broj rečenica nekog jezika nastoje utvrditi i opisati kodirajuća i sintaktička svojstva tog jezika, kao i semantičke odnose koji se nalaze u podlozi sintaktičke analize.
Cilj: Kritičko preispitivanje uvriježenih stavova o jeziku koji su utemeljeni na vlastitom kulturološko-jezičnom iskustvu te omogućavanje novog i drukčijeg pogleda na sintaktičko-semantičku analizu raznih pojavnosti u jeziku.
Obvezatna literatura:
Dixon, R. M. W. (1979), ‘Ergativity’, Language 55:59-138
Hopper, Paul J. i Sandra A. Thompson, (1980) ‘Transitivity in Grammar and Discourse’, Language 56:251-299, Linguistic Society of America
Van Valin, Robert D., Jr. i Randy J. LaPolla, (1997), Syntax: structure, meaning and function, Cambridge: Cambridge University Press
Dopunska literatura:
Dik, Simon C. (1989), The Theory of Functional Grammar, Part I: the Structure of the Clause, Dordrecht: Foris Publications
Fillmore, Charles J. (1968), ‘The Case for Case’, u Universals in Linguistic Theory, uredili E. Bach i R. T. Harms, New York, str. 1-88
Fillmore, Charles J. (1977), 'The case for case reopened', u Syntax and Semantics, vol. VIII: Grammatical relations, uredili Peter Cole i Jerrold Sadock, New York: Academic Press
Levin, Beth (1993), English Verb Classes and Alternations, Chicago and London: Chicago University Press
Naziv kolegija: Seminar iz semantike
Nositelj kolegija: prof. dr. Milena Žic Fuchs
Nastavnik: Nina Tuđman Vuković
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: engleski
Semestar: VIII. (zimski)
Status: izborni
Oblik nastave: 4 sata seminara
Uvjeti: Položen ispit iz Semantike engleskog jezika
Ispit: nema
Sadržaj: Naglasak kolegija jest na praktičnome radu, temeljenom na znanju iz semantike engleskoga jezika stečenom na prethodnim godinama studija. Razmatrat će se različiti tipovi analize značenja, temeljeni na strukturalističkim teorijama, ali i kognitivno-funkcionalnim pristupima. Kolegij će se baviti analizom značenjskih odnosa poput sinonimije i polisemije, pristupima semantičkoj analizi poput komponencijalne analize i teorije semantičkih polja, te problematikom rječničkih definicija. Osim značenja na razini pojedinačnih leksema, obrađivat će se i „semantika sintaktičkih konstrukcija“.
Cilj: Cilj kolegija jest upoznati studente s različitim vrstama značenjske analize. Od studenata se očekuje da nauče formulirati vlastite semantičke opise na temelju zadanih teorijskih pristupa, te da razviju sposobnost kritičkoga odnosa prema pojedinim metodama semantičke analize.
Obvezatna literatura: Odabrana poglavlja iz:
Cruse, D.A. 1986. Lexical Semantics. Cambridge: Cambridge University Press.
Dopunska literatura:
Cruse, D.A. i W. Croft. (2004), Cognitive Linguistics. Cambridge: Cambridge University Press.
Dirven, R. i M. H. Verspoor. (2004), Cognitive Exploration of Language and Linguistics (Cognitive Linguistics in Practice) 2nd edition. Amsterdam: John Benjamins Publishing Co.
Lehrer, A. (1974), Semantic Fields and Lexical Structure. Amsterdam/London: North-Holland Publishing Company.
Lyons, J. (1977), Semantics. Cambridge: Cambridge University Press.
Nida, E. A. (1975), Componential Analysis of Meaning. The Hague: Mouton Publishers.
Naziv kolegija: Akcenti engleskoga jezika
Nositelj kolegija: prof. dr. Višnja Josipović
Nastavnik: prof. dr. Višnja Josipović
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: engleski
Semestar: VIII. (ljetni)
Status: obvezatni
Oblik nastave: 4 sata seminara
Uvjeti: Za pohađanje ovog kolegija nema posebnih uvjeta, osim što student mora biti regularno upisan u dotični semestar.
Ispit: Nema.
Obveze studenata: Svaki student obvezan je samostalno, u paru s drugim studentom ili u grupi od troje studenata jednom u tijeku trajanja kolegija u dogovorenom terminu prezentirati jednu od relevantnih tema prema vlastitom izboru. Pored obvezne literature, koja služi kao polazište, studenti trebaju i sami prirediti adekvatne auditivne materijale (snimke iz najrazličitijih medija, videokazete i sl.) koji ilustriraju određene pojave koje se obrađuju u prezentaciji. Studenti su također obvezni redovito pohađati kolegij i prisustvovati izlaganjima drugih te aktivno sudjelovati u nastavi.
Sadržaj: Na početku kolegija uvode se pojmovi dijalekta, akcenta, referentnih akcenata, standardnih i substandardnih varijanti. Kao referentni akcenti engleskog jezika uvode se i definiraju izgovorne varijante Received Pronunciation i General American. Zatim se putem studentskih prezentacija o relevantnim temama po vlastitom izboru i na osnovu samostalno prikupljenih materijala, obrađuju pojedine varijante engleskog jezika: pojedini južnoengleski i sjevernoengleski akcenti (uz ukazivanje na sustavnu razliku između lingvističkog juga i lingvističkog sjevera Engleske); velški, škotski i irski engleski; pojedine varijante američkog engleskog, s posebnim osvrtom na razliku između sjevernih i južnjačkih narječja; kanadski, australski, novozelandski, indijski engleski te engleski Dalekog istoka.
Cilj: Ovim seminarom želi se kod studenata razviti senzibilitet za varijabilnost u engleskom izgovoru, kao i u izgovoru općenito. Studenti uče izvorni engleski diskurs slušati selektivno, obraćajući pozornost na regionalnu i sociolingvističku varijabilnost na fonološko-fonetskoj, segmentalnoj i suprasegmentalnoj razini. Po završetku kolegija očekuje se da studenti znaju takve pojave prepoznati i stručno opisati.
Obvezatna literatura:
Wells, J.C. (1982), Accents of English, Vol.s I, II, III. Cambridge: CUP.
Pullum, G.K. & W. A: Ladusaw (1996), Phonetic Symbol Guide. The University of Chicago Press (referentna literatura)
Dopunska literatura:
Dopunska literatura je individualna, u skladu s izabranom temom.
Naziv kolegija: Analiza teksta – jezik komunikacijskih tehnologija
Nositelj kolegija: prof. dr. Milena Žic Fuchs
Nastavnik: prof. dr. Milena Žic Fuchs
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: engleski
Semestar: VIII. (ljetni)
Status: Izborni
Oblik nastave: 4 sata seminara
Uvjeti: Položeni ispiti iz svih temeljnih lingvističkih disciplina
Ispit: nema
Obaveze studenata: Studenti pojedinačno ili u manjim skupinama moraju izraditi seminarski rad duljine oko 20 stranica.
Sadržaj: Početak rada u ovome seminaru posvećen je upoznavanju studenata s različitim pojavnostima nadrečenične razine, odnosno teksta. Obrađuju se elementi koji djeluju na temeljne odlike teksta, poglavito one ekstra-tekstualne kao što su primjerice kontekst situacije, kontekst kulture, Griceove maksime, pošiljatelj, primatelj itd, te intra-tekstualni elementi, točnije sve ono što potpada pod pojam kohezija teksta. Potom se analiziraju tekstovi koje nalazimo u komunikacijskim tehnologijama s ciljem da se vidi u kojoj mjeri tradicionalna analiza teksta može objasniti pojavnosti novih načina komunikacije. Pritom se uspoređuju 'govoreni' i 'pisani' tekstovi kako bi se istakle različitosti koje nalazimo u jeziku komunikacijskih tehnologija. Primjeri se obrađuju na engleskome i hrvatskome jeziku kako bi se uočile i kulturološke različitosti.
Cilj: Cilj je ovoga seminara studente upoznati s temeljnim pojmovima analize teksta, tj. nadrečenične razine. Teorijska znanja primijenjuju se na specifičnostima tekstova koje nalazimo u komunikacijskim tehnologijama. Analizom tih tekstova dolazi se do uvida kako se stvaraju nova komunikacijska pravila i rituali.
Obavezatna literatura:
Brown, G. i Yule, G. (1983), Discourse Analysis. Cambridge University Press.
Crystal, D. (2000), Language and the Internet. Cambridge University Press.
Levinson, Stephen C. (1983), Pragmatics. Cambridge University Press
|