Indikatori održivog upravljanja (SGI)

Indikatori održivog upravljanja (SGI)
Održivi razvoj nije moguć bez dobrog upravljanja, što zahtijeva razmjenu znanja, iskustva i dobrih praksi, te primjenu inovacija u upravljanju.
Indikatori održivog upravljanja (Sustainable Governance Indicators, SGI) temelje se na platformi izgrađenoj na istraživanju upravljanja u 41 zemlji iz EU i OECD-a4 kako bi se omogućile usporedbe i razmijenila najbolja praksa u upravljanju na državnoj razini. Sa svojim inovativnim pristupom, SGI je prvo istraživanje takve vrste, a osim toga potiče proces međunarodnog učenja i uvođenja inovativnog procesa upravljanja održivim razvojem. Globalizacija, promjene ekonomske moći, socijalna jednakost, starenje stanovništva i ograničeni resursi traže od vlada da se njihove politike i način upravljanja mogu brzo prilagoditi na nove izazove.
Zemlje uključene u istraživanje su: Australia, Austrija, Belgija, Bugarska, Cipar, Češka, Čile, Danska, Engleska, Estonija, Finska, Francuska, Grčka, Hrvatska, Island, Irska, Izrael, Italija, Japan, Kanada, Latvija, Litva, Luksemburg, Mađarska, Malta, Meksiko, Nizozemska, Novi Zeland, Norveška, Njemačka, Poljska, Portugal, Rumunjska, SAD, Slovačka, Slovenija, Sjeverna Koreja, Španjolska, Švedska, Švicarska i Turska.
Većina vlada u zemljama OECD i EU imaju problem s provedbom održive politike i prečesto posežu za „ad- hoc“ mjerama. Da bi se osigurala kvaliteta života ne samo za sadašnje nego i za buduće naraštaje nužno je da vlade promišljaju dugoročno, što opet upućuje na važnost strateškog planiranja.
U istraživanje se uključuju brojni stručnjaci i praktičari, a indikator održivog upravljanja nastaje istraživanjem provedbi politika, stupnja demokracije i kvalitete upravljanja u nekoj zemlji.
Analiza se temelji na kvalitativnim procjenama i kvantitativnim podacima, a Indikator održivog upravljanja daje mogućnost različitim interesnim skupinama - Quadruple Helix dionicima da prepoznaju dobre prakse upravljanja i da ih pokušaju primijeniti u svojoj sredini.
Kvantitativni podaci na kojima se temelje indikatori održivog razvoja dolaze iz službenih statističkih izvora, posebno onih koje imaju OECD i EU. Projektni tim SGI centralno sakuplja kvantitativne podatke, do kvalitativnih se podataka dolazi preko globalne mreže u kojoj sudjeluje stotinjak stručnjaka. Svaku zemlju ocjenjuju najmanje dva stručnjaka iz zemlje (politolozi i ekonomisti) kao i regionalni koordinator. Svaki od njih odgovara na pitanja postavljena u SGI upitniku temeljem kojih nastaju obrazloženja za svaki od 67 pokazatelja.
Izvješća država nastaju kroz ponavljajući proces evaluacije podataka i validacije procesa koja uključuje recenzije i komentare svakog stručnjaka. Pitanja iz upitnika uključuju niz mogućnosti odgovora, čime se povećava preciznija procjena na skali od 1 (najniža ocjena) do 10 (najviša ocjena). Odgovor na svako pitanje sadrži numerički rezultat i opisni dio u kojem stručnjak pojašnjava ocjenu koju je dao.
SGI istraživanje temelji se na tri stupa pokazatelja:
Izvršenje politika (Policy Performance).
Stupanj demokracije (Democracy).
Upravljanje državom (Governance).
Izvršenje politika prati se kroz ekonomsku, socijalnu i okolišnu politiku. Kod ekonomske politike istražuje se ekonomija, tržište rada, porezi, proračun, istraživanje i razvoj i globalni financijski sistem. Kod socijalne politike predmet istraživanja su edukacija, socijalna uključenost, zdravlje, obitelj, mirovine, povezanost, sigurnost i globalne nejednakosti. Okolišna politika obuhvaća okoliš i globalnu zaštitu okoliša.
Stupanj demokracije se procjenjuje kroz kvalitetu demokracije, izbornih procesa, pristupa informacijama, ljudskih prava i političkih sloboda i vladavine prava.
Upravljanje državom procjenjuje se temeljem istraživanja izvršnih kapaciteta („Executive Capacity“) ili upravljačkih sposobnosti vlade i izvršne odgovornosti („Executive Accountability“).
Za utvrđivanje izvršnih kapaciteta istražuje se:
strateški kapacitet,
međuministarska koordinacija,
instrumenti (mjere, programi) temeljeni na dokazima,
društvene konzultacije,
politika komunikacije,
implementacija,
prilagodljivost i
organizacija reformi.
Za utvrđivanje izvršne odgovornosti istražuje se:
utjecaj sudjelovanja građana,
potencijal zakonodavnih tijela,
mediji,
stranke i interesne udruge.
Obzirom da se u disertaciji prikazuje razvoj strateškog planiranja i upravljanja u Poljskoj i Sloveniji u nastavku se prikazuju Indikatori održivog razvoja za Hrvatsku (Slika 10.), Poljsku (Slika 11.) i Sloveniju (Slika 12.) te detaljna razrada za indikator upravljanje državom, odnosno za izvršni kapacitet i izvršnu odgovornost za sve tri zemlje (Tablica 3.).
Slika 10. Indikatori održivog upravljanja za Hrvatsku
Izvor: http://www.sgi-network.org/2015/
Slika 11. Indikatori održivog upravljanja za Poljsku
Izvor: http://www.sgi-network.org/2015/
Slika 12. Indikatori održivog upravljanja za Sloveniju
Izvor: http://www.sgi-network.org/2015/
Tablica 3. Indikatori održivog upravljanja u 2015. za Hrvatsku, Sloveniju i Poljsku (rang od 41 zemlje obuhvaćene istraživanjem)
|
HRVATSKA
|
SLOVENIJA
|
POLJSKA
|
UPRAVLJANJE DRŽAVOM
|
4,82/39
|
5,32/35
|
6,73/14
|
IZVRŠNI KAPACITET
|
4,5/38
|
4,6/36
|
7,3/8
|
Strateški kapacitet
|
5,0/27
|
3,0
|
7,0
|
Međuministarska koordinacija
|
4,2/40
|
5,5
|
7,0
|
Instrum. utemeljeni na dokazima
|
4,7/22
|
3,0
|
7,7
|
Društvene konzultacije
|
4,0/33
|
4,0
|
7,0
|
Politika komunikacije
|
4,0/34
|
4,0
|
7,0
|
Implementacija
|
4,0/40
|
4,7
|
7,4
|
Prilagodljivost
|
6,0/24
|
5,0
|
7,5
|
Organizacija reformi
|
5,0/32
|
4,0
|
6,5
|
IZVRŠNA ODGOVORNOST
|
5,1/37
|
6,1/23
|
6,2/22
|
Utjecaj sudjelovanja građana
|
3,8/38
|
5,3
|
4,2
|
Potencijal zakonodavnih tijela
|
7,4/25
|
8,4
|
9,7
|
Mediji
|
3,7/31
|
4,2
|
3,7
|
Stranke i interesne udruge
|
4,3/38
|
5,3
|
5,9
|
Izvor: http://www.sgi-network.org/2015/
Prema indikatoru upravljanje državom Hrvatska je 2015. godine s vrijednošću indikatora 4,82 na 39. mjestu, Slovenija je nešto malo bolja i sa vrijednošću indikatora 5,32 na 35. mjestu, a Poljska je sa vrijednošću indikatora 6,73 na visokom 14. mjestu.
Kada se ovi indikatori povežu sa istraživanjem upravljanja razvojem i strateškog planiranja u Sloveniji, Poljskoj i Hrvatskoj, može se zaključiti da je Poljska ostvarila najbolji rezultat jer je u Poljskoj sustav strateškog planiranja i upravljanja razvojem horizontalno i vertikalno konzistentan i integriran. Indikatori za Sloveniju koja je samo djelomično uspostavila sustav strateškog planiranja i upravljanja razvojem su daleko nižih vrijednosti. Niska vrijednost indikatora upravljanja državom za Hrvatsku može se povezati s činjenicom da Hrvatska još uvijek nema izgrađeni sustav strateškog planiranja i upravljanja razvojem.
Da Hrvatska ima problem s upravljanjem pokazuje indikator za izvršni kapacitet ili upravljačku sposobnost vlade, jer se prema ovom indikatoru Hrvatska nalazi na 38. mjestu. Iza Hrvatske su samo Rumunjska (39. mjesto), Grčka (40. mjesto) i Cipar (41. mjesto).
Detaljnija analiza ovog indikatora otkriva da su vrijednosti sub-indikatora za međuministarsku koordinaciju od 4,2 i implementaciju 4,0 (što kod oba sub-indikatora znači predzadnje 40. mjesto) najviše utjecale na indikator za upravljačku sposobnost vlade. To upućuje na zaključak da je za podizanje kvalitete upravljanja razvojem Hrvatske važno poboljšati međuministarsku koordinaciju i učinkovitost provedbe vladinih politika.
Od 41 zemlje, po vrijednosti indikatora za ekonomske politike od 3,9 Hrvatska je na 40. mjestu, a tome najviše doprinose izuzetno niske vrijednosti za ekonomiju od 3,5 (40. mjesto) i za tržište rada 2,6 (40. mjesto), te istraživanje i razvoj 3,0 (36. mjesto). Važno je znati zbog čega je Hrvatska tako nisko rangirana po kvaliteti ekonomske politike, koja pokazuje uspješnost u osiguravanju pouzdanog gospodarskog okruženja i poticanju međunarodne konkurentnosti, što se može vidjeti iz prikaza sub-indikatora.
Izračun vrijednosti sub-indikatora ekonomije dobiva se korištenjem vrijednosti BDP-a po glavi stanovnika (37. mjesto), inflacije (32. mjesto), investicija (“Gross Fixed Capital Formation“) (33. mjesto), dugoročne kamatne stope (38. mjesto), stope rasta potencijalne proizvodnje (38. mjesto) i ekonomska politika (40. mjesto).
Kod sub-indikatora nezaposlenosti, dugoročne nezaposlenosti i nezaposlenosti mladih, od Hrvatske su lošije samo Španjolska i Grčka.
Zemlje s najvećim brojem istraživača na 1.000 zaposlenika su Izrael sa 16,79 i Finska sa 16,14, dok Hrvatska ima 4,23 istraživača na 1.000 zaposlenika.
Po broju patenata prijavljenih Organizaciji za međunarodnu prijavu patenata na milijun stanovnika vodeće zemlje su Švicarska sa 315.000 prijava i Japan sa 308.000 prijava. Slijede ih Švedska, Finska, Izrael i Njemačka, a Hrvatska se sa 10 prijava na 1 milion stanovnika nalazi na samom dnu.
Navedeni glavni uzroci niskog ranga ekonomske politike Hrvatske u 2015. godini mogu se promatrati kao najveći razvojni izazovi za javni sektor, ali i za ostale Quadruple Helix dionike u Hrvatskoj (gospodarski i civilni sektor i akademsku zajednicu).
5. Upravljanje razvojem i strateško planiranje u Republici Hrvatskoj
5.1. Razdoblja upravljanja razvojem i strateškog planiranja u Republici Hrvatskoj
5.1.1. I Razdoblje - od osamostaljenja Hrvatske do početka pregovora za ulazak u EU
(listopad 1991. – listopad 2001.)
5.1.2. II Razdoblje- pretpristupno razdoblje (listopad 2001.- srpanj 2013.)
5.1.3. III Razdoblje- nakon ulaaska u EU (od 1.7.2013.)
5.2. Razine upravljanja i strateškog planiranja
5.2.1. Lokalna -LAU 1 I LAU 2 razina
5.2.2. Županijska-NUTS III razina
5.2.3. Regionalna –NUTS II razina
5.2.4. Nacionalna- NUTS I razina
5.2.5. EU razina
5.3. Provedba strateških dokumenata
5.4. Studija slučaja Koprivničko-križevačka županija
5.4.1. Osobna iskaznica Koprivničko-križevačke županije
5.4.2. Analiza razvoja Koprivničko-križevačke županije
5.4.3. Strateško planiranje i upravljanje razvojem u Koprivničko-križevačkoj županijij
5.4.3.1. Izrada sektorskih studija koje izrađuju instituti i projektantske tvrtke
5.4.3.2. Izrada cjelovitih županijskih dokumenata i početak razvoja vlastitih kapaciteta za strateško planiranje i upravljanje razvojem
5.4.3.3. Izrada županijskih razvojnih strategija uz zakonodavni i institucionalni okvir koji je utvrdila nacionalna razina
|