nyuuzyou/kompy huggingface dataset:
Texnik jihozlanishiga ko’ra omborlar quyidagi turlarga bo’linadi

|
Texnik jihozlanishiga ko’ra omborlar quyidagi turlarga bo’linadi
|
bet | 4/5 | Sana | 27.11.2023 | Hajmi | 0,68 Mb. | | #106665 |
Bog'liq davlatjon logistikaTexnik jihozlanishiga ko’ra omborlar quyidagi turlarga bo’linadi: - Texnik jihozlanishiga ko’ra omborlar quyidagi turlarga bo’linadi:
- Yopiq.
- Ularga barcha tomondan to’siqlar bilan o’ralgan va tomga ega bo’lgan bino va inshootlar kiradi. Bu toifaga yana quyidagilarni kiritish mumkin:
- - bunkerlar;
- - siloslar;
- - yopiq rezurvuarlar va boshqalar.
- Yopiq turdagi omborlarda atmosfera ta’sirida sifati buziladigan materiallarni saqlash uchun qo’llaniladi.
- Yarim yopiq.
- Bu naves bilan yoyilgan va ikki yoki uchta devorga ega bo’lgan inshootlar kiradi. Yarim yopiq omborlarda qurilish materiallari, pilomateriallar qora metallarning past sortli kichik prokatlari va boshqa mahsulotlar saqlanadi.
Ochiq. Ularga quyidagi ko’rinishdagi inshootlar kiradi: - Ochiq. Ularga quyidagi ko’rinishdagi inshootlar kiradi:
- - ektakaz;
- - ochiq bunkerlar;
- - transsiya;
- - ombor ishlarini bajarish va materiallarni saqlash maydonlari.
- Ochiq omborlar katta o’lchamli yuklarni saqlash uchun ishlatiladi, masalan:
- - katta sortli qora va rangli metallar prokatlar;
- - yog’och materiallari;
- - ruda bo’lmagan materiallar;
- - qattiq yoqilg’ilar;
- - temirbeton mahsulotlar va konstruktsiyalari;
- - konteynerdagi mahsulotlar va h.k.
- Texnik jihozlash va qayta ishlash texnologiyalariga ko’ra omborlar quyidagi turlarga bo’linadi:
- - mexanizatsiyalashtirilmagan;
- - mexanizatsiyalashtirilgan;
- - mexanizatsiyalashtirilgan majmua;
- - avtomatlashtirilgan;
- - avtomat tarzida ishlaydigan.
Qavatlar va konstruktiv xususiyatlariga ko’ra yopiq omborlar 4 ta guruhga bo’linadi: - Qavatlar va konstruktiv xususiyatlariga ko’ra yopiq omborlar 4 ta guruhga bo’linadi:
- - bir qavatli;
- - ko’p qavatli;
- - pavilion turidagi bir qavatli;
- - baland qavatli.
- Omborlar bundan tashqari hajmiga qarab ta’mirlanadi. Bunga ko’ra omborlar quyidagi turlarga bo’linadi:
- - kam hajmli;
- - o’rtacha hajmli;
- - katta hajmli.
- Bundan tashqari materiallarni saqlash va qata ishlash tizimi ko’rsatkichlarga hamda unga mos omborlar quyidagicha tasniflanadi:
- - moddiy resurslarni yuqori tezlikda aylanmasiga ega bo’lgan omborlar (masalan, tsement elevatorlari);
- - moddiy resurslarni o’rtacha tezlikda aylanmasiga ega bo’lgan omborlar (masalan, savdo vositachilik faoliyati bilan shug’ullanuvchi omborlar);
- - uzoq vaqt saqlash omborlari (tizimlari, mavsumiy omborlar).
|
| |
Omborlarning asosiy vazifasi – zahiralarni to’plash, ularni saqlash va iste’molchi buyurtmalarini uzluksiz va ritmik ravishda ta’minlanishiga erishish

|
Omborlarning asosiy vazifasi – zahiralarni to’plash, ularni saqlash va iste’molchi buyurtmalarini uzluksiz va ritmik ravishda ta’minlanishiga erishish
|
bet | 2/5 | Sana | 27.11.2023 | Hajmi | 0,68 Mb. | | #106665 |
Bog'liq davlatjon logistikaOmborlarning asosiy vazifasi – zahiralarni to’plash, ularni saqlash va iste’molchi buyurtmalarini uzluksiz va ritmik ravishda ta’minlanishiga erishish. - Omborlarning asosiy vazifasi – zahiralarni to’plash, ularni saqlash va iste’molchi buyurtmalarini uzluksiz va ritmik ravishda ta’minlanishiga erishish.
- Omborlar ob’ektlarida moddiy oqimlar dinamik ko’rinishdan statik ko’rinishga qayta o’tadi va uning teskarisi. Bundan tashqari, saqlash tizimida va moddiy oqimlarni qayta ishlashda bitta ko’rsatkich kiritilib, ikkinchi ko’rstakich chiqariladi. Ko’rsatkichlar sifatida kuchlanish, quvvat, ritm, moddiy oqimlar tizimi, hamda mahsulotning turi va o’rash usuli, transport yuklari to’plami va h.k. e’tirof etiladi.
- Logistik tizimga ayniqsa omborlar tizimiga kiruvchi yuklarni saqlash va ularni qayta ishlash tizimi tuzilsmasi quyidagi asosiy omillarga bog’liq bo’ladi:
- – ishlab chiqarish hajmi va masshtablari (sotish);
- – tayyorlanayotgan, sotilayotgan yoki iste’mol qilinayotgan mahsulot turlari;
- – ishlab chiqarish (savdo-sotiq)ni ixtisoslashuvi va koorperatsiyasi darajasi;
- – moddiy oqimlarni vujudga kelish texnologiyalari (tranzit yoki omborlarda)
- – ishlab chiqarish texnologiyasi yoki boshqa faoliyatning o’ziga xos xususiyatlari;
- – omborlarni mexnizatsiyalashtirish va texnik jixozlash darajasi.
- Yuklarni saqlash va qayta ishlash tizimlari (tizim osti) va ixtisoslashgan logistik
- komplekslarda hamda sanoat korxonalarida quyidagi turdagi omborlarni o’z ichiga olishi mumkin:
- Moddiy omborlar.
- Ular korxonlarning tayyorlash tizim ostiga kiradi va ishlab chiqarish zahirasidagi materallarni saqlash uchun xizmat qiladi. Bu guruhdagi omborla quyidagi turlarga bo’linadi:
- Markaziy (umum ishlab chiqarish ob’ekti) omborlari. Bu guruhdagi omborlar moddiy resurslarni ta’minlovchilardan qabul qilib oladilar va ularni zaruriyatga ko’ra qayta ishlab, omborlarga tarqatadi.
- CHiqimga oid omborlar. Ular ishlab chiqarish jarayonlarini materiallar, butlovchilar va vositalar bilan ta’minlaydilar.
- Kichik va o’rtacha korxonalarda joylashgan hamda birinchi va ikkinchi vazifalarni birlashtiradigan umum ishlab chiqarish ob’ekti, chiqimga oid omborlar.
|
|
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Omborlarning asosiy vazifasi – zahiralarni to’plash, ularni saqlash va iste’molchi buyurtmalarini uzluksiz va ritmik ravishda ta’minlanishiga erishish
|
Положення

Положення про розкриття інформації емітентами цінних паперів (пункт1 глави 4 розділу III) Титульний аркуш
Положення
113,26 Kb.
35
o'qib
1
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Dərs
Mühazirə
Qaydalar
Referat
Xülasə
Yazı
I. Загальні відомості - Положення про розкриття інформації емітентами цінних паперів (пункт1 глави 4 розділу III) Титульний аркуш

I. Загальні відомості
1. Повне найменування емітента
|
ПРИВАТНЕ АКЦIОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО "ТЕХНОЛОГIЧНИЙ ПАРК "IНСТИТУТ МОНОКРИСТАЛIВ"
|
2. Організаційно-правова форма емітента
|
Акцiонерне товариство
|
3. Ідентифікаційний код юридичної особи.
|
30954664
|
4. Місцезнаходження емітента
|
61072 Харкiвська область д/н мiсто Харкiв проспект Науки, будинок 60
|
5. Міжміський код, телефон та факс емітента
|
(057) 76-808-76 (057) 760-16-84
|
6. Адреса електронної пошти
|
texnopark@ft.net.ua
|
7. Дата та рішення наглядової ради емітента, яким затверджено річну інформацію, або дата та рішення загальних зборів акціонерів, яким затверджено річну інформацію емітента (за наявності)
|
23.04.2019
Протокол б/н
|
8. Найменування, ідентифікаційний код юридичної особи, країна реєстрації юридичної особи та номер свідоцтва про включення до Реєстру осіб, уповноважених надавати інформаційні послуги на фондовому ринку, особи, яка здійснює оприлюднення регульованої інформації від імені учасника фондового ринку
|
Державна установа "Агентство з розвитку iнфраструктури фондового ринку України"
21676262
Україна
DR/00001/APA
|
II. Дані про дату та місце оприлюднення річної інформації
|
#Qisman bandlik nima? - «Mehnatiqtisodiyoti» fani uchun test savollari 1 # «Mehnat iqtisodiyoti» fanining predmeti nima?

|
«Mehnatiqtisodiyoti» fani uchun test savollari 1 # «Mehnat iqtisodiyoti» fanining predmeti nima?
|
bet | 7/15 | Sana | 19.02.2024 | Hajmi | 41,65 Kb. | | #158837 |
Bog'liq «Mehnatiqtisodiyoti» fani uchun test savollari 1 # «Mehnat iqtis35#Qisman bandlik nima?
+Yarim ish vaqtida band bo’lish;
-Aholini bir qismini ish bilan band bo’lishi;
-Aholini bir qismini ish bilan band bo’lmasligi;
-Oqilona bandlik
36#Ishsizlik nima?
+Ish bilan ta’minlanmagan aholi.
-Mehnat bozoridagi talab va taklifning kamlik holati;
-Ish joyini yo’qotgan aholi;
-Mehnat daromadlariga ega bo’lmagan aholi;
37#Ishsizlik tushunchasini qanday tushunasiz, va unga aniq ta’rif bering?
+16 yoshdan boshlab to pensiya bilan ta’minlanish xuquqini olishgacha bo’lgan yoshdagi, ishga va ish haqiga ega bo’lmagan, ish qidiruvchi shaxs sifatida maxalliy mehnat organidan ro’yxatga olingan, mehnat qilishga, kasbga tayyorlash va qayta tayyorlashdan o’tishga, malakasini oshirishga tayyor mehnatga qobiliyati shaxslar ishsiz deb e’tirof etiladi;
-Mehnat yoshida bo’la turib turli sabablarga ko’ra o’ziga ma’qul kelgan ishni topa olmagan, turli sabablarga ko’ra ish izlamayotgan shaxslar tushiniladi;
-16 yoshdan 55 yoshgacha bo’lgan ayollar, 16 yoshdan 60 yoshgacha bo’lgan erkaklar, mehnat qobiliyatini vaqtincha yo’qotgan va ayrim sabablarga ko’ra vaqtinchalik ishga va ish haqiga ega bo’lmagan shaxslar;
-Yollanib ishlayotgan, lekin to’liqsiz ish soatlari yoki to’liqsiz ish xaftalarida mehnat qilayotgan mehnatga layoqatli aholining ma’lum bir qismiga aytiladi.
38#Davriy ishsizlik nima?
+Muayyan iqtisodiy rivojlanish darajasiga to’g’ri keladigan meyyoriy ishsizlik holati;
-Iqtisodiy rivojlanish bosqichlarida yuzaga keluvchi ishsizlik;
-Iqtisodiyot tarkibining o’zgarishi bilan keladigan ishsizlik;
-Ishchi kuchini ish joyini o’zgartirishi munosabati bilan yuzaga keladigan ishsizlik;
39#Tarkibiy ishsizlik nima?
+Iqtisodiyot tarkibining o’zgarishi bilan yuzaga keladigan ishsizlik;
-Muayyan iqtisodiy rivojlanish darajasiga to’g’ri keladigan me’yoriy ishsizlik holati;
-Iqtisodiy rivojlanish bosqichlarida yuzaga keluvchi ishsizlik;
-Ishchi kuchini ish joyini o’zgartirishi munosabati bilan yuzaga keladigan ishsizlik;
|
| |
#Mehnat kooperasiyasi deb nimaga aytiladi ?

|
#Mehnat kooperasiyasi deb nimaga aytiladi ?
|
bet | 3/15 | Sana | 19.02.2024 | Hajmi | 41,65 Kb. | | #158837 |
Bog'liq «Mehnatiqtisodiyoti» fani uchun test savollari 1 # «Mehnat iqtis10#Mehnat kooperasiyasi deb nimaga aytiladi ?
+Bu birlashtirish, mehnat faoliyati jarayonidagi alohida ixtisoslashtirilgan ijrochilar o’rtasidagi aloqalarning o’rnatilishi;
-Bu sex yoki uchastka jamoasining bir xil ishlab chiqarish jarayonida birgalashib ishtirok etishi;
-Bu korxona jamoasining bir xil ishlab chiqarish jarayonida rejali va birgalikda ishtirok etishi;
-Murakkab ishlarning tugallangan turlarini bajaradigan turli kasb ishchilarini rejali, birgalikdagi faoliyati.
11#Ish o’rinlari mexanizasiya darajasi bo’yicha necha guruxga bo’linadi ?
+3
-4
-5
-6
12#Mehnat bozori nimalardan iborat?
+Ishchi kuchining talab va taklifini muvozanatlash jarayoni;
-Ishchi kuchining oldi sotdisiga bog’liq ijtimoiy iqtisodiy munosabatlari;
-Mehnat birjalari majmui;
-Stixiyali tarzda (mardikor bozorida) ishchi kuchini ayirboshlash.
13#Ishchi kuchining taklifi nimalardan iborat?
+Ish joylari bilan ta’minlanmagan ishchi kuchi miqdori;
-Ish joylari bilan ta’minlangan ishchi kuchi miqdori;
-Ma’lum tarkibga ega bo’lgan ishchi kuchining ish joylariga bo’lgan ehtiyoji;
-Mehnat birjalariga murojaat qilgan ishsizlar soni.
14#Ishchi kuchiga bo’lgan talab nimalardan iborat?
+Ish beruvchilarning muayyan ishchi kuchiga bo’lgan ehtiyoji;
-Ma’lum tarkibga ega bo’lgan ishchi kuchining ish joylariga bo’lgan ehtiyoji;
-Ishchi kuchi bilan ta’minlanmagan bo’sh ish joylari miqdori;
-Ishchi kuchi bilan ta’minlangan ish joylari miqdori
15#Mehnat bozorida raqobatdosh asosiy omillarnimalarga bog’liq?
+Ishchi kuchini kasb-malakasiga bog’liq;
-Ishchi kuchining maqomiga bog’liq;
-Ishchi kuchini moddiy ahvoliga bog’liq;
-Ishchi kuchini oilaviy ahvoliga bog’liq.
16#Demografiya nimanio’rganadi?
+Inson resurslarini;
-Ishchi kuchini;
-Mehnat resurslarini;
-Aholishunoslikka doir bilimlarni.
|
| |
#O’zbekistonda aholining o’rtacha zichlik ko’rsatkichi qancha kishiga to’g’ri keladi?

|
#O’zbekistonda aholining o’rtacha zichlik ko’rsatkichi qancha kishiga to’g’ri keladi?
|
bet | 4/15 | Sana | 19.02.2024 | Hajmi | 41,65 Kb. | | #158837 |
Bog'liq «Mehnatiqtisodiyoti» fani uchun test savollari 1 # «Mehnat iqtis17#O’zbekistonda aholining o’rtacha zichlik ko’rsatkichi qancha kishiga to’g’ri keladi?
+1 kv. km. ga 100 kishiga;
-1kv. km.ga 78,9 kishiga;
-1 kv. km. ga 15,6 kishiga;
-1 kv. km. ga 59.1 kishiga.
18#Insonlarning hududiy jihatdan safarbarligi – bu…
+Migrasiya;
-Mehmondorlik;
-Yuborish
-Kutish
19#Mehnat resurslariga kimlar kiradi?
+Mehnatga layoqatli yoshdagi mehnatga qobiliyatli aholi hamda ishlayotgan o’smirlar va pensiyanerlar;
-18-64 yoshdagi erkaklar, 18-69 yoshdagi ayollar, mehnatga qobiliyat yoshiga yetmagan va pensiya yoshidagi ishlayotgan aholi yig’indisi;
-Mehnatga qobiliyatli 18 yoshdan oshgan barcha aholi (barcha guruh nogironlari kiradi);
-Yoshidan, jinsidan qat’iy nazar mehnatga qobiliyatli barcha aholi.
20#Mehnat resurslarining yosh chegarasini to’g’ri aniqlab bering? \
+16 - 60 16 - 55
-18 - 65 18 - 60
-18 - 55 18 - 65
-16 - 65 16 – 60
21#Mehnat resurslarini takror ishlab chiqarish mazmuniga nimalar kiradi?
+Iqtisodiyot tarmoqlarini ishchi kuchi bilan ta’minlash maqsadida beto’xtov ravishda mehnat resurslarini shakllantirish jarayoni;
-Mehnat resurslari miqdorini barqaror saqlab turishi mo’ljallangan ijtimoiy iqtisodiy tadbirlar va jarayonlar yig’indisi;
-Iqtisodiyotni uzluksiz ravishda mehnat resurslari bilan ta’minlashni iqtisodiy jarayonlari majmuasi;
-Mehnat resurslarini to’xtovsiz shakllantirish va ulardan foydalanishni takomillashtirish jarayonlari ;
21#Mehnat resurslarini takror ishlab chiqarish jarayonlarining asosiy bosqichlari nimalardan iborat?
+Shakllantirish, taqsimlash, ayirboshlash, foydalanish;
-Kasbiy o’qitish, qayta o’qitish, malakasini oshirish, taqsimlash;
-Ishlab chiqarish, taqsimlash, qayta taqsimlash, foydalanish;
-Kasbiy o’qitish, taqsimlash, shakllantirish
22#Mehnat resurslarini shakllantirishning mazmuni nimadan iborat?
+Mehnat resurslarining doimiy ravishda yangilanib turishi;
-Mehnat resurslarini ularning miqdor va sifatiga qarab tegishli kasb hunarni talab qiluvchi ish joylari bilan ta’minlashdan;
-Mehnat resurslarini uzluksiz ta’lim tizimi bo’yicha qamrab olish jarayonidan;
-Mehnat resurslarini kasb-hunar jihatdan tayyorlash, qayta tayyorlash va malakasini oshirishning uzluksiz jarayonidan.
|
| |
#Korxonalarda mukofotlash tizimlari kim tomonidan tasdiqlanadi?

|
#Korxonalarda mukofotlash tizimlari kim tomonidan tasdiqlanadi?
|
bet | 14/15 | Sana | 19.02.2024 | Hajmi | 41,65 Kb. | | #158837 |
Bog'liq «Mehnatiqtisodiyoti» fani uchun test savollari 1 # «Mehnat iqtis87#Korxonalarda mukofotlash tizimlari kim tomonidan tasdiqlanadi?
+Korxona rahbari;
-Sex boshlig’i;
-Funksional bo’linma rahbari;
-Bosh iqtisodchi;
88#Ijtimoiy sherikchilik jarayonida kimlar ishtirok etadi?
+Davlat va ish beruvchi;
-Yollanma ishlovchi va davlat;
-Yollanma ishlovchi va ish beruvchi;
-Yollanma ishlovchi, ish beruvchi vakillar va davlat.
89#Ijtimoiy sherikchilikning asosiy maqsadi nima?
+Mehnat sharoitlari hususida tomonlarni birgalashib faoliyat yuritishi;
-Ish haqini oshirish uchun birgalashib faoliyat yuritish;
-Mehnat unumdorliini oshirish uchun qilingan hamkorlik;
-Mehnat intizomini yaxshilash uchun qilingan xarakatlar;
90#Ijtimoliy sherikchilikni tashkil qilishning qanday usullari mavjud?
+Markazlashgan, markazlashmagan, aralash;
-Markazlashgan va aralash;
-Markazlashgan va markazlashmagan;
-Markazlashmagan va aralash;
91#Mehnat bo’yicha audit qanday yo’nalishlarda olib boriladi?
+Ish haqi, mehnat unumdorligi, ishchi kuchidan foydalanish;
-Moddiy resurslari, ish haqi;
-Ishchi kuchi, mehnat unumdorligi;
-Ish haqi;
92#Bozor munosatbatlari sharoitida aholini ijtimoiy himoya qilishning O’zbekistondagi hususiyati
+Kuchli ijtimoiy himoya yuritish;
-Ijtimoiy jihatdan asoslangan bozor iqtisodiyoti tartiblari asosida ish yuritish;
-Ijtimoiy himoyaning hududiy dasturini joriy etish;
-Aholini yoppasiga ijtimoiy himoya qilish dasturi bilan ishlash;
93#O’zbekistonda aholini ijtimoiy himoya qilish mexanizmi qaysi tashkilot tomonidan olib boriladi?
+Respublika xukumati tomonidan;
-Tuman xokimiyatlari tomonidan;
-Mahalla tomonidan;
-Viloyat xokimiyatlari tomonidan;
94#Kambag’allik nima?
+Daromadning yashashga yetmasligi;
-Xarajatlarning daromaddan ziyodligi;
-Oila daromadlarning minimal iste’mol byudjetidan pastligi;
-Jon boshiga to’g’ri keluvchi daromadlarning minimal iste’mol byudjetidan pastligi;
|
| |
#Inson resurslarini boshqarish mamlakat miqyosidami yoki korxona miqyosida ham amalga oshiriladimi?

|
#Inson resurslarini boshqarish mamlakat miqyosidami yoki korxona miqyosida ham amalga oshiriladimi?
|
bet | 9/15 | Sana | 19.02.2024 | Hajmi | 41,65 Kb. | | #158837 |
Bog'liq «Mehnatiqtisodiyoti» fani uchun test savollari 1 # «Mehnat iqtis48#Inson resurslarini boshqarish mamlakat miqyosidami yoki korxona miqyosida ham amalga oshiriladimi?
+Korxona va mamlakat miqyosida;
-Faqat korxonalar miqyosida;
-Faqat mamlakat miqyosida;
-Butun jahon miqyosida.
49#Tashkilot deganda nimani tushunasiz?
+Yagona mehnat sharoitida maqsadga yo’naltirilgan mehnat mazmunidagi odamlar birlashmasi;
-Yuridik statusga ega bo’lmagan kishilar birlashmasi;
-Yakka tartibdagi faoliyat ko’rsatadigan shaxs;
-Ma’lum fikrdagi insonlar birlashmasi
50#Korxonalarda qaysi bo’limlar inson resurslari bo’yicha ma’lumotlarni taxlil etadi?
+Kadrlar va ish haqi bo’limi;
-Buxgalteriya va moliya bo’limi;
-Ishlab chiqarish va sotish bo’limi;
-Marketing bo’limi va rahbariyat.
51#Korxona miqyosida inson resurslarining balansini tuzishdan maqsad nima?
+Inson resurslaridan foydalanish, uning samaradorlik darajasini aniqlashdan iborat;
-Ishsizlik darajasini aniqlash;
-Mehnat unumdorligi ko’rsatkichlarini taxlil etish;
-Boshqarish tizimini takomillashtirish.
52#Ishchining shaxsiy xislati omiliga nimalar kiradi ?
+Ishchining ma’lumoti, yoshi, jinsi;
-Boshqaruv holati, boshqaruv turi;
-Mulk shakli, tashkiliy tuzilma;
-Iqtisodiy muhit va siyosiy holat.
53#Kadrlar qo’nimsizligi
+O’z hohishiga ko’ra va mehnat intizomini buzilganligi uchun xodimlarni ishdan bo’shatilishi;
-Lavozimga ko’tarilish munosabati bilan ishdan bo’shash holati
-Korxona miqiyosida kadrlar xarakati.
-Xodimlarning qisqarish;
54#Hodimlar harakati intensivligi qaysi koeffisentlar bilan tavsiflanadi?
+Qabul qilish, bo’shatish, umumiy aylanish koeffisentlari
-O’sish, kamayish koeffisenti;
-Ko’chib kelish, ko’chib ketish koeffisentlari;
-Qabul qilish va bo’shatish koeffisenti;
55#Korxonaning funksional tarkibi qanday shakllantiriladi ?
+Korxonada mavjud faoliyat turlari bo’yicha hodimlarni guruxlarga ajratish yo’li bilan;
-Hodimlarni kasbiy guruxlanishi yo’li bilan
-Ijtimoiy demografik guruhlar bo’yicha;
-Tashkilotchilik yo’li bilan.
|
| |
#Respublika miqyosida mehnat resurslarining sifat darajasini oshirish borasida qanday qonun va dasturlar qabul qilingan?

|
#Respublika miqyosida mehnat resurslarining sifat darajasini oshirish borasida qanday qonun va dasturlar qabul qilingan?
|
bet | 6/15 | Sana | 19.02.2024 | Hajmi | 41,65 Kb. | | #158837 |
Bog'liq «Mehnatiqtisodiyoti» fani uchun test savollari 1 # «Mehnat iqtis28#Respublika miqyosida mehnat resurslarining sifat darajasini oshirish borasida qanday qonun va dasturlar qabul qilingan?
+Ta’lim to’g’risidagi qonun va kadrlar tayyorlashning Milliy dasturi;
-Mehnat kodeksi va aholini ish bilan ta’minlash to’g’risidagi qonun;
-Mamlakat miqyosida inson manfaatlari, uning haq huquqlarini himoya qilish borasidagi qonunlarning to’plami;
-Soliq kodeksi;
29#Ishchi kuchidagi “inson kapitali” tushunchasi sizga nimani bildiradi?
+Ishlab chiqarish jarayoni natijasida ishchi kuchining bilim, malaka, tajriba darajasining oshib borishini bildiradi;
-Shaxsning iqtisodiyotda sarflangan pul mablag’larini bildiradi;
-O ‘qish uchun sarflangan barcha sarf -xarajatlarni bildiradi;
-Chet el invesitsiyasining har bir shaxsga sarflangan mablag’ miqdorini bildiradi.
30#«Aholini ish bilan ta’minlash to’g’risida»gi O’zbekiston Respublikasi Qonuni yangi tahrirda qachon qabul qilingan?
+1998 yil
-1993 yil
-1991 yil
-1997 yil
31#Aholining ish bilan bandligi tushunchasiga nimalar kiradi?
+Ishchi kuchini ish joylari bilan ta’minlanganligi;
-Ishsizlarni ish bilan ta’minlanganligi;
-Aholini ish bilan ta’minlanganligi;
-Mehnat bozorida talab va taklifni muvozanati.
32#Aholini ish bilan bandligining qanday turlari bor?
+To’la ish bilan bandlik, to’la bo’lmagan ish bilan bandlik;
-To’la ish bilan bandlik, qisman ish bilan bandlik, haqiqiy ish bilan bandlik;
-Haqiqiy ish bilan bandlik, qisman ish bilan bandlik;
-To’la bo’lmagan ish bilan bandlik, mavsumiy ish bilan bandlik.
33#Aholi ish bilan bandligini rasmiy boshqarish tizimi nimadan iborat?
+Davlat mehnat muassasalari.
-Hukumat joylardagi hokimiyat;
-Hokimiyat iqtisodiy bo’linmalari;
-Aholini ish bilan ta’minlash jamg’armalari
34#To’la bandlik nima?
+Ishchi kuchiga bo’lgan talab va taklifning tenglik holati;
-Mehnat resusrlarini 100% ish bilan bandligi;
-Aholini 100% ish bilan bandligi;
-Ishsizlikka barham berilgandagi bandlik holati.
|
|
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
#Respublika miqyosida mehnat resurslarining sifat darajasini oshirish borasida qanday qonun va dasturlar qabul qilingan?
|
Повідомлення розміщено на власному
веб-сайті учасника фондового ринку

Відмітьте (X), якщо відповідна інформація міститься у річній інформації
|
1. Основні відомості про емітента.
|
X
|
2. Інформація про одержані ліцензії (дозволи) на окремі види діяльності.
|
|
3. Відомості про участь емітента в інших юридичних особах.
|
|
4. Інформація щодо посади корпоративного секретаря.
|
|
5. Інформація про рейтингове агентство.
|
|
6. Інформація про наявність філіалів або інших відокремлених структурних підрозділів емітента.
|
|
7. Судові справи емітента.
|
X
|
8. Штрафні санкції емітента.
|
|
9. Опис бізнесу.
|
X
|
10. Інформація про органи управління емітента, його посадових осіб, засновників та/або учасників емітента та відсоток їх акцій (часток, паїв):
|
X
|
1) інформація про органи управління;
|
X
|
2) інформація про посадових осіб емітента;
|
X
|
інформація щодо освіти та стажу роботи посадових осіб емітента;
|
X
|
інформація про володіння посадовими особами емітента акціями емітента;
|
X
|
інформація про будь-які винагороди або компенсації, які виплачені посадовим особам емітента в разі їх звільнення;
|
|
3) інформація про засновників та/або учасників емітента, відсоток акцій (часток, паїв).
|
X
|
11. Звіт керівництва (звіт про управління):
|
X
|
1) вірогідні перспективи подальшого розвитку емітента;
|
X
|
2) інформація про розвиток емітента;
|
X
|
3) інформація про укладення деривативів або вчинення правочинів щодо похідних цінних паперів емітентом, якщо це впливає на оцінку його активів, зобов'язань, фінансового стану і доходів або витрат емітента:
|
X
|
завдання та політика емітента щодо управління фінансовими ризиками, у тому числі політика щодо страхування кожного основного виду прогнозованої операції, для якої використовуються операції хеджування;
|
X
|
інформація про схильність емітента до цінових ризиків, кредитного ризику, ризику ліквідності та/або ризику грошових потоків;
|
|
X
    
1) інформація про випуски акцій емітента;
  
X

X
1) інформація про випуски акцій емітента;
|
X
|
2) інформація про облігації емітента;
|
|
3) інформація про інші цінні папери, випущені емітентом;
|
|
4) інформація про похідні цінні папери емітента;
|
|
5) інформація про забезпечення випуску боргових цінних паперів;
|
|
6) інформація про придбання власних акцій емітентом протягом звітного періоду.
|
|
18. Звіт про стан об'єкта нерухомості (у разі емісії цільових облігацій підприємств, виконання зобов'язань за якими здійснюється шляхом передання об'єкта (частини об'єкта) житлового будівництва).
|
|
19. Інформація про наявність у власності працівників емітента цінних паперів (крім акцій) такого емітента.
|
|
20. Інформація про наявність у власності працівників емітента акцій у розмірі понад 0,1 відсотка розміру статутного капіталу такого емітента.
|
|
21. Інформація про будь-які обмеження щодо обігу цінних паперів емітента, в тому числі необхідність отримання від емітента або інших власників цінних паперів згоди на відчуження таких цінних паперів.
|
|
22. Інформація про загальну кількість голосуючих акцій та кількість голосуючих акцій, права голосу за якими обмежено, а також кількість голосуючих акцій, права голосу за якими за результатами обмеження таких прав передано іншій особі.
|
X
|
23. Інформація про виплату дивідендів та інших доходів за цінними паперами.
|
|
24. Інформація про господарську та фінансову діяльність емітента:
|
|
#Ishlab chiqarish jarayoni nima? - «Mehnatiqtisodiyoti» fani uchun test savollari 1 # «Mehnat iqtisodiyoti» fanining predmeti nima?

|
«Mehnatiqtisodiyoti» fani uchun test savollari 1 # «Mehnat iqtisodiyoti» fanining predmeti nima?
|
bet | 2/15 | Sana | 19.02.2024 | Hajmi | 41,65 Kb. | | #158837 |
Bog'liq «Mehnatiqtisodiyoti» fani uchun test savollari 1 # «Mehnat iqtis6#Ishlab chiqarish jarayoni nima?
+Ishlab chiqarish jarayoni deganda mehnat, texnologik va tabiiy jarayonlarning mehnat predmetlari bilan chambarchas bog’liq holda amal qilishi natijasida xom ashyodan ma’lum bir turdagi tayyor mahsulotning yaratilishi tushuniladi;
-Ishlab chiqarish jarayoni deganda faqatgina texnologik jarayonlar yig’indisidan iborat bo’lib, ularning ta’siri natijasida xom ashyodan tayyor mahsulot yaratilishi tushuniladi.
-Ishlab chiqarish jarayoni bu operasiyalar yig’indisidan iborat;
-Ishlab chiqarish jarayoni deganda faqat mehnat va texnologik jarayonlarining yig’indisidan iborat bo’lib, ularning ta’siri natijasida xom ashyodan tayyor mahsulot olinishi tushuniladi.
7 # Funksional mehnat taqsimoti nima?
+shchi kuchiga bo’lgan talab va taklif, uning qiymati va baxosi, ishchi kuchi o’rtasidagi raqobat;
-Ishlarni bajarishda yuqori mahsuldorlikka erishish uchun, hamda ishlab chiqarish jarayonida ishchilarning kasbi mutahassisligi bo’yicha sonini eng optimal holga keltirish;
-Ayrim texnik va iqtisodiy talablarga amal qilgan xolda ishlab chiqarish jarayonini tarkibiy qismlarga bo’lish;
-Barcha ishlar yig’indisini turli turkumdagi ishchilar o’rtasida ularning qatnashish xarakteri va bajarayotgan vazifasiga qarab taqsimlanishi.
8 # Operasion mehnat taqsimoti nima?
+Ayrim texnik va iqtisodiy talablarga amal qilgan xolda ishlab chiqarish jarayonini tarkibiy qismlarga bo’lish;
-Ishchining mutaxassisligi va bajarayotgan ishining murakkabligini hisobga olib mehnatni taqsimlash;
-Ishlarni bajarishda yuqori mahsuldorlikka erishish uchun, hamda ishlab chiqarish jarayonida ishchilarning kasbi mutahassisligi bo’yicha sonini eng optimal xolga keltirish;
-Barcha ishlar yig’indisini turli turkumdagi ishchilar tariqasida ularning qatnashish xarakteri va bajarayotgan vazifasiga qarab taqsimlanishi
9 # Mehnat bozorining asosiy elementlari qaysilar?
+Ishchi kuchiga bo’lgan talab va taklif, uning qiymati va bahosi, ishchi kuchi o’rtasidagi raqobat;
-Ishsizlik, ijtimoiy himoyalash;
-Tashqi mehnat bozori bilan ichki mehnat bozorining o’zaro aloqadorligi;
-Ish haqi, mehnat unumdorligi, boshqarish tizimi
|
| |
#Joriy ishsizlik nima? - «Mehnatiqtisodiyoti» fani uchun test savollari 1 # «Mehnat iqtisodiyoti» fanining predmeti nima?

|
«Mehnatiqtisodiyoti» fani uchun test savollari 1 # «Mehnat iqtisodiyoti» fanining predmeti nima?
|
bet | 8/15 | Sana | 19.02.2024 | Hajmi | 41,65 Kb. | | #158837 |
Bog'liq «Mehnatiqtisodiyoti» fani uchun test savollari 1 # «Mehnat iqtis40#Joriy ishsizlik nima?
+Ishchi kuchini ish joyinio’zgartirishi munosabati bilan yuzaga keladigan ishsizlik;
- Iqtisodiy rivojlanish bosqichlarida yuzaga keluvchi ishsizlik;
-Iqtisodiyot tarkibining o’zgarishi bilan keladigan ishsizlik;\
-Aholi qisqartirilgan ish rejimida band bo’lishi
41#Iqtisodiy jihatdan faol aholi kimlardan iborat?
+Ish bilan bandlar va ishsizlar;
-Ish bilan ta’minlangan aholi;
- Ish izlayotgan aholi;
-Samarali ishlayotgan aholi;
42#Ishsizlikning tabiiylik darajasi qanday bo’lishi kerak?
+1,5 -2,5%;
-3-4%;
-4-5%;
-6-7 %;
43#Quyidagilarning qaysi biri ishsizlik turini tavsiflaydi?
+Joriy, davriy, tarkibiy va boshqalar;
-Sanoat, tarkibiy, yashirin va boshqalar;
-Moddiy, qishloq xo’jaligi, ommaiy va boshqalar;
-Iqtisodiy, ijtimoiy, texnologik va boshqalar.
44#Ishsizlik nafaqasi ishsiz deb e’tirof etilgan shaxslarga qancha muddatgacha to’lanishi mumkin?
+Yigirma olti xafta;
-Ikki xafta;
-To’rt xafta;
-O’n uch xafta;
45#Ilgari ishlamagan va birinchi bor ish qidirayotgan shaxslarga qancha muddatda ishsizlik nafaqasi belgilanadi?
+26 xafta
-35 xafta
-52 xafta
-13 xafta
46#A. Ouken qonuni deganda nimani tushunasiz?
+Mamlakat miqyosida tabiiy ishsizlikning 1% oshishi yamm ning 2.5% ga kamayishiga olib keladi;
-Tabiiy ishsizlikning o’sishi hyech qanday o’zgarishga olib kelmaydi;
-Mamlakat miqyosida inflyatsiya darajasining o’rtacha ko’rsatkichi kamayib borsa, yangi ish joylarining barpo etish 50% ortadi;
-Aholi bandligi bilan ishsizlik o’rtasida aloqadorlikni aniqlab beradi.
47#Boshqaruv ilmi deganda nimani tushunasiz?
+Mamlakat miqyosida, iqtisodiyotning boshqaruvini tashkil etish
-Ishchi va xizmatchilarni boshqarish;
-Korxona miqyosida, maxsulot ishlab chiqarishni ko’paytirish maqsadida kishilarni ishga yollash natijasida mehnat unumdorligini o’sishini ta’minlash;
-Kadrlar qo’nimsizligini tugatish.
|
| |
#Ijtimoiy muhofazadan ko’zda tutilgan asosiy maqsad nima?

|
#Ijtimoiy muhofazadan ko’zda tutilgan asosiy maqsad nima?
|
bet | 15/15 | Sana | 19.02.2024 | Hajmi | 41,65 Kb. | | #158837 |
Bog'liq «Mehnatiqtisodiyoti» fani uchun test savollari 1 # «Mehnat iqtis95#Ijtimoiy muhofazadan ko’zda tutilgan asosiy maqsad nima?
+Aholini turmush darajasining pasayib ketishiga yo’l qo’ymaslik;
-Bozor iqtisodiyotiga o’tish davrida aholini ijtimoiy himoyalash;
-Kuchli ijtimoiy siyosatni amalga oshirish;
-Aholi zaif toifalarini himoyalash;
96#Ijtimoiy ta’minotning davlat siyosatini davlatning qaysi idorasi amalga oshiradi?
+Pensiya idoralari;
-Sug’urta idoralari;
-Maxsus vazirlik idoralari ;
-Mehnat va aholining ijtimoiy muhofazalash vazirligi;
97#Ish bilan ta’minlanmagan mehnat zahiralari va ishsizlar ijtimoiy muhofaza qilinadimi?
+Ha;
-Yo’q;
-Qisman;
-Ulardan faqat ko’p farzandlilar himoya qilinadi.
98#Tаhlil dаvоmidа bоshlаng’ich mа’lumоtlаr ustidа ishlаsh usullаrini аniqlаng
+Guruhlаsh, bаlаnsli bоg’lаnish, bоg’liqliklаrni tоpish, zаnjirli o’rin аlmаshtirish
-Guruhlаsh, qiyoslаsh, tаqsimlаsh
-Guruhlаsh, bаlаnsli bоg’lаnish, bоg’liqlаrni tоpish
-Zаnjirli o’rin аlmаshtirish, qiyoslаsh
99#Kоrхоnа ishchi kuchidаn fоydаlаnish sаmаrаdоrligigа bаhо bеrishdа qаndаy ko’rsаtkich kаttа аhаmiyatgа egа?
+Pеrsоnаl rеntаbеlligi
-Sоtish rеntаbеlligi
-Kаpitаl аylаnish kоeffisеnti
-Fоydа rеntаbеlligi
100#Mеhnаt аshyolаridаn fоydаlаnish dаrаjаsini tаkоmillаshib bоrishi qаndаy nаtijаlаrgа оlib kеlаdi?
+Fоydа miqdоrini ko’pаytirishgа va хоdimlаrni mоddiy rаg’bаtlаntirishgа
- Foydа miqdоrini aniqlashga
-Хоdimlаrni sonini oshirishga
- Ijtimоiy- mаdаniy tаdbirlаrni kamaytirishga
|
| |
Research focus

Research focus
Download
467,94 Kb.
Matnni ko'rish
bet
1/6
Sana
26.05.2024
Hajmi
467,94 Kb.
#254111
Download
467,94 Kb.
Matnni ko'rish
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Dərs
Mühazirə
Qaydalar
Referat
Xülasə
Yazı
Research focus
Download
467,94 Kb.
Matnni ko'rish
RESEARCH FOCUS - Research focus

|
Research focusBog'liq 02 00 00 – Kimyo fanlari Musayev Muhammadjon Aziz o\'g\'liRESEARCH FOCUS
| VOLUME 3 | ISSUE 5 | 2024
ISSN: 2181-3833
ResearchBip (7.8) | Google Scholar | SJIF (6.577)
|
UIF (8.3)
Research Focus International Scientific Journal
, Uzbekistan
https://refocus.uz/
28.
Eshkabilova M. et al. Development of selective gas sensors using nanomaterials obtained by
sol-gel process //Journal of Physics: Conference Series. – IOP Publishing, 2022. – Т. 2388.
– №. 1. – С. 012155.
29.
Эшкобилов Ш. А., Эшкобилова М. Э., Абдурахманов Э. А. Катализатор для
селективного термокаталитического сенсора природного газа //Химическая
промышленность. – 2015. – Т. 92. – №. 5. – С. 261-264.
30.
Абдурахманов И. Э. и др. Разработка сенсора и сигнализатора непрерывного контроля
сh4 для систем автоматизированного микроклимата //Science and Education. – 2020. –
Т. 1. – №. 1. – С. 185-193.
31.
Эшкабилова М. Э., Сидикова Х. Г., Насимов А. М. ИССЛЕДОВАНИЕ НЕКОТОРЫХ
ХАРАКТЕРИСТИК
ТЕРМОКАТАЛИТИЧЕСКОГО
СЕНСОРА
МЕТАНА
(ПРИРОДНОГО ГАЗА) //Редакционная коллегия. – 2019. – С. 11.
|
| |
) Прізвище, ім’я, по батькові фізичної особи або повне найменування юридичної особи

|
) Прізвище, ім’я, по батькові фізичної особи або повне найменування юридичної особи
|
bet | 14/35 | Sana | 02.03.2022 | Hajmi | 113,26 Kb. | | #10203 | Turi | Положення |
2) Прізвище, ім’я, по батькові фізичної особи або повне найменування юридичної особи
|
Десенко Сергій Михайлович
|
3) Ідентифікаційний код юридичної особи
|
|
4) Рік народження
|
1962
|
5) Освіта**
|
Вища
|
6) Стаж роботи (років)**
|
34
|
7) найменування підприємства, ідентифікаційний код юридичної особи та посада, яку займав**
|
ДНУ НТК "IМК" НАНУ НДВ хiмiї функцiональних матерiалiв
23759880
заступник директора науково-дослiдного вiддiлення хiмiї функцiональних матерiалiв
|
8) дата набуття повноважень та термін, на який обрано (призначено)
|
23.04.2018 терміном на 3 роки
|
9) Опис У посадової особи емітента непогашеної судимості за корисливі та посадові злочини немає. Повноваження та обов'язки посадової особи визначені Статутом Товариства. Повноваження Члена Наглядової ради Товариства було припинено 17.09.2018 р. на пiдставi рiшення загальних зборiв акцiонерiв (Протокол №32 вiд 17.09.2018р.) у зв'язку з прийняттям Статуту товариства у новiй редакцiї, де не передбачено створення Наглядової ради. Часткою в статутному капiталi емiтента не володiє. Посадова особа є представником акцiонера ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВIДПОВIДАЛЬНIСТЮ "ЕНЕРГО-IНЖИНIРИНГ" (код ЄДРПОУ 38621274). Строк, протягом якого особа перебувала на посадi: з 23.04.2018 року. Замiсть посадової особи нiкого не призначено. Винагорода за посаду Члена Наглядової ради не передбачена. Загальний стаж роботи - 34 роки. Підприємства на яких працювала посадова особа та посади за останні 5 років: заступник генерального директора з наукової роботи, заступник директора науково-дослiдного вiддiлення хiмiї функцiональних матерiалiв ДНУ НТК "IМК" НАНУ НДВ хiмiї функцiональних матерiалiв (61072, Харківська обл., місто Харків, проспект Науки, будинок 60).
1) Посада
|
Генеральний директор
|
|
|
| |
Mavzuga oid ilmiy muammo - Ызбекистон республикаси олий ва ырта махсус таълим вазирлиги

Mavzuga oid ilmiy muammo
Bir o’zgaruvchili funktsiyalar uchun «teng o’lchovli funktsiyalar» tushunchasi kiritilgan va bunga doir ilmiy tekshirishlar olib borilgan.
Endi ko’p o’zgaruvchili funktsiyalar uchun bu masala muammo bo’lib turibdi.
II. Amaliy mashg’ulot : O’lchovli funktsiyalar va ularning xossalariga doir masalalar yYechish.
Ajratilgan vaqt 8 soat.
Dars maqsadi:
1. O’lchovli funktsiyalar xossalarini o’rgatish.
Identiv o’quv maqsadi:
1. O’lchovli funktsiya xossalariga doir masala echa oladi.
2. O’lchovli funktsiyalar ketma-ketligining biror ma’noda yaqinlashishdan boshqa bir ma’noda yaqinlashishini keltirib chiqara oladi.
3.1. Zaruriy tushunchalar.
O’lchovli E to’plamda berilgan f(x) funktsiya va ixtiyoriy aR1 son uchun
E(fa){xE : f(x)a}
to’plam o’lchovli bo’lsa, u holda f(x) E to’plamda o’lchovli funktsiya deyiladi.
Agar
{xE,f(x)}0
bo’lsa, u holda E to’plamda berilgan f(x) funktsiya deyarli hamma joyda chekli deyiladi.
Agar
bo’lsa, u holda {fn(x)} funktsiyalar ketma-ketligi E to’plamda f(x) funktsiyaga deyarli hamma joyda yaqinlashuvchi deyiladi.
Agar ixtiyoriy 0 uchun
bo’lsa, u holda {fn(x)} funktsiyalar ketma-ketligi E to’plamda berilgan f(x) funktsiyaga o’lchov bo’yicha yaqinlashadi deyiladi.
Agar f(x) va (x) funktsiyalar E o’lchovli to’plamda berilgan bo’lib
{xE: f(x)(x)}0
bo’lsa, u holda f(x) va (x) funktsiyalar E to’plamda ekvivalent deyiladi va f(x)∾(x) deb belgilanadi.
2. Asosiy teoremalar
3.1. Teorema Agar f(x) funktsiya E to’plamda o’lchovli bo’lsa, u holda bu funktsiya E to’plamning o’lchovli kism to’plamida o’lchovli bo’ladi.
3.2. Teorema Agar f(x) va g(x) funktsiyalar E to’plamda o’lchovli bo’lsa,u holda
funktsiyalar E to’plamda o’lchovli bo’ladi.
3.3.Teorema Agar o’lchovli va deyarli hamma joyda chekli {fn(x)} funktsiyalar ketma-ketligi E to’plamning deyarli hamma joyida f(x) funktsiyaga yaqinlashsa, u holda bu f(x) funktsiya E to’plamda o’lchovli bo’ladi.
3.4.Teorema Agar o’lchovli funktsiyalar {fn(x)} ketma-ketligi E to’plamning deyarli hamma joyida f(x) funktsiyaga yaqinlashsa, u holda bu ketma-ketlik shu f(x) funktsiyaga o’lchov bo’yicha yaqinlashadi.
3.5.Teorema (F.Riss). O’lchov bo’yicha f(x) ga yaqinlashuvchi xar qanday {fn(x)} funktsiyalar ketma-ketligidan shu f(x)ga deyarli hamma joyda yaqinlashuvchi qismiy
ketma-ketliklarni (xar xil bo’lishi mumkin) ajratish mumkin.
3.6.Teorema (D.F.Egorov, 1911 yil). Agar o’lchovli funktsiyalar {fn(x)} ketma-ketligi E to’plamning deyarli hamma joyida f(x) funktsiyaga yaqinlashsa, u holda 0 uchun shunday E (E E) o’lchovli kismiy to’plam mavjud bo’lib kuyidagilar bajariladi:
1)
2)E to’plamda {fn(x)} ketma-ketlik f(x) funktsiyaga tekis yaqinlashadi.
3.7.Teorema (N.N.Luzin,1913y). [a,b] kesmada berilgan f(x) funktsiya o’lchovli bo’lish uchun 0 uchun [a,b] kesmada shunday (x) uzuluksiz funktsiya mavjud bo’lib
bo’lishi zarur va kifoya.
|
X
    
4) звіт про корпоративне управління:
  
X

X
4) звіт про корпоративне управління:
|
X
|
власний кодекс корпоративного управління, яким керується емітент;
|
X
|
кодекс корпоративного управління фондової біржі, об'єднання юридичних осіб або інший кодекс корпоративного управління, який емітент добровільно вирішив застосовувати
|
X
|
інформація про практику корпоративного управління, застосовувану понад визначені законодавством вимоги;
|
X
|
інформація про проведені загальні збори акціонерів (учасників);
|
X
|
інформація про наглядову раду;
|
X
|
інформація про виконавчий орган;
|
X
|
опис основних характеристик систем внутрішнього контролю і управління ризиками емітента;
|
X
|
перелік осіб, які прямо або опосередковано є власниками значного пакета акцій емітента;
|
X
|
інформація про будь-які обмеження прав участі та голосування акціонерів (учасників) на загальних зборах емітента;
|
X
|
порядок призначення та звільнення посадових осіб емітента;
|
X
|
повноваження посадових осіб емітента.
|
X
|
12. Інформація про власників пакетів 5 і більше відсотків акцій із зазначенням відсотка, кількості, типу та/або класу належних їм акцій.
|
X
|
13. Інформація про зміну акціонерів, яким належать голосуючі акції, розмір пакета яких стає більшим, меншим або рівним пороговому значенню пакета акцій.
|
|
14. Інформація про зміну осіб, яким належить право голосу за акціями, сумарна кількість прав за якими стає більшою, меншою або рівною пороговому значенню пакета акцій.
|
|
15. Інформація про зміну осіб, які є власниками фінансових інструментів, пов'язаних з голосуючими акціями акціонерного товариства, сумарна кількість прав за якими стає більшою, меншою або рівною пороговому значенню пакета акцій.
|
|
16. Інформація про структуру капіталу, в тому числі із зазначенням типів та класів акцій, а також прав та обов'язків акціонерів (учасників).
|
X
|
17. Інформація про цінні папери емітента (вид, форма випуску, тип, кількість), наявність публічної пропозиції та/або допуску до торгів на фондовій біржі в частині включення до біржового реєстру:
|
|
Ijtimoiy ehtiyojlar uchun xarajatlar

|
Ijtimoiy ehtiyojlar uchun xarajatlar
|
bet | 12/19 | Sana | 05.12.2023 | Hajmi | 472,49 Kb. | | #111446 |
Bog'liq Daler FAYZULLAYEV-kurs ishiIjtimoiy ehtiyojlar uchun xarajatlar nobudjet ijtimoiy fondlariga (nafaqa fondi, ijtimoiy sug‘urta fondi, bandlik fondi va hokazo) ajratiluvchi mablag‘larni anglatadi.
1.2. -rasm. Tannarxni pasaytirishning asosiy yo‘nalishlari
Mahsulot (ish, xizmat) tannarxidagi boshqa xarajatlar - bu, qonunchilikda belgilangan tartibda maxsus nobudjet fondlariga o‘tkaziluvchi to‘lovlar va soliqlar; yo‘l qo‘yish mumkin bo‘lgan miqdordagi chiqindilar uchun to‘lovlar; korxona mulkini majburiy sug‘urtalash; ratsionalizatorlik takliflari uchun mukofotlar; qonunchilikda belgilangan stavkalarda kreditlar bo‘yicha to‘lovlar; mahsulotni sertifikatlash uchun bajarilgan ishlarga haq to‘lash; qonunchilikda belgilangan normalar bo‘yicha xizmat safarlariga haq to‘lash; yong‘inga qarshi kurash va qo‘riqlash muassasalariga haq to‘lash; kadrlar tayyorlash va malakasini oshirish, xodimlar tanlashni tashkil qilish, aloqa xizmati, hisoblash markazlari, banklar xizmatiga haq to‘lash; asosiy ishlab chiqarish fondlarini ijaraga olganlik uchun haq to‘lash; nomoddiy aktivlarning eskirishi va hokazolar.
Ishlab chiqarish xarajatlariga, asosiy ishlab chiqarish fondlarini ishga tayyor holatda saqlab turish - kapital, o‘rta va joriy ta’mirlash, mashina va asbob-uskunalarga qarash va ekspluatatsiya qilish uchun sarflanuvchi barcha xarajatlar kiradi. Asosiy ishlab chiqarish fondlarini ta’mirlash bo‘yicha murakkab ishlar amalga oshirilib, xarajatlar bir xilda taqsimlanmaganda korxonalar (Moliya vazirligi ruxsati bilan) mahsulot tannarxi hisobiga asosiy fondlarni ta’mirlash uchun zaxira (rezerv) fondlari tashkil qilishi mumkin.
Xorijiy valyutadagi xarajatlar
Markaziy bankning operatsiyalar amalga oshirilgan kundagi kursiga asosan so‘mlarda belgilanadi. Mahsulot ishlab chiqarish va sotishga qilinadigan xarajatlarni o‘sishiga, xomashyo, materiallar, yoqilg‘i, energiya, asbob-uskunalar narxining o‘sishi, transport xizmati tariflarining yuqoriligi, reklama va vakillik xarajatlarining o‘sishi kabilar ta’sir qiladi. Amortizatsiya ajratmalari miqdori ham o‘sib bormoqda. Narxlar erkinligi va ijtimoiy ziddiyatlar kuchaygan sharoitlarda xarajatlar tuzilmasida ish haqining salmog‘ini oshirish katta ahamiyat kasb etadi. Shu bilan bir vaqtning o‘zida ijtimoiy va tibbiy sug‘urtalash, nafaqa ta’minoti, aholi bandlik fondlari, turli xil kompensatsion to‘lovlarga ajratiluvchi mablag‘lar miqdori ham ortib bormoqda.
|
| |
Algoritmlarni layihalash

O’ZBEKISTON RESPUBLIKASI RAQAMLI TEXNOLOGIYALAR
VAZIRLIGI
MUHAMMAD AL-XORAZMIY NOMIDAGI TOSHKENT AXBOROT
TEXNOLOGIYALARI UNIVERSITETI
QARSHI FILIALI
TELEKOMMUNIKATSIYA
TEXNOLOGIYALARI
FAKULTETI
TT_11-22 GURUH TALABASINING
ALGORITMLARNI LAYIHALASH
FANIDAN
5-MUSTAQIL ISHI
BAJARDI:
Ziyadova Shahnoza
QABUL QILDI: Ablaqulov.K.B
QARSHI-2024
Mavzu:
Maʻlumotlar tarmoq tuzilmalari. Graf tushunchasi va uning
ko‘rinishlari. Graflarni tasvirlash usullari.
Reja:
1.
Graflar nazariyasining asosiy tushunchalari
2.
Graflarni ifodalash usullari
3.
Graflarda ko'rik o'tkazish
3
Matematik nazariyada va informatikada graf — bu tugunlar(uchlar)dan iborat
bo'lgan bo'sh bo'lmagan to'plam va tugunlarni birlashtiruvchi yoylar majmuidir.
Graf
- bu murakkab chiziqsiz ko'p bog'lamli dinamik tuzilma bo'lib, murakkab
ob'ektlarning xususiyatlari va munosabatlarini aks ettiradi. Ob'ektlar tugun yoki graf
uzellari ko'rinishida va munosabatlar yoy yoki yo'naltirilgan qirralar kabi ifodalanadi.
«Graf» tushunchasini birinchi marotaba 1936 yil vengriya matematigi Denni
Kyonig kiritgan. Lekin graflar nazariyasi bo'yicha 1-ish
Leonard Eylerga tegishli
bo'lgan va u 1736 yilda bajarilgan edi. XVIII asrda mashhur shvetsariyalik matematik,
mexanik va fizik Leonard Eyler (1707-1783 yy) Kyonigsberg ko’prigi
haqidagi
masalani yechish uchun birinchi marta graf tushunchasidan foydalanadi.
Graflar nazariyasi diskret matematika fanining bir bo’limi bo’lib, unda
masalalar yechimlari chizmalar shaklida izlanadi.
Keyingi paytlarda turli xil diskret xususiyatlarga ega bo‘lgan
xisoblash
qurilmalarini
loyihalashda
graflarning
ahamiyati
yanada
oshdi.
(
)
,
V E
sonlar juftligiga
graf deyiladi,
bu yerda
V
– ixtiyoriy bo`sh bo`lmagan
to`plam,
E
esa ning qism to`plami, bunda
V
to`plam elementlarining tartiblanmagan
juftliklari to`plami.
V
– to`plam elementlari grafning uchlari deyiladi.
E
– to`plam elementlari esa grafning qirralari deyiladi.
Agar
V
chekli bo`lsa, graf
chekli
deyiladi, aks
holda
#Mehnat resurslarini taqsimlanishiga nimalar kiradi?

|
#Mehnat resurslarini taqsimlanishiga nimalar kiradi?
|
bet | 5/15 | Sana | 19.02.2024 | Hajmi | 41,65 Kb. | | #158837 |
Bog'liq «Mehnatiqtisodiyoti» fani uchun test savollari 1 # «Mehnat iqtis23#Mehnat resurslarini taqsimlanishiga nimalar kiradi?
+Mehnat resurslarining faoliyat turlari bo’yicha iqtisodiyot sohalarida taqsimlanishi va qayta taqsimlanishi;
-Iqtisodiyot sohalarining kasb hunar va faoliyat turlari bo’yicha mehnat resurslari bilan uzluksiz ta’minlanishi jarayoni;
-Ish joylariga ega bo’lmagan aholining bo’sh ish joylariga taqsimlanishi va qayta taqsimlanishi;
-Mehnat resurslarini kasbiy o’qitish, taqsimlash, shakllantirish
24#Mehnat resurslarini takror ishlab chiqarishning ayirboshlashi nimalardan iborat?
+Mehnat bozorida ishchi kuchining ish haqi orqali oldi sotdi jarayoni;
-Tarmoqlar bo’yicha ishchi kuchini o’zaro ayirboshlash;
-Hududlar bo’yicha mehnat resurslarini ayirboshlanishi;
-Turli kasbga ega bo’lgan mehnat resurslarini o’zaro oldi sotdi jarayoni.
25#Mehnat resurslaridan foydalanish bosqichi nimalardan iborat?
+Takror ishlab chiqarish korxonalarida kalendar ish rejimida mehnat resurslaridan samarali foydalanish;
-Mehnatga yaroqli aholidan ishlab chiqarish omili sifatidan foydalanishni ta’minlash;
-Ish beruvchilar tomonidan mehnat resurslarini ishlab chiqarish jarayoniga jalb qilish;
-Muayyan ish joylarida ishchi kuchining mahsulot ishlab chiqarish yoki xizmat ko’rsatishi maqsadida faoliyat ko’rsatish.
26#Mehnat potensialiningijtimoiy-iqtisodiy mazmuniga nimalar kiradi?
+Mehnat resurslarining ijtimoiy-iqtisodiy salohiyati;
-Mehnat resurslaridan foydalanish imkoniyatining majmui;
-Mehnatga qobiliyatli aholining mehnat unumini ifodalovchi umumlashtiruvchi ko’rsatkich;
-Jami aholining mehnatga qobiliyati
27#Mehnat resurslaridan mehnat potensialining farqi nimada?
+ Mehnat potensiali miqdori mehnat resurslari miqdoridan ortiqcha;
-Mehnat potensiali mehnat resurslaridan farq qilmaydi.;
-Mehnat resurslari miqdori mehnat potensialining miqdoridan kattaroq;
-Mehnat potensiali mehnat resurslarining sifat ko’rsatkichlarini o’z ichiga oladi.
|
| |
Xarajatlarini kamaytirish strategiyasi

|
Xarajatlarini kamaytirish strategiyasi
|
bet | 16/19 | Sana | 05.12.2023 | Hajmi | 472,49 Kb. | | #111446 |
Bog'liq Daler FAYZULLAYEV-kurs ishi |
Strategiya mazmuni
|
Ishlab chiqarishning texnik darajasini oshirish | 1. Ilgʻor texnologiyalarni joriy etish, ishlab chiqarish jarayonlarini mexanizatsiyalash va avtomatlashtirish. 2. Zaxiralardan foydalanishni takomillashtirish, yangi turdagi xom ashyo va materiallardan foydalanish. 3. Mahsulotlarning dizayni va texnik xususiyatlarining oʻzgarish. 4. Ilmiy-texnika yutuqlari va ilgʻor tajribalarning mahsulot narxiga ta’sirini tahlil qilish. |
| 1. Ishlab chiqarishni boshqarishni takomillashtirish 2. Asosiy vositalardan foydalanishni takomillashtirish 3. Moddiy-texnika ta’minotini yaxshilash |
Mahsulotlar hajmi va belgilashdagi oʻzgarishlar | 1. Belgilangan xarajatlarning (amortizatsiya bundan mustasno) kamayish. 2. Mahsulotlarning nomenklaturasi va assortimentining oʻzgarishiga va sifatining oshishiga olib kelish. 3. Ishlab chiqarish oʻsishi bilan mahsulot birligiga shartli ravishda belgilangan xarajatlar soni kamaytirish. |
Sanoat va boshqa omillar | 1. Yangi sexlarni, ishlab chiqarish bloklarini ishga tushirish va rivojlantirish. 2. Turdosh tarmoqlarning birlashishi, oʻz-oʻzidan komponentlar ishlab chiqarishni yoʻlga qoʻyish. 3. Tayyor mahsulot narxini muntazam tahlil etish. |
Shuning uchun har bir korxona ishlab chiqarish xarajatlarini kamaytirish boʻyicha oʻz strategiyasiga ega boʻlishi zarur. (1-jadval)
|
| |