Příloha FBudoucnost kvantové kryptografie

Příloha FBudoucnost kvantové kryptografie
Název této kapitoly zní poněkud pochybovačně. Tak trochu nabízí v podtextu otázku, zda vůbec bude technologie, o které bylo v této práci pojednáváno, využitelná. Ovšem to nebude ve světle dnešního pokroku správně položená otázka.
Od teorie se velmi rychle posouváme k realizaci prvních kvantových počítačů. První kousky jsou ve světě již komerčně nabízeny a století, které před pár lety začalo, se s velkou pravděpodobností stane obdobím ohromné akcelerace pokroku lidstva. Máme důvod se domnívat, že k oné akceleraci významně dopomůžou mimo jiné právě kvantové počítače.
Důsledky jejich zavedení byly v předchozích kapitolách také vysvětleny. Mnoho stávajících kryptografických metod se v okamžiku jejich plného nasazení, jednoduše přestane používat, protože nebudou nadále skýtat jakoukoliv bezpečnost.
V takovém světě, nové kryptografické metody jakou je právě ta kvantová, velmi rychle zaujmou hlavní místo. Jak řekl vedoucí vědecký pracovník Burt Kaliski, ze společnosti RSA Security (vedoucí společnost v oblasti současné kryptografie): „Jestli máte něco, co byste rádi uchovali v tajnosti po dobu dalších deset až třicet let, potřebujete kvantovou kryptografii“
Je jasné, že technologie kvantové kryptografie je v současnosti na mnoha místech využívána, protože i na tomto poli jsou komerční výrobky již dobře dostupné. Dá se předpokládat, že velmi rychle budou posunuty hranice této technologie směrem ke každodennímu použití a současná převaha kryptografů před kryptoanalytiky bude jen stvrzena.
Je třeba si také uvědomit, že zatím hovoříme o implementacích kvantové kryptografie, které jsou přístupny široké veřejnosti. Ovšem v oblasti vojenství, jak už to tak bývá zvykem, jde technologie mnohem rychleji kupředu. Dá se předpokládat, že důležité implementace byly již mimo naše zraky realizovány.
Pokud se tedy zabýváme otázkou budoucnosti, neptejme se zda, ale kdy.
Hlavní problém v tuto chvíli je vzdálenost, na kterou se daří distribuovat kvantové klíče. Ta je pouhých 100 km. Tento dosah je třeba zvýšit tak, aby přenos klíčů mohl být uskutečňován minimálně v globálním měřítku. Například šíření propletených fotonů ze satelitů komunikujícím stranám – jako kryptografické služby – umožní plné využití této technologie v širokém měřítku. Právě širší využití pak zajisté dopomůže výraznému snížení ceny takových výrobků a dalšímu rozšíření technologie. Problémem může být i současná přenosová rychlost distribuce propletených fotonů.
Zítřek nebude jednoduchý. Tato technologie v rukou široké veřejnosti nezamezí jen odposlechu nepovolanými, ale i velmi omezí možnosti kontroly ze strany mocností na úrovni, jež nyní sledujeme např. v případě Spojených států. Je jasné, že dnešní teroristické organizace disponují nemalými prostředky a implementace takových technologií nebude pro ně o nic obtížnější, než pro větší společnosti. Na rozdíl od klasických šifrovacích algoritmů, používaných dnes, nemůže být úroveň bezpečnosti kvantových technologií nikterak řízena za účelem snazší kontroly ze strany státu. Tedy bezprecedentní úroveň bezpečnosti takových technologií bude neustále spojena s rizikem zneužití těchto technologií proti mírovým zájmům.
Důležité je také podotknout, že byť by se to nemuselo ze současných implementací na první pohled zdát, dá se očekávat, že kvantové technologie nakonec najdou i jiné možnosti šíření signálu, než jen v podobně optických kvant fotonů. Současný vývoj potvrzuje, že kvantová technologie není pevně spjata s technologií laserů a optických vláken. Kvantové principy lze uplatnit i u jiných částic, jakými jsou např. elektrony, způsobující vedení elektrické energie.
Příloha GZávěr
Cílem této práce bylo přiblížit bouřlivý vývoj kryptologie v průběhu uplynulých staletí. Po hlavních milnících uplynulé doby byl proveden exkurz do vývoje kryptologie až po dnešní fenomén kvantové teorie a jeho možnosti uplatnění při utajování informací.
Podrobnější seznámení s kvantovou teorií přineslo výklad základních pojmů, o kterých by měl začátečník v tomto poutavém oboru mít přinejmenším povědomí.
Při prozkoumávání aktuálního stavu vývoje v tomto oboru jsme se podívali do světa a seznámili se s implementacemi, které mohou být považovány za zásadní.
Ani Česká republika, jak vidno, nijak nezahálí za světovou konkurencí. Mnoho realizovaných projektů výrazně posouvá naší zemi vpřed na žebříčku světových průkopníků kvantové kryptografie.
Příloha HPoužité zdroje H.1Knižní publikace
Příloha IČESKO. Zákon č. 412 ze dne 21. září 2005 o ochraně utajovaných informací a o bezpečnostní způsobilosti. In: Sbírka zákonů České republiky. 2005, částka 143, s. 7526 - 7576. Dostupný také z: http://aplikace.mvcr.cz/sbirka-zakonu/ViewFile.aspx?type=c&id=4741. ISSN 1211-1244.
Příloha JKAHN, David. The codebreakers: The story of secret writing. [Rev. ed.]. New York: Scribner, 1996, 1181 s. ISBN 06-848-3130-9.
Příloha KKLÍMA, Vlastimil a ROSA, Tomáš. Kryptologie pro praxi – Agent Foton: 1. část. Sdělovací technika: telekomunikace - elektronika - multimédia. Praha: Petr Beneš v nakladatelství Sdělovací technika s. r. o, 2006, č. 5, s. 11. ISSN 0036-9942.
Příloha LKLÍMA, Vlastimil a ROSA, Tomáš. Kryptologie pro praxi – Agent Foton: 2. část. Sdělovací technika: telekomunikace - elektronika - multimédia. Praha: Petr Beneš v nakladatelství Sdělovací technika s. r. o, 2006, č. 6, s. 11. ISSN 0036-9942.
Příloha MSEBAG-MONTEFIORE, Hugh. Enigma: bitva o kód. 1. vyd. Brno: B4U, 2012, 327 s. ISBN 978-80-87222-09-6.
Příloha NSCHNEIER, Bruce. Applied cryptography: protocols, algorithms, and source code in C. 2nd ed. New York: Wiley, c1996, xxiii, 758 p. ISBN 04-711-1709-9.
Příloha OSINGH, Simon. Kniha kódů a šifer: Utajování od starého Egypta po kvantovou kryptografii. 2. vyd. v čes. jaz. Překlad Petr Koubský, Dita Eckhardtová. Praha: Dokořán, 2009, 382 s. Aliter, sv. 9. ISBN 978-802-5701-447.
Příloha PVONDRUŠKA, Pavel. Kryptologie, šifrování a tajná písma. 1. vyd. Praha: Albatros, 2006, 340 s. Oko. ISBN 80-00-01888-8.
|