nyuuzyou/kompy huggingface dataset:
Traadita seadmed - Politecnico di torino

|
Politecnico di torino
|
bet | 13/38 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 1,16 Mb. | | #537 |
Traadita seadmed
IrDA tagab väikese energiakulu, kuid see ühendus ei ole töökindel ning ühendusseadmed tuleb paigutada üksteisele väga lähedale (mõned sentimeetrid), samuti ei tohi seadmete vahele jääda muid objekte (kaks seadet peavad teineteist "nägema"). Selline ühendus on ebasobiv näiteks klaviatuuri ja hiire ühendamiseks arvutiga (lisaks peab viimatinimetatut pidevalt liigutama). Seetõttu võetakse üha enam kasutusele muid raadiosignaali ülekande tehnoloogiaid nagu WiFi ja Bluetooth.
USB pordid on muutunud kõige enam kasutatavaks välisseadmete personaalarvutiga ühendamise viisiks.
Esimene USB standardi versioon tagas ribalaiuse (st ühes sekundis saadetava teabe hulk) Mb/s. Teise põlvkonna USB standard (1.1) laiendas ribalaiust kuni 12 Mb/s ning viimane standardi versioon (USB 2.0) määras ribalaiuseks 480 Mb/s. Neid kolme standardit on nimetatud ka aeglaseks, täiskiirusega ja ülikiireks USB-ks. USB-d on nimetatud ka loogikapordiks (st USB siini ja elektridraiveriks) konnektori asemel. USB port võib käivitada kuni 127 konnektorit (vastavate USB jaoturite abil). Sellisel juhul jagatakse ribalaiust kõigi ühendatud seadmete vahel.
|
| |
Puhvri jõudlus - Politecnico di torino

Puhvri jõudlus
Puhvri möödalasu puhul nõuab katse pääseda ligi puhvermälule vajaliku andmepaketi otsingut põhimälust. Need kaks operatsiooni võib teostada koos, nii et pöördumise aeg on parimal juhul (puhvri tabamus) võrdne puhvermälu pöördumise ajaga (lühem kui põhimälusse pöördumise aeg), samas kui halvemal juhul (puhvri möödalask) võrdub see põhimälusse pöördumise ajaga.
Täpsemalt öeldes, nõuab puhvri möödalask ka ploki asendamist, mis toob kaasa ajalise viivituse, mis vastab põhimälu poole pöördumiseks kuluva ajaga. Puhvri jõudlus seega langeb, kui puhvri tabamuse tõenäosus jääb alla teatud väärtuse. Sellisel juhul on eriti oluline määrata kindlaks sobiv puhvri ridade arv. Tegelikult on nii, et kui ridade arv on liiga väike, siis ei kasuta me ära lokaalsusprintsiipi, kui aga ridade arv on liiga suur, siis laetakse sageli puhvrisse andmeid, mis ei ole vajalikud.
|
C.1.3.4 Erinevaid arvuteid

C.1.3.4 Erinevaid arvuteid
Erinevad inimesed võivad hinnata arvutisüsteeme eri aspektidest. Vaadakem mõnda neist.
“Arvuti projekteerija” näeb arvutit “elementaarosadest” koosnevana (näit. trükkplaadid, integraalskeemid, arhitektuuri komponendid, loogikaventiilid jne), mis on üksteisega jäigalt ühendatud.
“Assembler programmeerija” vaatab süsteemi kui “funktsionaalsetest üksustest” koosnevat komplekti (näit. protsessori registrid, ALU, mälud, välisseadmed jne), mis on jäigalt ühendatud siinidele ning mis on võimelised täitma ainult masinkäskudes kirjeldatud operatsioone just sel viisil, nagu projekteerija või protsessor neid ette on määranud.
“Kõrgema taseme programmeerija” vaatleb süsteemi kui "virtuaalset arvutit", mis on võimeline täitma programme, mida on kirjeldatud valitud keeles, tavaliselt programmeerija määratud sobivate andmestruktuuridega.
“Kasutaja” vaatepunktist on arvuti “teenusepakkuja” ja/või “käsutäitja” (tehes seda, mida operatsioonisüsteem ja/või kasutajat huvitav rakendus ette kirjutab).
Rõhutagem siinkohal, et eespool tutvustatud arhitektuur kui ka protsessori töömudel on täiesti üldine ja sellele toetuvad peaaegu kõik süsteemid, millega me igapäevaselt suhtleme.
Kõigile arvutisüsteemidele, serveritest ja personaalarvutitest (PC-d) kuni niinimetatud manussüsteemideni, mis on peidetud lõppkasutaja eest (mobiiltelefonid, digitaalmärkmikud ehk PDA-d, seadmetes nagu mängukonsoolid, Playstation, kodumasinate juhtimisseadmed jne.), on omased samasugune arhitektuur ja need toimivad samalaadsele mehhanismile, mida on eespool kirjeldatud, sõltumata nende kasutusalast ja rakendusest (näiteks pigem süsteemiplaadid kui süsteemikiibid).
|
Sekundaarmälu - Politecnico di torino

Sekundaarmälu
Sekundaarne mälu (ehk massmälu) on arvutis olev seade, mida kasutatakse suure hulga andmete püsivaks säilitamiseks. Selle seadme poole saab protsessor pöörduda vastavate sisend/väljundseadmete abil. Ajalooliselt olid esimesed massmäluseadmed magnetlindid. Praeguseks on tänu tehnilisele arengule olemas mitut tüüpi massmälus, mis kasutavad magnetilisi, optilisi ja välkmäluseadmeid (liikumatus olekus olevad seadmed). Turul olevad magnetkandjaid võivad salvestada sadu gigabaite (GB). Optiliste kandjate maht võib küündida mõnekümne gigabaidini. Välkmälude mahud on suurusjärgus mõned gigabaidid.
Magnetkandjate aluseks on teatud magnetiliste omadustega ained. Lugemise ja kirjutamise operatsioonid teostatakse spetsiaalse seadme (pea) abil, mis asetseb magnetiseeruva pinna kohal. Kirjutamise ajal juhitakse läbi pea elektrivool, mis võimaldab salvestada väärtusi 0 või 1 (bitt), polariseerudes ühte või kahte eri suunda selle all oleva magnetkihi. Lugemise operatsiooni ajal aga toimib pea sensorina, tehes kindlaks pinna magnetilise polarisatsiooni. Nii magnetlint kui magnetkettad töötavad samal põhimõttel. Massmäluseadmel, mis põhineb magnetlindil, jagatakse pind eri piirkondadeks (rajad), mis asetsevad järjest. Magnetkettal põhineva massmäluseadme puhul koosneb pind ühest või mitmest magnetplaadist, mis on jagatud kontsentrilisteks ringideks (radadeks), millest igaüks on jagatud sektoriteks.
Kõvakettastes kasutatakse üht või mitut magnetplaati, igaühel neist on kaks magnetiseeruvat pinda. Iga pinna jaoks on üks lugemis/kirjutamispea. Pead asetsevad käpa küljes, mida saab liigutada radiaalsuunal. Radade kogum, mis asuvad samal kaugusel ketta keskpunktist, nimetatakse silindriks. Kõvakettal olevate andmete saamiseks on vaja teada peade radiaalset asendit, st. valitakse silinder (milleks kulub nn. otsingu aeg), ketaste pöörlemine võimaldab peal hankida andmed (pöörlemise latentsusaeg) ja otseselt andmete edastamisele kuluv aeg. Otsingule kulub mõned millisekundid aega. Kaasaegsetel ketastel on suured pöörlemiskiirused, tavaliselt 5200 või 7200 p/min (pööret minutis) ja keskmine pöörlemise latentsusaeg mõned millisekundid. Ühes sektoris olevate andmete edastamiseks kulub ligikaudu mõned kümned millisekundid. Kaasaegsetes kõvaketastes on jõudlust parandatud ketastele elektroonilise mälu lisamisega, mis sisaldab kiirpöördumisega puhvrit kettale salvestatud informatsiooni jaoks.
Müügil olevaid kõvakettaid võib jagada kahte kategooriasse: IDE (Integrated Drive Electronics) ehk integreeritud ajamielektroonika ja SCSI (Small Computer System Interface) väikearvutisüsteemi liides. Esimest tüüpi kõvakettad on laiemalt levinud Inteli arvutites. Teist kasutatakse laiemalt UNIX -tööjaamades nagu Macintoshi arvutid ja keerulisemad Intel PC-d. Sisuliselt erinevad SCSI kettad IDE ketastest liidese poolest, samas kui nende ülesehitus silindrite, radade ja sektorite kaupa on praktiliselt sama. SCSI ketaste jõudlus on üldiselt parem (tavalised pöörlemiskiirused on 10 000/15 000 p/min). Lisaks sellele on SCSI siinidega varustatud süsteemid osutunud hõlpsamini skaleeritavateks kui IDE siinidega arvutid.
|
Sekin rivojlanuvchi - - Javoblar Kasb kasalliklarining etiologik omillari, tasnifi, diagnostik prinsiplar va oldini...

|
Javoblar Kasb kasalliklarining etiologik omillari, tasnifi, diagnostik prinsiplar va oldini olish chora-tadbirlari
|
bet | 4/10 | Sana | 29.11.2023 | Hajmi | 54,12 Kb. | | #107808 |
Bog'liq KKI Sekin rivojlanuvchi - silikoz tarkibida kremniy qo‘shoksidi bo‘lgan chang bilan 10-15 yil ishlagandan so‘ng rivojlanadi.
Tez rivojlanuvchi - silikoz tarkibida kremniy qo‘shoksidi bo‘lgan chang bilan 3-5 yil ishlagandan so‘ng rivojlanadi va o‘tkir kechadi.
Kech rivojlanuvchi silikoz – bu kasallik kvars changi bilan 5-10 yil davomida kontakt tugagandan keyin rivojlanadi.
6. Kasb kasalliklarida talab etiladigan hujjatlar.
1.Mehnat daftarchasidan ko‘chirma
2. AKT (Dalolatnoma)
3.Ish joyidan mehnat xavfsizligi to‘g‘risida ma’lumotnoma
4.Bemor ambulator kartasidan ko‘chirma
5. Xulosa va yo‘llanma
7.Kasbiy changli bronxit.
Changli bronxit traxeya va bronxlar shilliq qavatining diffuz yallig'lanishi bo‘lib, ishlab chiqarish aerozollarining yuqori miqdorlari ta’sirida ishlovchi shaxslarda kuzatiladi.
Bolalarda bronxitning ilk belgilari quruq yoʻtaldan boshlanadi, yaʼni balgʻam ajralmaydigan yoʻtal. Balgʻam koʻchishi va nam yoʻtallar boshlanishi kasallik tuzalayotganidan dalolat beradi. Balgʻam rangsiz, sargʻish yoki yashil rangda boʻlishi mumkin.
Yalligʻlanish xususiyatiga koʻra surunkali B. kataral va yiringli boʻladi. Kataral B.da koʻpincha ertalab jismoniy mashqdan soʻng yoʻtal paydo boʻlib, balgʻam ajraladi.
Changli bronxit changli sharoitda uzoq muddatli mehnat faoliyatidan keyin (10 yil va undan ko'p) rivojlanadi, asta-sekin boshlanadi va surunkali kechadi. Kasallikning boshlanishida, odatda, bemorlar quruq yo'talga yoki ozgina miqdorda shilliq balg’am ajratishdan shikoyat bildirishadi. Changli sharoitda ishlaydigan ishchida nafas yo'llariga tushgan changdan tozalash uchun yo'tal doimiy hamroh hisoblangani uchun, yo'talni kasallik belgisi sifatida farqlash ehtiyoji tug'iladi. Bunga yo'talning xarakterini baholash yordam beradi; kasallikning belgisi bo'lsa yo'tal doimiy, ko'pincha xurujsimon bo'ladi va bemorni qiyin ahvolga tushiradi.
Patomorfologik va endoskopik belgilar bo'yicha:
kataral;
kataral atrofik;
kataral skleroz.
|
| |
DIB (Dual Independent Bus) kaherealine iseseisev siin loodi Inteli poolt esisiini L2 puhvermälu jõudluse suurendamiseks.
SECC

|
DIB (Dual Independent Bus) kaherealine iseseisev siin loodi Inteli poolt esisiini L2 puhvermälu jõudluse suurendamiseks.
SECC
|
bet | 30/38 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 1,16 Mb. | | #537 |
DIB (Dual Independent Bus) kaherealine iseseisev siin loodi Inteli poolt esisiini L2 puhvermälu jõudluse suurendamiseks.
SECC (Single Edge Contact Cartridge) ühe kontaktservaga kassett, mille lõi Intel suure kiirusega tagasiini L2 puhvermälu jaoks.
AGP (Accelerated Graphics Port) kiirendatud graafikaport loodi Inteli poolt jõudlused suurendamiseks, lahutades videoandmed ülejäänud andmetest PCI sisend/väljundsiinidel. AGP on 32-bitine ja taktsageduseks 66 MHz. AGP 2X kahekordistab andmevahetust sama siinilaiuse ja kiiruse juures. AGP 4X puhul läbib neli andmepaketti ühe takti jooksul, neljakordistades sellega läbilaskevõimet.
DRDRAM oli mälusiin, mille lõi Rambus eesmärgiga suurendada protsessori ja mälu vahelise ühenduse kiirust. DRDRAM on 33-bitine siin ja selle taktsageduseks on 800 MHz. 16 bitti on mõeldud andmetele ja ülejäänud 17 bitti on reserveeritud aadressifunktsioonidele.
|
|
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
DIB (Dual Independent Bus) kaherealine iseseisev siin loodi Inteli poolt esisiini L2 puhvermälu jõudluse suurendamiseks.
SECC
|
Registrid - Politecnico di torino

|
Politecnico di torino
|
bet | 17/38 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 1,16 Mb. | | #537 |
Registrid
Iga protsessor sisaldab teatud komplekti registreid. Registri mahtu, st bittide arvu (tüüpiliselt 8, 16, 32 või 64 bitti) nimetatakse protsessori parallelismiks.
Registreid klassifitseeritakse tavaliselt järgmiselt:
-
Üldotstarbelised registrid. Neile saab ligi assembler programmiga ja need on mõeldud juhendite poolt kasutatavate andmete ja/või operandide hoidmiseks. Vahel jagatakse üldotstarbelised registrid omakorda püsikomaregistriteks ja ujukomaregistriteks.
-
Spetsialiseeritud registrid, millel on täita mõned spetsiaalsed funktsioonid protsessori töös.
Registrifail on tavaliselt ühendatud aadressisiini ja andmesiiniga.
Peamised "spetsialiseeritud" registrid, mis tavaliselt esinevad kaasaegsetes protsessorites, on muuhulgas järgmised:
-
Käsuloendur (PC): sisaldab mäluploki aadressi, kust tuleb teostada järgmise juhendi lugemist. Selle käivitab programmaator operatsioonisüsteemi poolt ning seda värskendatakse automaatselt protsessori poolt.
-
Käsuregister (IR): sisaldab mälust käsu hankimise etapil loetud käske
-
Mäluaadresside register (MAR): sisaldab mälupesade aadresse, mille poole protsessor jooksvalt pöördub
-
Mäluandmete register (MDR): sisaldab mälust loetud või mällu kirjutamiseks määratud andmeid
-
Olekuregister (SR): sisaldab protsessori tehete teostamise olekut .
-
Pinuviit (SP): haldab mälu seda osa, mida kasutatakse pinuna.
|
| |
Kasb kasalliklarining ichki kasalliklarga o`xshash tomonlari va farqi

|
Kasb kasalliklarining ichki kasalliklarga o`xshash tomonlari va farqi
|
bet | 10/10 | Sana | 29.11.2023 | Hajmi | 54,12 Kb. | | #107808 |
Bog'liq KKI 19. Kasb kasalliklarining ichki kasalliklarga o`xshash tomonlari va farqi.
1.Etiologiya
2.Klinik tashxisni asoslash
3. Klinik tashxisni moddiy masalasi
4. Mehnat varaqasi
20. Kasbiy anamnez yig`ish
Kasb kasalliklarini aniqlashda quyidagi diagnostik tamoyillarga amal
qilish zarur bo ‘ladi:
1. Bemorning kasbini to ‘la tahlil qilish va mehnat faoliyati jarayonida xodimga zararli omillarning nechogii ta’sir ko'rsatishini, ularning ta’sir qilish muddati, shuningdek, ilgari boshdan kechirilgan umumiy yoki kasbga aloqador kasalliklami aniqlash kerak.
2. Bemor bajaradigan ishning ta ’rifi va mehnat sharoitlarining sanitariya-gigiyenik tavsifi bilan tanishish lozim. Bemordan olingan ma ‘lumotlar rasmiy hujjatlar bilan tasdiqlangan bo ‘lishi kerak.
3. Kasallikning klinik ko'rinishida shu kasb kasalligiga xos bo ‘lgan klinik, biokimyoviy, rentgeno-morfologik belgilar majmuini aniqlash (masalan, simob va qo'rg'oshin ta ’siridan surunkali zaharlanishga va pnevmokoniozga sabab bo'lgan belgilar va b.).
4. Kasallikning rivojlanishiga sabab bo'lgan kimyoviy moddalar va ularning derivatlarini, biologik suyuqliklarda bor-yo‘qligini va miqdorini aniqlash (simob, qo'rg'oshin, pestitsidlar va ularnming organizmda hosil qilgan birikmalarini qonda va siydikda aniqlash va h.k.).
5. Mazkur kasb kasalligida kuzatiladigan, lekin umumiy kasalliklarda ham uchrab turadigan nospetsifik klinik belgilarni hisobga olish va taqqoslash, tashxis o'tkazish (masalan, qo'rg'oshin va organik moddalar ta ’siridan kelib chiqqan kasalliklarga aloqador kamqonlik alomatlari va b.).
6. Ayrim kimyoviy moddalarga nisbatan organizmning o'ziga xos reaktivligini teri, intranazal, bronxial sinamalar o'tkazish yo'li bilan aniqlash.
7. Patologik jarayonning dinamik rivojlanishini o'rganish, ya’ni zararli omilning ta’siri to'xtatilgandan keyin g'ayritabiiy jarayonning yo'qolishi va b.
8. Ish faoliyatida o'tkaziladigan tibbiy davriy ko'riklar xulosalarini o ‘rganish, uni hisobga olish, patologik jarayonni o'rganish katta ahamiyatga ega.
9. Ma ‘lum bir kasbdagi ishchilar orasidagi bir xil o ‘tkir yoki surunkali kasb kasalligi bor-yo'qligini aniqlash va h.k.
|
| |
Klinik va funktsional ma'lumotlarga ko'ra

|
Klinik va funktsional ma'lumotlarga ko'ra
|
bet | 5/10 | Sana | 29.11.2023 | Hajmi | 54,12 Kb. | | #107808 |
Bog'liq KKI Klinik va funktsional ma'lumotlarga ko'ra:
obstruktiv bo'lmagan bronxit;
obstruktiv bronxit;
astmatik bronxit;
traxeobronxial diskineziya bilan emfizematoz bronxit.
8.Kasbiy bronxial astma.
Bronxial astma – bu inson nafas olish tizimining surunkali yallig'lanishi.
Astma to'rt bosqichda sodir bo'ladi:
intermittiv, ya`ni davriy (kasallikning kuchayishi va astmatik xurujlar oyiga bir yoki ikki marta sodir bo'lishi mumkin);
yengil darajadagi persistiv (kasallikning kuchayishi va astmatik xurujlar har hafta sodir bo'ladi);
o`rta darajadagi persistiv (kasallikning kuchayishi har kuni, xurujlar esa kechasi bir necha marta sodir bo`ladi);
og`ir darajadagi persistiv (kasallik kun davomida kuchayadi, kechasi doimiy ravishda xuruj bo`lib turadi).
Ushbu kasallik uchun xos belgilar:
yo'tal xurujlari (kechasi);
nafas olish muammolari, nafas qisilishi;
balg'am ajralishi;
xirillab nafas olish;
ko'krak qafasidagi og'irlik hissi.
Bronxial astmani davolash quyidagilarni o'z ichiga oladi:
kortikosteroid preparatlar;
ingalyatsiya;
bronxospazmolitik dorilar;
mukolitik preparatlar;
nafas olish uchun mashqlar;
10. Mahalliy vibratsiya ta`siridan rivojlangan vibratsiya kasalligi.
Vibratsiya - fizik omil, uning ta’siri tebranish nianbaidan chiqqan mexanik energiyaning insonga ta’siri bilan xarakterlanadi.
Insonga ta’sir etish doirasi bo'yicha mahalliy va umumiy vibratsiyaturlariga ajratiladi. Eng ko'p tarqalgan kasbiy omillardan biri bu mahalliy vibratsiyadir. Uni keltirib chiqaruvchi m anbalar bu - q o ‘l m ashinalari (yokimexanizmlashgan qo'l anjomlari) va uskunalar, mexanizmlashmagan qo'l anjomlari va moslamalar (har xil bolg'alar) hamda ishlov beruvchi qismlardir. ya’ni ishlovchilar qo'lida turadigan manbalardir. Bunday anjomlar bilan ishlaganda odam organizmiga vibratsiya qo'llar hamda oyoq tovonlari yoki tananing boshqa qismlari orqali ta’sir qiladi. Mahalliy vibratsiya quyidagi belgilar bilan tasniflanadi: - organizmga ta'siri bilan: vibratsiyaning qo'llar, oyoq tovonlari orqali, shuningdek. tananing boshqa qismlari orqali ta’siri (belga, songa,ko‘krakka, masalan, perforatorlar bilan ishlaganda);
- vaqt ta’rifiga ko'ra doimiy, beqaror, shu jumladan impulsli (bir yoki bir necha vibratsiyaning ta’siri, har birining ta’siri 1 sekunddan kam);
- chastota spektrlariga muvofiq, quyidagicha ajratiladi:
past chastotalik 8 - 16 Gs
o'rta chastotalik 31,5-63 Gs
yuqori chastotalik 125 - 1000 Gs
Mahalliy vibratsiya kelib chiqish manbaiga muvofiq ajratiladi:
1) dvigitelli yoki mexanizmlashgan qo`l mashinalari orqali ta’sir qiluvchi;
2) mashina va anjomlarni boshqarish organlari (dvigatelsiz qo`l anjomlari va ishlov beruvchi buyumlar;
|
| |
Virtuaalmälu - Politecnico di torino

Virtuaalmälu
Arvutisüsteemi sujuvaks tööks on vaja, et hetkel täidetav programm ja osa töödeldavatest andmetest oleks salvestatud põhimällu.
Vaja on sobivaid mehhanisme (kas tark- või riistvaralisi), mis lahendaksid olukorra, kus programmid vajavad suuremat mälumahtu kui arvutis on olemas. Selliseid tehnikaid, mida tuntakse nime all virtuaalmälu, põhimõtteliselt jagavad nii programmid kui põhimälu saalitakse lehekülgedeks. Ainult mõned programmi leheküljed on laetud põhimällu, samas kui ülejäänud leheküljed salvestatakse sekundaarmällu.
Kui protsessoril on vaja seda lehekülge, mis ei ole salvestatud põhimällu, siis hoolitseb operatsioonisüsteem selle laadimise eest sekundaarmälust, kusjuures võib see asendada mittevajaliku põhimälus oleva lehekülje uuega.
|
PRAKTIKAARUANDE VORMISTAMINE - Järvamaa Kutsehariduskeskus Särevere õppekoht SÕiduautotehnik at16 praktika aruanne

PRAKTIKAARUANDE VORMISTAMINE
Praktika aruande esitab õppija õpimapina, mis sisaldab:
1. Praktika programm/hinnanguleht.
2. Sisuline aruanne.
3. Praktikapäeviku täitmise juhend.
4. Praktikapäevik
5. Praktikaaruanne vormistada arvutis. Väljaprinditud lehed köita kiirköitjasse.
6. Praktikaaruanne vormistada korrektselt, täita ka sisukord.
7. Praktikalt naastes esitada päevik-aruanne 10 päeva jooksul autoeriala juhtõpetajale.
PRAKTIKA PROGRAMM / HINNANGULEHT
Õppegrupp: AT-16
Eriala: Sõiduautotehnik, tase 4
Praktika algus: 14. jaanuar 2019 a
Praktika lõpp: 12. mai 2019 a
Praktika kestus: 25 EKAP, 650 tundi
Hindamine: Hinnatakse õpiväljundite saavutatust
|
Võru maakonna noorsootöö valdkonna tunnustamine 2019 Kategooria: Aasta tegu noorsootöös

Võru maakonna noorsootöö valdkonna tunnustamine 2019
Kategooria: Aasta tegu noorsootöös
ÜLDINFO
Kandidaadi nimi/nimetus:
Kandidaadi esindaja nimi:
Kandidaadi esindaja telefoni number:
Kandidaadi esindaja e-posti aadress:
Kandidaadi piirkondlik paiknevus1:
Antsla vald
Rõuge vald
Setomaa vald
Võru linn
Võru vald
maakonnaülene
maakondade ülene
KANDIDAADI PANUS
Kandidaadi lühitutvustus
Palun andke lühike ülevaade millega on kandidaadi näol tegu, milline on tema taust ning ülevaade senisest tegevusest. Tooge näiteid kandidaadi kogemustest ja varasemast panusest noorsootöö valdkonda.
Kandidaadi panus noorsootöö valdkonda käesoleval õppeaastal
Mille erilisega paistab kandidaat silma? Kuidas tema tegevus käesoleva õppeaasta kontekstis oluline on? Mille poolest paistab kandidaat silma kohalikul, maakondlikul või üleriigilisel tasandil?
Mis on kandidaadi tegevuses uuenduslikku?
Milles uuenduslikkus seisneb? Millise muutuse kandidaadi tegevused kaasa on toonud? Tooge näiteid. Kuidas kandidaadi tegevus toetab noorsootöö valdkonna jätkusuutlikku arengut?
Kuidas aitab kandidaat kaasa sotsiaalse tõrjutuse riski vähendamisele ning noorte suuremale osalusele?
Milles seisneb kandidaadi eeskuju? Kuidas aitab kandidaat kaasa tõrjutuse riski vähendamisele? Kuidas aitab kandidaat kaasa noorte osaluse suurendamisele?? Tooge näiteid.
Illustreeriv lisainfo kandidaadi kohta
Lisage lingid interneti materjalide, failidel, piltide, videote jm juurde, mis illustreerivad kandidaati. Maksimaalselt 5 lisa.
ESITAJA ANDMED
Esitaja nimi:
Esitaja organisatsioon ja amet:
Esitaja e-posti aadress:
Esitaja telefoni number:
Olen nõus, et minu isik kandidaadile avalikustatakse2: EI / JAH
Allkirjaga tõendan esitatud andmete õigsust.
Esitaja nimi:
Esitamise kuupäev:
Allkiri3:
|
PRAKTIKAPÄEVIKU TÄITMISE JUHEND - Järvamaa Kutsehariduskeskus Särevere õppekoht SÕiduautotehnik at16 praktika aruanne

|
Järvamaa Kutsehariduskeskus Särevere õppekoht SÕiduautotehnik at16 praktika aruanne
|
bet | 4/6 | Sana | 29.06.2021 | Hajmi | 162 Kb. | | #15259 |
PRAKTIKAPÄEVIKU TÄITMISE JUHEND
Praktikapäevikut täita iga päev, põhjendades tegevusi, kirjeldades teostavaid töid (mida, kuidas ja miks tegid), töökorralduse ratsionaalsust ja tõhusust, töös esinenud probleeme, juhtumeid, milliseid otsuseid pidin ise vastu võtma, minu vastutuse ulatust jm.
Korduvate tegevuste korral ei ole põhjalik kirjeldus teistkordselt vajalik.
Tööde ja tegevuste kohta avaldada oma tähelepanekuid ja seisukohti.
Ettevõttepoolne juhendaja kinnitab praktikapäeviku ja annab õppijale hinnangu iga nädala lõpus.
|
| |
Moodul: PRAKTIKA II - 2.osa - Järvamaa Kutsehariduskeskus Särevere õppekoht SÕiduautotehnik at16 praktika aruanne

Moodul: PRAKTIKA II - 2.osa
Eesmärk: Õpetusega taotletakse, et õppija tutvub praktika käigus töökeskkonnaga, õpib tundma mootorsõiduki tehnilise hoolduse ja remondiga tegeleva ettevõtte töökorraldust, mõistab töötervishoiu, töö- ja keskkonnaohutuse tähtsust, täidab programmikohaseid tööülesandeid ning arendab isiksuse omadusi.
|
Nõuded õpingute alustamiseks: Läbitud on moodul „Sõiduauto hooldus, ülddiagnostika ja remont. Praktika 1.“
|
Õpiväljundid
|
Õppija enese-hinnang
|
Praktika juhendaja hinnang
|
Konsensuslik hinnang
|
1. tunneb ettevõtte sisekorraeeskirja vastava töökoha ametijuhendit ja töökeskkonda ning -korraldust
|
|
|
|
2. mõistab töötervishoiu ja töö- ja keskkonnaohutuse tähtsust
|
|
|
|
3. täidab korrektselt praktikajuhendaja poolt antud tööülesandeid:
|
|
|
| |
|
|
| |
|
|
|
Omadiagnoosisüsteem (OBD)
|
|
|
|
Elektriseadiste ja mugavussüsteemide hooldus, ülddiagnostika ja remont
|
|
|
|
Jõuülekande hooldus, ülddiagnostika ja remont
|
|
|
| |
|
|
|
Kliimaseadmete hooldus, ülddiagnostika ja remont
|
|
|
|
4. suhtleb kaastöötajatega sõbralikult ning korrektselt
|
|
|
|
5. täidab praktikaga seotud dokumente nõuetekohaselt
|
|
|
|
Soovitatavad hindamismeetodid: suuline vestlus, praktika.
|
Mooduli kokkuvõttev hinne on eristav.
|
Iseloomustus praktikandile
Praktika kokkuvõttev hinne (3, 4 või 5) …………………….
Praktikajuhendaja nimi ja allkiri ……………………………………………………..
Praktika kohta koostatakse aruanne, milline esitatakse hindamiseks juhtõpetajale hiljemalt 15.mai 2019, praktika kaitsmine 16.mai 2019.a.
Praktikakoha üldandmed
Ettevõtte nimi
Ettevõtte juhi nimi
Ettevõtte praktikajuhendaja nimi
Kontakttelefon
Postiaadress
Praktikaettevõtte iseloomustus (kirjuta täislausetega, küsi andmeid praktika ajal juhendajalt või juhatajalt)
Tegevusvaldkond/ pakutavad tooted ja teenused.
Ettevõtte juhtimine (struktuur, ametikohad).
Ettevõtte tegevuse analüüs (kuidas ettevõte näeb oma tulevikku, milliseid arenguid ette näeb, kas kliente on piisavalt).
Tehnilise varustuse iseloomustus (millised seadmed, töökohtade arv, jms).
Praktika käik ja hinnang
Tööohutuse alane juhendamine (kirjelda, kuidas sind juhendati tööohutusalaselt).
Teostatud tööd ja nendega toimetulek.
Nimeta kolm tööd/tegevust, millega hästi toime tulid
Kirjelda, mida tegid, kuidas tegid ja miks tegid.
Nimeta kolm tööd/tegevust, millega sa väga hästi hakkama ei saanud, mis ei tulnud hästi välja.
Kirjelda, mida tegid, kuidas tegid ja miks tegid.
Tööde organiseerimine (tellimuste vastuvõtt, klientidega suhtlemine, tööde korraldamine).
Praktika juhendamine.
Kokkuvõttev hinnang praktikale (oma arvamus praktikakohast, töökorraldusest, mida õppisid juurde, millisele õppijale praktikakoht sobib jms)
|
TM Mis on arvutiviirus - Ikt pädevuste test

|
Ikt pädevuste test
|
bet | 4/8 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 89 Kb. | | #539 |
TM Mis on arvutiviirus?
-
Programm, mis levib varjatult, kirjutades ennast korduvalt ümber “nakatunud” arvuti ketastel või mälus olevatesse dokumendi- või programmifailidesse
-
Arvuti riistvara vigastav programm – tavaliselt eraldi fail, mida igaüks saab salvestada disketile või kõvakettale
-
Elektrivõrgu häire (nt. pinge kõikumine), mis võib hävitada andmed arvutist
-
Häkkeri sissetung teie arvutisse läbi arvutivõrgu ilma teie teadmata
-
Ei tea
TN Oletame, et juhtusite kogemata vajutama kustutusklahvi “Delete” ja teie referaadifail kadus Windowsi töölaualt. Kuidas saab seda faili taastada?
-
Ei saagi taastada
-
Avatakse Windowsi töölaual olev prügikast (Recycling Bin). Kui prügikasti pole pärast faili kustutamist tühjendatud, otsitakse sealt vajalik fail ja “lohistatakse” see töölauale või mõnda kataloogi
-
Valitakse hiirega File-menüüst “Restore ” ja sisestatakse kustutatud faili nimi
-
Valitakse hiirega View-menüüst “Refresh”
-
Ei tea
|
| |
Ona plata „materinka“ - 1. Monitor Sistema blok Klaviatura

|
1. Monitor Sistema blok Klaviatura
|
bet | 3/3 | Sana | 07.02.2024 | Hajmi | 1,14 Mb. | | #152509 |
Bog'liq Kompyuter qismlariOna plata „materinka“ (inglizcha: motherboard — bosh plata; hisoblanadi. sleng. ona - barcha chip va qurilmalarni bir biriga ulash uchun asos) — Shaxsiy kompyuterning, noutbuk, telefon, planshetlarning asosiy qurilmalari — tezkor xotira, qattiq disk, chiplar, slot, kuler, ulash portlari va boshqa qurilmalar oʻrnatiladigan koʻp qatlamli muxr plata. Aynan ona plata bir-biridan farq qiluvchi qurilmalarni birlashtiradi va boshqaradi.
Ona plata qurilmasining asosiy qismini oʻz ichiga oladi, masalan, kompyuterda - protsessor, tizim shinasi yoki avtobuslari, RAM, "oʻrnatilgan. " periferik kontrollerlar, xizmat koʻrsatish mantigʻi - va Kengaytirish kartalari deb nomlangan qoʻshimcha almashtiriladigan platalarni ulash uchun ulagichlar, odatda umumiy avtobus yoki avtobuslarga ulanadi - masalan, 2000-yillarning boshlarida, IBM PC-mos keluvchi kompyuter, qoida tariqasida, uch xil avtobusning ulagichlarini olib yurardi - ISA, PCI va AGP. Kengaytirish kartasi uyalarini oddiygina ulaydigan Backplane/Card dan farqli oʻlaroq, anakart har doim ularni oʻrnatish uchun faol komponentlar yoki ulagichlarni olib yuradi. Ingliz tilidagi adabiyotlarda anakartlarni kengaytirish va oʻzgartirish qobiliyatiga ega boʻlgan anakartlarning oʻziga („ana platalar“) va bunday imkoniyatlarga ega boʻlmagan „asosiy platalar“ga („mayin platalar“) boʻlish odatiy holdir. toʻliq oʻzgarmas tizimni ifodalaydi
|
| |
Klaviatura - 1. Monitor Sistema blok Klaviatura

|
1. Monitor Sistema blok Klaviatura
|
bet | 2/3 | Sana | 07.02.2024 | Hajmi | 1,14 Mb. | | #152509 |
Bog'liq Kompyuter qismlariKlaviatura — maʼlumot kirgizish uchun yoki biror bir qurilmani boshqarish uchun moʻljallangan maʼlum tartibda joylashgan dastak tugma. Odatda, tugmachalar qoʻl barmoqlari bilan eziladi. Lekin, sensorli klaviaturalar ham boʻladi.
Klaviatura (lotincha clavis — kalit) -1) musiqa cholgʻu sozlarida maʼlum tartibda joylashgan klavish (richag)lar majmui, klavish mexanizmi (tovush hosil qiluvchi va uni soʻndiruvchi richaglar tizimi)ning asosiy qismlaridan biri. 12-asrdan dastlab organyaa, soʻngra boshqa klavishli musiqa cholgʻularipa qoʻllanilgan. Klavesin, fisgarmoniya, elektroorgan kabi cholgʻularda bir nechta dastaki Klavituralar boʻlishi mumkin. Organda qoʻl uchun muljallangan Klavituralardan tashqari nihoyatda past (yoʻgʻon) tovushlar manbai — oyoq Klaviturasi (pedal) ham mavjud; 2) yozuv mashinkasi, kompyuter kabi mexanizmlarda klavishlar majmui.[1]
Asosan klaviaturaning ikki turi mavjud: musiqiy va alifbo-sonli.
Xozirgi kunga kelib klaviaturaning spektorli galagramma turlari mavjuddir.
Klaviaturaning ikki turi mavjud boʻlib ular:
1. Windows klaviaturasi (104 ta klavisha mavjud);
2. Standart klaviaturasi (101 ta klavisha mavjud);
Kompyuter sichqonchasi kompyuterda ishlashda ajralmas yordamchidir. Hayoti kompyuterlar bilan bog'liq bo'lgan har bir kishi ushbu fikrga qo'shiladi. Ushbu qurilma yordamida biz derazalarni ochamiz va yopamiz, matn bilan ishlaymiz, ma'lumot qidiramiz, Skype-ga qo'ng'iroq qilamiz
Kompyuter sichqonchasi vazifalari
1. Oynaning o'lchami juda foydali va ba'zida shunchaki almashtirib bo'lmaydigan vazifa bo'lib, u kichik yoki katta ob'ektlar bilan ishlashni ancha soddalashtiradi. Brauzerda hujjat, rasm yoki oynaning hajmini oshirish yoki kamaytirish uchun siz faqat Ctrl tugmachasini bosib ushlab turishingiz va sichqoncha g'ildiragini aylantirishingiz kerak.
2. Matn parchalarini tanlash - kompyuter sichqonchasining bu funktsiyasi matn ma'lumotlari, nusxa ko'chirish, ko'chirish, qirqish bilan ko'p ishlashi kerak bo'lgan odamlar tomonidan qadrlanadi. Ushbu jarayonni iloji boricha optimallashtirish uchun siz bir nechta oddiy qoidalardan foydalanishingiz kerak.
3. So'zlarni va jumlalarni ajratib ko'rsatish - bu kompyuter sichqonchasi yordamida juda oson. So'zni tanlash uchun siz uni faqat ikki marta bosishingiz kerak. Va jumlani tanlash uchun siz ushbu jumlaning har qanday so'zini 3 marta bosishingiz kerak.
4. Yangi tabda havolani ochish - bu harakat kompyuter sichqonchasi funktsiyalariga ham kiritilgan. Ushbu funktsiyani bajarish uchun kursorni kerakli havolaga o'tkazing, Ctrl tugmachasini bosib ushlab turing va havolani bir marta bosing. Natijada, u yangi brauzer yorlig'ida ochiladi.
5. Harakatlanuvchi elementlar bu kompyuter sichqonchasining juda muhim va foydali vazifasidir, uni biron bir klaviatura yorlig'i bilan taqqoslab bo'lmaydi. Biroq, buni nafaqat sichqonchaning chap tugmasi bilan amalga oshirish mumkin. Sichqonchaning o'ng tugmasi bilan bir xil operatsiyani bajarib, siz tanlash huquqini olish orqali imkoniyatlaringizni kengaytirasiz
.
|
| |
A
   B   
C - Ikt pädevuste test

|
Ikt pädevuste test
|
bet | 6/8 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 89 Kb. | | #539 |
A
B
C
D
E
F
TR Mida teeb käsk Undo “Edit”-menüüs?
-
Kustutab parajasti avatud faili
-
Kontrollib teksti õigekirja
-
Paigutab teksti kahte veergu
-
Tühistab viimati sooritatud operatsiooni
-
Ei tea
TS Millisel puhul alljärgnevate variantide seast oleks õige kasutada vorminduseks kaldkirjas (Italic)?
-
Võõrkeelne sõna eestikeelses tekstis
-
Eriliselt rõhutatud sõna kesest pikemat tekstilõiku
-
Lõigu algul olev sõna, mis on lõigu alapealkirjaks
-
Peatüki pealkiri
TT Kuidas on kõige korrektsem väljuda programmist MS Word?
-
h
|
| |
TW  Milline allpool loetletud tervisehädadest

|
TW Milline allpool loetletud tervisehädadest
|
bet | 8/8 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 89 Kb. | | #539 |
TW Milline allpool loetletud tervisehädadest on arvutiga töötavatel inimestel kõige enam levinud?
-
Randmeliigeste haigused ja rühivead, mis on põhjustatud valest tööasendist arvuti taga.
-
Nägemise halvenemine, mis on põhjustatud ekraanikuva värelemisest.
-
Peavalud ja ajutegevuse häired, mis on põhjustatud kuvarist eralduvast elektromagnetkiirgusest.
-
Kõhukinnisus, mis on põhjustatud väheliikuvast eluviisist
-
Ei tea
TY Millised alljärgnevatest juhtudest loetakse küljendusvigadeks?
-
Koma või punkti ees olev tühik
-
Mitu tühikut järjest (näiteks pealkirja ees, et see ilusti lehe keskele jääks)
-
Reavahetus (Enter-klahvi vajutus) tekstilõigu iga rea lõpus
-
Kõik ülal loetletud variandid tuleb üldjuhul lugeda vigadeks
-
Ei tea
TZ Mis vahe on jaosvaral (shareware) ja vabavaral (freeware)?
-
Polegi vahet, mõlemad tähendavad tasuta tarkvara
-
Vabavara eest peab pisikese summa maksma, jaosvara jagatakse täiesti tasuta
-
Jaosvara eest peab kohe maksma, vabavara võib kuu aja jooksul tasuta kasutada.
-
Jaosvara võib teatud aja jooksul (tavaliselt 30 päeva) tasuta kasutada, seejärel peab selle väikese tasu eest registreerima. Vabavara on täiesti tasuta kasutamiseks.
-
Ei tea
TAA Milline on kõige kiirem viis saata sõnumit võimalikult paljudele Interneti-ühendusega koolidele Eestis?
-
Elektronpostiaadressi koolid@haridusministeerium.ee kaudu
-
Koolide e-postilisti KOOLID aadressil koolid@lists.ut.ee
-
Phare ISE projekti kodulehekülje http://www.ise.ee/koolid kaudu
-
Tiigrihüppe kodulehekülje http://www.tiigrihype.ee kaudu
-
Ei tea
TAB Millist käitumist alljärgnevate seast peetakse üldjuhul e-postilisti liikmele ebasobilikuks ja taunitavaks?
-
Oma kirja alla enda telefoninumbri, kodulehekülje ja postiaadressi lisamine
-
Suurte failide saatmine oma e-kirja manusena (Attachment) listi aadressil ilma eelneva viirusekontrollita
-
Oma isiklike seisukohtade avaldamine ja kaitsmine listis - ka siis kui see on täielikult vastuolus kõigi teiste arvamusega
-
Emotsioone väljendavate emotikonide kasutamine tekstis - näiteks ;-) või 8(
-
Ei tea
TAC Milline on hea tava Internetist leitud materjali kasutamisel oma referaadis?
-
Internetilehekülgedelt võib teksti sõna-sõnalt oma referaati ümber kirjutada ilma allikale viitamata, kuna Internetti seatud materjali puhul on autoriõigustest loobutud
-
Täpselt samamoodi kui raamatutekstide puhul – otsese laenamise puhul peab laenatud tekstiosa olema jutumärkides ning viitega allikale ja autorile.
-
Interneti-leheküljed on nii ebausaldusväärne infoallikas, et korralikus referaadis ei lubata neid kasutada.
-
Ei tea
TAD Milline allpool loetletud Interneti-aadressidest viitab Eesti enimkasutatavale veebilehtede otsingumootorile?
-
otsi@www.ee
-
http://www.nuuskur.ee
-
info@delfi.ee
-
http://www.neti.ee
-
http://www.miksike.ee
AITÄH KOOSTÖÖ EEST!
Copyright: Mart Laanpere, TPÜ haridustehnoloogia keskus
|
| |
A
  
B - Ikt pädevuste test

|
Ikt pädevuste test
|
bet | 7/8 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 89 Kb. | | #539 |
A
B
iire vasak-klõps ristikesel A (vt. joonist),
valitakse hiirega File-menüüst Exit,
valitakse hiirega File-menüüst Close,
hiire vasak-klõps alakriipsul B (vt. joonist)
Ei tea
TU Millist tarkvara tuleb kindlasti lugeda ebaseaduslikuks e. “piraattarkvaraks”?
-
Endatehtud CD-ROM, millel on Internetist alla laetud tarkvara
-
Kümme sõpra panevad rahad kokku ja ostavad poest kamba peale ühe kalli arvutimängu ning installeerivad selle kohe igaüks enda koduarvutisse
-
Tarkvara, mille eest sa pole maksnud (nt. sõbra antud arvutimäng)
-
Koolist koju laenatud õpitarkvara (nt. Eesti selgroogsed, Regio Atlas)
-
Ei tea
TV Milline on kõige turvalisem viis MS Windows95/98 operatsioonisüsteemiga arvuti sulgemiseks?
-
Salvestada kõik pooleliolevad tööd, väljuda kõigist programmidest, valida Start-menüüst Shut Down ja seejärel avanevast menüüst Shut down the computer.
-
Kõigepealt lülitada vool välja kuvaril, siis printeril ja lõpuks lülitada välja arvuti ise
-
Mingeid erilisi protseduure pole tarvis läbi teha, Windows 95 ja 98 puhul võib arvuti kohe välja lülitada ja kuvar kustub ise, seda polegi vaja välja lülitada.
-
Kõik eelpool loetletud variandid sobivad ühtviisi hästi
-
Ei tea
|
| |
Järvamaa Kutsehariduskeskuse praktikandi hinnanguleht

|
Järvamaa Kutsehariduskeskuse praktikandi hinnanguleht
|
bet | 6/6 | Sana | 29.06.2021 | Hajmi | 162 Kb. | | #15259 |
Järvamaa Kutsehariduskeskuse praktikandi hinnanguleht
Austatud praktika juhendaja!
Teie firmas töötas Järvamaa KHK õpilane. Teiepoolne hinnang tema tööle oleks meile suureks abiks tulevaste töötajate ettevalmistamisel.
Palun hinnake praktikandi oskusi ja teadmisi 3-pallisel skaalal (5- tuleb toime iseseisvalt, 4- tuleb toime juhendamisel, 3- vajab arendamist).
Hindamiskriteeriumid
|
Ettevõtte hinnang
|
Enesehinnang
|
vajab arendamist (3)
|
tuleb toime juhendamisel (4)
|
tuleb toime iseseisvalt (5)
|
vajan arendamist
|
tulen toime juhendamisel
|
tulen toime iseseisvalt
|
Erialased teadmised
|
|
|
|
|
|
|
Erialased oskused seni läbitu põhjal
|
|
|
|
|
|
|
Tööaja kasutamine
|
|
|
|
|
|
|
Tööülesannete täitmise korrektsus
|
|
|
|
|
|
|
Tööülesannete täitmise kiirus
|
|
|
|
|
|
|
Vastutustunne tööülesannete täitmisel
|
|
|
|
|
|
|
Koostöövalmidus
|
|
|
|
|
|
|
Suhtlemine kolleegidega
|
|
|
|
|
|
|
Asjakohane omaalgatus
|
|
|
|
|
|
|
Töökoha kord
|
|
|
|
|
|
|
Töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmine
|
|
|
|
|
|
|
Koondhinne
|
|
|
|
|
|
|
2. Iseloomustus praktikandile
Ettevõtte nimi:
Hinnangu andja eesnimi ja perekonna nimi:
Kontakttelefon:
E-mail:
Täname meeldiva koostöö eest!
|
| |
TO  Millist andmestikku oleks kõige õigem kujutada sektor

|
TO Millist andmestikku oleks kõige õigem kujutada sektor
|
bet | 5/8 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 89 Kb. | | #539 |
TO Millist andmestikku oleks kõige õigem kujutada sektordiagrammi abil (mitte tulp- ega joondiagrammiga)?
-
TALSE indeksi muutused augustikuu jooksul
-
9.klassi poiste ja tüdrukute tasemetööde tulemuste võrdlus
-
Rahvaküsitluse andmed erakondade toetuse kohta
-
Õhutemperatuuri kõikumised nädala jooksul
TP Millist operatsiooni kirjeldavad järgmised sammud: (a) avatakse tekstifail ->
(b) valitakse hiire vasakpoolset nuppu all hoides välja üks lõik ekraanil olevast tekstist -> (c) valitakse hiirega Edit-menüüst Copy -> (d) klõpsatakse hiirega sama tekstilehekülje allserveas -> (e) valitakse Edit-menüüst Paste
-
Nii kopeeritakse tekstilõik teise faili
-
Nii kopeeritakse tekstilõik samasse faili
-
Nii kustutatakse tekstitlõik
-
Nii tehakse failist koopia disketile
-
Ei tea
TQ Millisel ikoonil (vt. alljärgnevat joonist) tuleks hiirega klõpsata uue alamkataloogi loomiseks?
Sellel ikoonil, mis on joonisel tähistatud tähega
|
| |
TC  Milline alljärgnevatest ei ole fail

|
TC Milline alljärgnevatest ei ole fail
|
bet | 2/8 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 89 Kb. | | #539 |
TC Milline alljärgnevatest ei ole fail?
-
Disketile salvestatud tekstidokument
-
Programm arvuti kõvakettal, mille abil saab pilte vaadata
-
Ühe õpilase andmed kooli arvutiandmebaasis (üks rida suures tabelis)
-
Internetist tõmmatud muusikapala, mida arvutiga maha mängida saab
-
Ei tea
T
1
2
3
4
5
6
D Milline alljärgnevate seast ei ole arvuti sisendseade?
printer
klaviatuur
puutekraaniga kuvar
skänner
hiir
kaamera
TE Mis on modem?
-
Arvutisse sisestatav võrgukaart, mille abil saab arvuti ühendada kohtvõrku
-
Seade, mille abil arvuti saab luua Interneti-ühenduse, kasutades tavalist telefoniliini
-
Seade paberile trükitud piltide arvutisse sisestamiseks
-
Seade, mille abil salvestatakse arvutisse suuri andmemassiive
-
Ei tea
TF Arvuti ei käivitu, mustal taustal on valge kiri “Non-system disk or disk error”. Mida tuleks ette võtta, et arvuti kiiresti töökorda saada?
-
Kutsuda arvutifirmast kohale spetsialistid
-
Lülitada kuvar välja ja proovida uuesti sisse lülitada
-
Kontrollida laualambi abil, kas selles pistikupesas on ikka elektrit
-
Eemaldada arvutist diskett ja käivitada arvuti uuesti
-
Ei tea
|
| |
Metodlardan foydalanish

Metodlardan foydalanish
Download
467,83 Kb.
Matnni ko'rish
Sana
18.05.2024
Hajmi
467,83 Kb.
#241926
Download
467,83 Kb.
Matnni ko'rish
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Dərs
Mühazirə
Qaydalar
Referat
Xülasə
Yazı
Metodlardan foydalanish
Download
467,83 Kb.
Matnni ko'rish
«Kriptologiya» kafеdrasi individual loyiha 2 Mavzu: “Buyumlar Internetiga bo‘ladigan hujumlar va ulardan himoyalanish usulari”

Mundarija
Krish........................................................................................................
3
1
Buyumlar Interneti arxitekturasi va unda foydalaniladigan
protokollar tadqiqi.................................................................................
5
1.1 Buyumlar Interneti arxitekturasi va uning asosiy tashkil etuvchilari.......
8
1.2 Buyumlar Internetida foydalaniladigan standartlar va protokollar tasnifi 17
1.3
Buyumlar Internetiga qo
‘
yilgan xavfsizlik choralari............................... 27
2
Buyumlar
Internetiga
bo‘ladigan hujumlar va ulardan
himoyalanish usullar tadqiqi.................................................................
33
2.1 Buyumlar Internetiga bo‘ladigan hujumlar tahlili.................................... 33
2.2 Buyumlar Internetida hujumlardan himoyalanish usullari....................... 39
2.3 Buyumlar Internetida hujumlardan himoyalanishni dasturiy ta’minot
ishlab chiqish............................................................................................
42
TG Milline alljärgnevate seast ei ole

TG Milline alljärgnevate seast ei ole operatsioonisüsteem?
-
Microsoft Windows 95
-
Linux
-
MS-DOS
-
Microsoft Office 2000
-
Ei tea
TH Mis otstarbel kasutatakse tarkvarapakette Netscape Navigator ja MS Internet Explorer?
-
tekstitöötluseks
-
tabelarvutuseks
-
joonistamiseks
-
Interneti-lehekülgede vaatamiseks
-
Ei tea
TI Miks on mõistlik teha oma dokumendifailidest varukoopiaid?
-
Kui arvuti kõvaketas rivist välja juhtub minema, ei lähe tähtsad andmed kaotsi
-
Siis ei nakatu arvutiprogrammid viirusega
-
Disketile salvestamine on kiirem ja mugavam kui kõvakettale
-
Ainult selleks, et võrrelda oma dokumentide uuemaid ja vanemaid versioone omavahel
-
Ei tea
T
1
2
3
4
5
6
7
8
J Milline alljärgnevate seast on helifail?
mozart.jpg
bach.doc
tolstoi.xls
vivaldi.htm
shakespeare.mp3
tormis.txt
menuett.exe
regilaul.rtf
TK Milline alljärgnevatest kettatüüpidest võib mahutada kaks gigabaiti (2 GB) informatsiooni?
-
diskett
-
kõvaketas
-
CD-ROM
TL Ajalehes on avaldatud kaks arvutireklaami. Loetle vähemalt kolm põhjust, mille poolest on firma StarComputer pakkumine parem firma ComputerLux omast! Selleks kirjuta lünkadesse õiged sõnad järgmiste seast: (1)modem, (2)muutmälu, (3)kõvaketas, (4)protsessor, (5)kuvar, (6)tarkvara
Osta StarComputer!
Celeron500 MHz/64MB memory/ 15GB HDD/32xCD-ROM/ 17”SVGA monitor/Win98SE ja MS Office
AINULT 14 999 krooni!
Parima hinnaga ComputerLux!
Celeron 333/64MB memory/ 10GB HDD/40xCD-ROM/ 15”SVGA monitor/ 56kmodem/250W kõlarid
AINULT 13 999 krooni!
TL1
TL2
TL3
on StarComputeril kiirem
on StarComputeril suurema mahuga
StarComputeri hinnas sisaldub , mis ComputerLuxile tuleks kindlasti ise juurde osta
|
Elektron jadvallarda diagramma va grafiklarni hosil qilish

|
Elektron jadvallarda diagramma va grafiklarni hosil qilish
|
bet | 1/5 | Sana | 27.05.2024 | Hajmi | 0,7 Mb. | | #255394 |
Bog'liq Elektron jadvallarda diagramma va grafiklarni hosil qilish
Elektron jadvallarda diagramma va grafiklarni hosil qilish.
Diagrammalar elektron jadvalning ajralmas qismi bo’lib, uni grafiklar deb ham yuritiladi. Bu bo’limda diagrammlar yasash va ularga sodda o’zgartirishlar kiritish haqida ma’lumot beriladi.
Diagrammalar yasash usuli haqida.
Diagramma- jadval ko’rinishida berilgan ma’lumotlarni grafik ko’rinishda tasvirlash usuli bo’lib, unda tasvirlangan ma’lumot tushunishga oson bo’libgina qolmay, balki ishni ham tezlashtiradi. Xususan, ko’p sonlar va bu sonlar orasidagi bog’liqlikni tasvirlashda diagrammaning roli juda muhimdir. Jarayonning strukturasi va undagi o’zgarishlarni diagramma yordamida aniqlash mumkin. B narsa faqat sonlarning o’ziga qarab aniqlash juda mushkul. Diagrammalar ishchi jadval "list”laridagi sonlar asosida yasaladi. Shuning uchun ham diagramma yasash (qurish)dan oldin sonlarni hosil qilish lozim.
Odatda, diagramma yasash uchun kerak bo’ladigan sonlar bitta "list”da yoki alohida faylda joylashadi. Umuman, bu shart emas. Bitta diagramma yasashda ixtiyoriy sondagi listlardagi ma’lumotlardan foydalanish mumkin, xuddi shuningdek, ixtiyoriy sondagi ishchi kitoblardan ham.
Exsel da yasalgan diagrammani joylashtirishning ikki usuli mavjud:
Ø diagrammani bevosita "list” ning o’zida joylashtirish. Bu holda diagramma shu listning elementi sifatida qaraladi. Bunday diagrammalarga tadbiq etilgan diagrammalar deb ataladi;
Ø ishchi kitobning yangi "list”ida diagrammani joylashtirish. Bu holda "list”da faqat diagramma joylashib, unda kataklar bo’lmaydi. Oddiy "list’ diagrammali "list” dan shunisi bilan farq qiladi. Agar siz diagrammali "list” ni faollashtirsangiz, u holda Exsel menyusi u bilan ishlash uchun mos ravishda o’zgaradi. Bunday "list”larda diagramma "list”lari deb ataladi.
Diagrammani joylashtirish jarayoniga bog’liqmas holatda, uni xohlagancha boshqarish mumkin. Ya’ni rangni o’zgartirish, joyini surish, masshtab bo’laklarini o’zgartirish, to’r chiziqlarini kiritish va h.k.
Siz ishingizga mos keladigan diagrammani eksperiment yo’li bilan tanlashingiz mumkin. Agar bu etarli bo’lmasa, turli usullar bilan diagrammani o’zgartirish, ya’ni unga izoh, grafik, obektlar va b. kiritish mumkin. Exsel da yasalgan diagramma ishchi jadval "list”idagi ma’lumotlarga bog’liq bo’lib, ma’lumotlar o’zgarishi bilan unga mos diagramma ham avtomatik tarzda ozgaradi. Bu Exsel da diagrammalar yasashning eng muhim tomonidir.
|
| |
Applications in the construction of varnish-paint materials

Applications in the construction of varnish-paint materials
Download
0,78 Mb.
Matnni ko'rish
bet
1/5
Sana
04.10.2024
Hajmi
0,78 Mb.
#273434
Download
0,78 Mb.
Matnni ko'rish
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Dərs
Mühazirə
Qaydalar
Referat
Xülasə
Yazı
Applications in the construction of varnish-paint materials
Download
0,78 Mb.
Matnni ko'rish
Albert Eynshteyn - O‘zbekiston respublikasi oliy ta’lim, fan va innovatsiyalar vazirligi abdulla qodiriy nomidagi

|
O‘zbekiston respublikasi oliy ta’lim, fan va innovatsiyalar vazirligi abdulla qodiriy nomidagi
|
bet | 2/13 | Sana | 23.01.2024 | Hajmi | 4,1 Mb. | | #143737 |
Bog'liq nihoyat tamom2Albert Eynshteyn.
O‘zbekiston Respublikasi Prezidentining 17.01.2019 yildagi PQ-5635-son qarorida ko‘rsatib otilgan vazifalarga ko‘ra: 2017 — 2021-yillarda oʻzbekiston respublikasini rivojlantirishning beshta ustuvor yoʻnalishi boʻyicha harakatlar strategiyasini “Faol investitsiyalar va ijtimoiy rivojlanish yili”da amalga oshirishga oid davlat dasturi toʻgʻrisida . Eng muhim ilmiy yo‘nalishlarni shakllantirishda Fanlar akademiyasining taniqli ilmiy maktablar yaratgan atoqli fiziklari muhim o‘rin tutdi. Mamlakatimiz fizika maktabi qattiq jismlar fizikasi, atom yadrosi fizikasi, yarim o‘tkazgichlar fizikasi, lazer fizikasi va issiqlik fizikasi sohalarida jahon ilm-faniga ulkan hissa qo‘shdi.Bugungi kunda ta’lim muassasalarida fizika fanini o‘qitish sifatini oshirish, ta’lim jarayoniga zamonaviy o‘qitish uslublarini joriy qilish, iqtidorli o‘quvchilarni saralash, mehnat bozoriga raqobatbardosh mutaxassislarni tayyorlash, ilmiy tadqiqot va innovatsiyalarni rivojlantirish hamda amaliy natijadorlikka yo‘naltirishga katta e’tibor qaratilmoqda.
Kurs ishining dolzarbligi: Hozirgi kunda texnika va texnologiya rivojlanib bormoqda.Deyarli barcha sohalarda kompyuter texnologiyalari va raqamli vositalardan juda keng foydlanilmoqda.Shu jumladan ta’lim sohasida ham raqamli texnologiyalardan keng foydalanilmoqda.Deyarli barcha ta’lim muassasalarda kompyuter texnologiyalar foydalanib dars sifatini oshirish,bundan tashqari o‘quvchilarga kompyuter foydalishni o‘rgatish kabilar muhim vazifalardan biri.
Kurs ishining I-bobida Boyl-Mariott qonuni va uni o‘qitish metodlari haqida yoritilgan. Bobning 1-Boyl-Mariott qonuni mavzusini o‘qitish metodlari o‘rin olgan. 2- qismida Boyl-Mariott qonuniga bog‘liq animatsiyalarni tayyorlash o‘rin egallagan. Kurs ishining II -bobida esa, Boyl-Mariott qonuniga doir animatlasiyalar va ularni tayyorlash yoritilgan. Bu bobning 1-qismida Boyl-Mariott qonuniga bog‘liq animatsiyalar o‘rin egallagan. 2- qismda esa, Boyl-Mariott qonuniga bog‘liq animatsiyalarni tayyorlash. III-bobda esa, Boyl-Mariott qonuniga bog‘liq animatlasiyalardan o‘qitishda foydalanish ahamiyati va metodikasi.
|
| |