nyuuzyou/kompy huggingface dataset:
Elektron poçt, Elektron poçtda ünvanlaşdırma

Elektron poçt, Elektron poçtda ünvanlaşdırma
Elektron poçt-İnternet şəbəkəsinin ixtiyari abonenti ilə poçt vasitəsilə əlaqə vasitəsidir. Bu halda həm mətn, həm də ikilik faylların ötürülməsi mümkündür. Faylların ölçülərinə isə İnternetdə məhdudiyyətlər qoyulur. Çox vaxt bu ötürücü kanalları buraxma qabliyyətinin aşağı olması ilə əlaqədərdir.
Hazırda e-mail ən geniş yayilmış rabitə xidmətidir . Elektron poçtla siz dünyanın müxtəlif yerlərindəki insanlarla əlaqə qura bilərsiniz. İnsanlar bu xidmətdən məktub , telefon, yaxud faks əvəzi istifadə edirlər. Elektron poçtu uzaq məsafəyə xəbərlərin ötürülməsini təmin edir.
Elektron poçtu vasitəsilə Internetdə informasiya göndərilir və əldə edilir. Internetin bu xidməti vasitəsilə müxtəlif ölkələrdə milyonlarla insan arasında informasiya mübadiləsi baş verir. Elektron poçtundan faylların, proqramların ötürülməsi üçün də istifadə olunur. Internetin xidmətləri arasında elektron poçtu ilə əlaqə yaratmaq ən ucuz başa gəlir. Elektron məktub hazırlamaq üçün istifadəçi off-line rejimində işləyir. O, poçt müştəri – proqramının köməyi ilə məktubun mətnini formalaşdırır, alıcının ünvanını göstərir və məktuba müxtəlif əlavələr edir. Bundan sonra istifadəçi on-line rejiminə keçir, daha dəqiq desək poçt-serveri ilə əlaqə yaradır və məktubun göndərilməsi üçün onu poçta yerləşdirmək əmri verir. Hazırlanmış məlumat serverə ötürülür və məktubu alan istifadəçi fərdi kompyuterində öz ünvanına baxmaqla onu qəbul edir. Poçt qutusundan alınmış məktub ya ləğv edilir, ya da saxlanılır. Poçt serveri periodik olaraq abonentlərin qutularına baxır, daxil olmuş məlumatların göndərilməsini təşkil edir. MAİL və Outlook Express populyar elektron poçt müştəri proqramlarından istifadə olunur.
Elektron poçtun üstün cəhətləri aşağıdakılardır:
-Elektron poçt vasitəsilə məktub daha sürətli çatdırılır.
-Ucuz başa gəlir.
-Bir neçə ünvana göndərmək üçün nüsxə yaratmaq lazım gəlmir.
-Yazılmış məktubda yenidən düzəliş etmək daha asandır.
-Kompyuterin yaddaşında daha çox məktub saxlamaq mümkündür.
-kağıza qənaət edilir və s.
|
Korxona moliyasini rivojlantirishning strategik yo'llari

|
Korxona moliyasini rivojlantirishning strategik yo'llari
|
bet | 3/4 | Sana | 14.05.2024 | Hajmi | 245,25 Kb. | | #233257 |
Bog'liq Korxona moliyasi muqaddas tamoyillarKorxona moliyasini rivojlantirishning strategik yo'llari - Yeni ilovalarni qo'llab-quvvatlashning ahamiyati: Innovatsion texnologiyalar va ilovalar korxonani rivojlantirishda katta yordam beradi
- Moliyaviy risklarni boshqarish usullari: Xavfni aniqlash va boshqarish korxonaning uzluksiz moliyaviy rivojlanishiga ko'mak beradi
Moliyaviy ilmiy tadqiqotlar va ularning amaliyotdagi ahamiyati - Ilmiy tadqiqotlar olib borishning ahamiyati: Yangi rivojlanishlarni ko'paytirish va korxonaning ishonchli moliyaviy qarorlar qabul qilishga yordam beradi
- Olingan ilmiy natijalarni foydalanishning muhimligi: Moliyaviy karorni rivojlantirishda falsafiy xizmat ko'rsatadi va boshqa kompaniyalarga maslahat berish imkonini yaratadi
- Korxona moliyasidan foydalanishning innovatsion texnologiyalar hamkorligi: So'nggi yangiliklardan foydalanib, korxonaning rivojlanishiga intellektual kapital qo'shishga imkon beradi
Photo by Pixabay on Pexels
Moliyaviy jarayonlarni avtomatlashtirishning o'zbek modeli - Moliyaviy tadqiqotlar va xalqaro tajribalar: Moliyaviy tadqiqotlar korxonaning moliyaviy qarorlarini motivatsionlashtiradi va xalqaro amaliyotlarni o'rganish imkonini beradi
- Avtomatlashtirilgan moliyaviy hisob-kitoblaring ilmiy jihatdan o'rganish: Avtomatlashtirilgan moliyaviy hisob-kitoblarni o'rganish, yaxshi boshqaruvchi qabul qilishda muhim bo'lib, yangiliklarni tezlashtiradi
- Dastlabki matnoni mustahkamlash: Dastlabki materiallarni yanada rivojlantirish, katta yordam beradi va strategik yo'llarni tasdiqlaydi
Moliyaviy risklarni oldindan aro olish texnikasi - Moliyaviy risklarni boshqarishning muhimiyati: Xavfni oldini olish Korxonaning uzluksiz rivojlanishiga yordam beradi
- Moliyaviy karorlar va ilmiy tadqiqotlar boyicha hamkorlik: Ilmiy natijalardan foydalanish Korxonaning moliyaviy rivojlanishida falsafiy xizmat ko'rsatadi
Photo by Jordan Benton on Pexels
|
| |
Moliyaviy tuzilma va tartibga kiruvchi qoidalar

|
Moliyaviy tuzilma va tartibga kiruvchi qoidalar
|
bet | 4/4 | Sana | 14.05.2024 | Hajmi | 245,25 Kb. | | #233257 |
Bog'liq Korxona moliyasi muqaddas tamoyillar - Kontrol va qo'llab-quvvatlashning ahamiyati: Stratejik bosqichni muvaffaqiyatli bajarishda huquqiy va jarayonni nazorat qilish zarur
- Texnologik yangiliklarni qabul qilish: Moliyaviy rivojlanish uchun texnologiyalar hayotiy muhimiyatga ega
- Yangi ilovalarni qo'llab-quvvatlashning ahamiyati: Innovatsion texnologiyalar korxonani rivojlantirishda katta yordam beradi
Photo by Lukas on Pexels
Moliyaviy harakat kriteriyalarni takomillashtirish - Harakat kriteriyalari va darajasini tahlil qilish: Korxona faoliyatini rivojlantirishda zarur vaqtda kerakli ishlar edi
- Darajalarni izlash metodlari: Korxonaning effektivlik va samaradorligini oshirish uchun muhim amal
- Yordamchi standartlarni implementatsiya qilishning ahamiyati: Yashirin yuksak sifatli xizmat ko'rsatish va foydalaniuvchilarga insentiv beradi
Moliyaviy innovatsion texnologiyalar va ularning korxona moliyasiga muammolarini bina qilish - Innovatsion moliyaviy yondashuvlarining an'imligi: Korxonaning rivojlanishi uchun innovatsion moliyaviy yondashuvlarining katta ahamiyati bor
- Moliyalashda avtomatlashtirishning o'ziga xos muhimiyati: Moliyalash jarayonlari avtomatlashtirilgan texnikalar orqali samaradorlikni oshiradi
- Innovatsion moliyaviy boshqaruvning ertaqini tasdiiqlash: Innovatsiyalar korxonaning moliyaviy faoliyatini yangilash va rivojlantirishga yordam beradi
|
| |
Arvuti mälu 

Mäluühikud

Arvuti mälu
Mäluühikud
Arvuti mälus esitatakse info (andmed) digitaalkujul – see on teabe ainus esitusvorm arvutites. Digitaalandmed on andmed, mis on kirja pandud arvude 0 ja 1 jadadena (binaarkujul, kahendkujul ehk digitaalkujul). Sellisena digitaalkujul läbivad andmed arvuteis kõik elutsüklid: loomine, muutmine, säilitamine, edastamine, kasutamine, hävitamine. Välismällu salvestatuna nimetatakse digitaalkujul andmete kogumeid failideks.
Kogu arvutis olev informatsioon kirjeldatakse kahe numbri 0 ja 1 abil. Iga selline 0 või 1 kanab nimetust bitt. Bitt on väikseim arvuti mälu ühik, millel on kaks olekut - "sisse lülitatud" või "välja lõlitatud". Bittidel põhinevat süsteemi nimetatakse kahendsüsteemiks. Nii saab ühe bitiga väljendada valikut kahe seisundi {0 1} vahel. Kahe bitiga saab väljendada juba nelja erinevat seisundit{00 01 10 11} ja 8 bitiga 28 = 256 olekut. Näiteks saab ühe biti abil kirjeldada inimese sugu (0=mees, 1=naine) ja nelja biti abil aasta-aegu (00=talv, 01=kevad, 10=suvi ja 11=sügis).
Arvuti mälu “mahu” (sh. ka välismällu salvestatud faili suuruse) kirjeldamiseks kasutatakse suuremaid ühikuid:
1 bait (byte) B= 8 bitti (bit).
1 kilobait KB = 1024 baiti.
1 megabait MB = 1024 kilobaiti
1 gigabait GB = 1024 megabaiti.
|
numbriklaviatuur - Tarkvara (software) ja riistvara (hardware). Riistvara

|
Tarkvara (software) ja riistvara (hardware). Riistvara
|
bet | 8/18 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 209,87 Kb. | | #528 |
numbriklaviatuur – 17 klahvi klaviatuuri parempoolses osas, millele on dubleeritud numbrid ja tehtemärgid, sisestusklahv (Enter) ning numbriklaviatuuri lüliti (NumLock).
kursori juhtimisklahvid – nooleklahvid ja 6-klahviline rühm nooleklahvide kohal – Delete, End, Page Down, Page Up, Home ja Insert.
funktsiooniklahvid – 12 klahvi (F1…F12) klaviatuuri ülemises reas, mille tähendus sõltub konkreetsest rakendusprogrammist (näiteks annab klahvi F1 vajutus paljudes programmides abiinfot programmi kasutamise kohta).
Kursori juhtimisklahvid ja nende selgitused:
Nooleklahvid
|
liigutavad kursorit sammu võrra vastavas suunas
|
Home
|
toob tekstis kursori rea või faili algusesse (sõltub rakendusprogrammist)
|
End
|
viib rea, lehekülje, faili vm lõppu, sõltuvalt programmist
|
PageUp
|
liigutab teksti lehekülje võrra (nii mitme rea võrra, kui palju ekraanile või akna tööalasse mahub) ettepoole
|
PageDown
|
liigutab teksti lehekülje võrra tahapoole
|
Lisaks klahvidele on iga klaviatuuri ülemises paremas nurgas kolm indikaatortulukest – NumLock, CapsLock, Scroll Lock, mis näitab vastava lüliti sisselülitatust.
Põhiklaviatuuri klahvid jagunevad omakorda märgi- ja abiklahvideks. Põhiklaviatuuri alumise rea keskel asub tühikukahv. Abiklahvid on tavaliselt tumedamat värvi (hallid). Märke on iga klahviga seotud vähemalt kaks. Ühe neist saab lihtsalt märgiklahvile vajutades, teise, hoides samaaegselt all tõstuklahvi (Shift). Tõstuklahviga saab kätte suurtähed ja märgid, mis on klaviatuuril kujutatud ülemises reas (näit. erimärgid ! ” # ; =). Osaga klahvidest on seotud ka kolmas märk. See on kujutatud klahvil teises (parempoolses) märgiveerus või mõnedel klaviatuuridel all kolmandas reas, ning need saab, hoides all klahvi AltGr. Klahvi AltGr vajutus on samaväärne klahvide Control ja Alt samaaegse vajutusega. Näiteks märgi @ saab, hoides all kas klahvi AltGr või samaaegselt klahve Control ja Alt.
|
| |
värvitoonide arv - Tarkvara (software) ja riistvara (hardware). Riistvara

|
Tarkvara (software) ja riistvara (hardware). Riistvara
|
bet | 14/18 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 209,87 Kb. | | #528 |
värvitoonide arv – monitori poolt eristatavate värvitoonide arv, ulatub must/valgest 16,6 miljoni värvitoonini (True Color ehk 24-bitine värv). Inimsilm eristab tegelikult tunduvalt vähem värvitoone;
kiirguskaitse – monitori poolt kiiratava magnetvälja tugevuse piir, mille kohta on kehtestatud terve rida riiklikke standardeid;
punktisamm – üksikute pildipunktide vahekaugus ekraanil, vahemikus 0,25 – 0,28 mm;
energiasääste – energiasäästliku monitori tarbitav võimsus ei tohiks ületada 30 vatti (Energy Star markeering);
Lisaks elektronkiirekuvaritele on teiseks populaarseks kuvariliigiks saanud vedelkristallekraanid (LCD – Liguid Crystal Display). Neid kasutatakse peamiselt sülearvutites, kuid nüüd asendatakse sageli ka lauaarvuti komplektis olev tavaline kuvar vedelkristallkuvariga. Selliste kuvarite peamine eelis on väike võimsustarve, väikesed mõõdud ja kiirguse puudumine kuid nad on suhteliselt kallid.
Vedelkristallkuvar
|
Kineskoopkuvar
|
Lisaks kuvarile määrab ekraanipildi kvaliteedi arvuti graafikakaart ehk videokaart.
|
| |
Abiklahvid ja nende selgitused

Esc
|
loobumisklahv
Escape
|
katkestab alustatud tegevuse, menüüs viib astme võrra ülespoole, sulgeb ekraanile ilmunud dialoogiakna, tühistab eelneva sisestuse
|
Tab
|
tabulaatorklahv
|
tabeli tegemisel liigutab sisestuskoha sammu võrra edasi (järgmisesse veergu), dialoogiaknais liigutab rühmast rühma. Vastassuunas liikumiseks tõstuklahv + tab
|
CapsLock
|
suurtähelukk
|
sisselülitatult saab täheklahvidele vajutades suurtähti ja tõstuklahviga väiketähti
|
Shift
|
tõstuklahv (registriklahv)
|
all hoides saab suurtähti ja klahvidel olevaid ülemisi märke
|
Control
|
Juhtklahv
CTRL
|
all hoides muutuvad täheklahvid käsuklahvideks
|
Alt
|
muuteklahv
|
lubab valida koodi abil märke, mida klaviatuuril pole, ja anda kiirkorraldusi
|
Enter
|
sisestusklahv
|
sisestab valitud käsu, tekstitöötluses teeb sundreavahetuse
|
BackSpace
|
tagasilükkeklahv
|
kustutab kursori ees oleva märgi (kursorist vasakul oleva märgi)
|
Delete
|
kustutamise klahv
|
kustutab kursorile järgneva märgi (kursorist paremal asuva märgi)
|
Insert
|
|
teksti sisestamisel üle- ja vahelekirjutamisseisundi lüliti
|
Yuqori bosimli nasos, forsunkalar konstruktsiyasi va ishlash jarayonlari

pedalni bosib tortqilar yoki richaklar tizimi vositasida boshqariladigan tishli reyka
yordamida buriladi.
Forsunka. Forsunka yonilg’ini tsilindirlarga yuqori bosim bilan purkash va
uni to’zitishga mo’ljallangan. Yonilg’i nasosi bo’linmasidan igna tagidagi
halqasimon bo’shliqqa 100-200kg/sm
2
bosim bilan kirib igna ko’tariladi va
to’zitgich teshigi orqali tsilindrlarga purkaladi. Dvigatelning quvvatiga qarab
teshiklar soni 1,2,3,4 ta bo’lishi mumkin. Nasosda yonilg’i berish to’xtatilgandan
keyin purjina ta’sirida igna o’z joyiga qaytib o’tiradi, yonilg’ini to’zitgichdan
chiqishi to’xtatiladi. To’zitgich g’ilofi va unga igna orasidan ketgan yonilg’i
forsunka g’ilofidagi kanallardan o’tib naychalar orqali yonilg’i bakiga kelib
quyiladi. Forsunka blok qopqog’iga o’rnatilgan.
tindiprinterid - Tarkvara (software) ja riistvara (hardware). Riistvara

tindiprinterid (jugaprinterid, jet printer) – tekitavad kujutise paberile balloonist värvi pihustades; põhilised värviprinterid; tükitihedus 600x300 punkti tollil ja parem. Sobivad hästi kodukasutajale, sest on odavad, väikesed ja suhteliselt kiired, kuid kulumaterjal (tint) on kallis;
-
Epson tindiprinter Stylus Color Photo 890
-
laserprinterid – tööpõhimõte sarnaneb paljundusmasina omale. Kujutis moodustatakse erilisest pulbrist (tahmast), mis kuumutatakse paberile laserkiirte abil. Laseriprinterid teevad tavaliselt mustvalget trükki, kuid on olemas ka värviprinterid. Laserprinter ise on suhteliselt kallis, kuid kulumaterjal (tahm) on odav ja trükikvaliteet on väga hea. Trükitihedus on enamasti 600 punkti tollil.
Epson laserprinter EPL-N1600
Enamik printereid trükib paberile suurusega A4, kuid on ka A3 printereid (2x suurem paberileht) ja veelgi suuremale paberile trükkivaid.
Printerite kõrval võimaldavad andmetest püsikoopiaid luua ka plotterid – seadmed kahemõõtmeliste kujutiste moodustamiseks paberile või muule andmekandjale. Plotter võimaldab sule abil tõmmata ka pidevaid jooni. Kasutatakse enamasti tehniliste jooniste ja kaartide tegemisel (näit. ehitiste projektid).
Kokkuvõte
Kasutatud kirjandus
Mägi.A Riistvara TTÜ, Tallinn 2005
Aas,M Printerid Tallinn 2007
Kont,I Lisaseadmed Tartu 2010
|
Sisendseadmed - Tarkvara (software) ja riistvara (hardware). Riistvara

Sisendseadmed – arvutisse info sisestamiseks mõeldud seadmed. Sisendseadmed on klaviatuur, hiir, skänner, mikrofon jms.
Väljundseadmed – seadmed arvuti töö tulemuse väljastamiseks. Väljundseadmed on monitor, printer, kõlarid jms.
Põhiplokk ehk korpus
Personaalarvuti kõige tähtsamad osad asuvad põhiplokis. Põhiplokk on metallkast (korpus), kus asub toiteplokk ja enamus arvuti riistvarast. Sageli nimetatakse arvutiks ainult korpust, sest seal asuvad kõige olulisemad seadmed.
Põhiplokis asuvad emaplaat (motherboard) koos sellel asuvate seadmetega (protsessor, operatiivmälu, kontrollerid, laienduskaardid jms.) ja välismäluseadmed (disketiseade, kõvaketas, CD-seade jt).
Emaplaat kujutab endast suurt plaati paljude väikeste elektroonikadetailidega. Teised arvutiosad, mis paiknevad korpuses, paigaldatakse kas otse emaplaadile või ühendatakse kaablite abil. Emaplaadil asuvatest arvuti osadest on kõige olulisemad protsessor ja operatiivmälu.
Arvuti “südameks” on keskseade e. protsessor (CPU – Central Processing Unit). Protsessor sooritab enamuse arvuti tööks vajalikest arvutustest, seetõttu sõltub arvuti kiiris kõige rohkem protsessori kiirusest ehk taktsagedusest, mida mõõdetakse hertsides. Taktsagedus määrab palju loogikatehteid suudab antud protsessor ühes sekundis teha.
Kõige enam kasutatakse arvutites firmade Intel ja AMD protsessoreid
Intel'i protsessorite areng:
086
|
286
|
386
|
486
|
Pentium
|
Pentium II
Celeron
|
Pentium III
|
Pentium IV
|
...
|
1978
|
1982
|
1985
|
1989
|
1993
|
1997
|
1999
|
2001
|
...
|
Esimestel Pentium-protsessoriga arvutitel oli taktsagedus 75 MHz. Kaasaegsete lauaarvutite taktsagedus on 1-3 GHz.
|
Füüsika 11. klassile

|
Füüsika 11. klassile
|
bet | 1/3 | Sana | 08.05.2021 | Hajmi | 171,5 Kb. | | #14413 |
Füüsika 11. klassile
__________________________________________________________________________
Ettevalmistus arvestuseks
Mida kirjeldab optika?
Optika on füüsika osa, mis kirjeldab valguse käitumist ja omadusi ning vastastikmõju ainega.
Mis on valgus?
Valgus on elektromagnetlaine, mille lainepikkus vaakumis on vahemikus 380-760 nm.
Valguslained on elektromagnetlained, mis tekitavad inimesel nägemisaistingu.
Kuidas liigitatakse valguslained lainepikkuse järgi?
Valgust klassifitseeritakse lainepikkuse järgi
Infravalgus
Nähtav valgus
Ultravalgus
Nimeta valguslainet iseloomustavad suurused
Lainepikkus λ
Laineperiood T
Laine sagedus f
Laine kiirus v
Valguse intensiivsus I
Lainepikkus λ
Kaugus valguslaine kahe samas võnkefaasis oleva naaberpunkti vahel.
.
Laineperiood T
Aeg, mis kulub valguslainel ühe lainepikkuse läbimiseks
Laine sagedus f
Täisvõngete arv ajaühikus.
Laine kiirus v
Näitab, kui pika tee läbib laine ajaühikus.
Valguse intensiivsus I
Valguslaine poolt kantav energiahulk läbi pinnaühiku. Igapäevases elus kasutatakse ka väljendeid valguse tugevus või heledus.
Mida nimetatakse difraktsiooniks?
Difraktsiooniks nimetatakse valguslainete kandumist varju piirkonda.
Mida nimetatakse varju piirkonnaks?
Varju piirkonnaks nimetatakse seda ruumiosa, kuhu sirgjooneliselt leviv valgus ei satu.
Millised tingimused peavad olema täidetud, et tekiks valguslainete difraktsioon.
Selleks, et jälgida valguslainete difraktsiooni, peavad avade või tõkete mõõtmed olema võrreldavad valguse lainepikkusega.
Mida nimetatakse interferentsiks?
Interferents on valguslainete liitumine.
Millised on tingimused, et liituvad valguslained tugevdaksid teineteist?
Samas faasis olevad lained tugevdavad liitumisel üksteist.
Millised on tingimused, et liituvad valguslained nõrgendaksid teineteist?
Vastandfaasis olevad lained nõrgendavad või kustutavad üksteist liitumisel.
Mida on kujutatud joonisel?
Joonisel on kujutatud samas faasis olevaid liituvaid laineid.
Mida on kujutatud joonisel?
Joonisel on kujutatud samas faasis olevaid liituvaid laineid.
Käiguvahe.
Valguslained läbivad liitumispunkti jõudmiseks erinevad teepikkused. Teepikkuste erinevust (vahet) nimetatakse käiguvaheks. Optikas tähistatakse käiguvahet kreeka tähega (delta).
Missugused on koherentsed valguslained?
|
| |
Operatiivmälu - Tarkvara (software) ja riistvara (hardware). Riistvara

Operatiivmälu
Töötavaid programme ning töödeldavaid andmeid hoitakse arvuti sise- ehk operatiivmälus (RAM ). Sisemälu asub emaplaadil ja sinna kantud andmed kaovad, kui vool välja lülitada. Kaasaegsete arvutite operatiivmälu maht on enamasti 64-512 MB. Windows NT 'ga arvutis peaks sisemälu maht olema vähemalt 32MB, Windows XP'ga arvutis aga 128MB. Kui arvutil on operatiivmälu liiga vähe, võetakse kasutusele virtuaalmälu - operatiivmälu laiendus välismällu (enamasti kõvakettale). Kuna aga andmevahetus välismäluga on oluliselt aeglasem kui sisemäluga, siis kannatab tugevalt arvuti töökiirus.
Programmide ja andmete pikemaajaliseks säilitamiseks kasutatakse arvuti välismälu. Välis- ehk püsimälu asub erinevatel andmekandjatel. Iga andmekandja jaoks on oma seade selle lugemiseks - kettaseade. Kettaseadmed asuvad enamasti arvuti põhiplokis ja on emaplaadiga kaablite kaudu ühendatud. Välismälu hoiab in fot (tarkvara ja andmed) ka sel ajal, kui arvuti on välja lülitatud. Lisaks saab enamiku andmekandjate abil infot ühest arvutist teise viia.
Info jäädvustamist arvuti välismällu nimetatakse salvestamiseks (save). Kui unustad andmed salvestada või juhtub arvutiga midagi töötamise ajal (näiteks voolukatkestus), siis kaob programmi või arvuti sulgemisel kogu töö, mis on tehtud pärast viimast salvestamist.
|
Axborot manbalari - O‘zbekiston respublikasi oliy va o‘rta maxsus ta’lim vazirligi guliston davlat universiteti

|
O‘zbekiston respublikasi oliy va o‘rta maxsus ta’lim vazirligi guliston davlat universiteti
|
bet | 5/5 | Sana | 27.01.2024 | Hajmi | 31,23 Kb. | | #147021 |
Bog'liq BB Amamliy uchun 2022Axborot manbalari:
14. www.gov.uz – O‘zbekiston Respublikasi hukumat portali.
15. www.lex.uz – O‘zbekiston Respublikasi Qonun hujjatlari milliy bazasi.
16. www.ziyonet.uz – Axborot ta’lim portali.
17. www.edu.uz – Oliy va o‘rta maxsus ta’lim vazirligi portali.
18. www.tdpu.uz – Nizomiy nomidagi TDPU rasmiy sayti.
19. www.book.ru/book/932058. N.D.Ugrinovich. Informatika. Praktikum [Elektronno‘y resurs]: uchebnoe posobie. — Moskva: KnoRus, 2020. — 264 s.
7
|
Fan dasturi Guliston davlat universitet Kengashi tamonidan (202_-yil __-avgustdagi __-sonli bayonnoma) maqullangan.
Berilganlar bazasi fanining o‘quv dasturi GulDU O‘quv-metodik kengashining ___.___. 202_ yil __-sonli majlisida muxokama etildi va Universitet Kengashiga tavsiya qilindi.
|
8
|
Fan/moduli uchun masullar:
J.D.Saidov-GulDU “Amaliy matematika va axborot texnologiyalari” kafedrasi o‘qituvchisi.
|
9
|
Taqrizchilar:
Mo‘minov B.B. – Texnika fanlari doktori, proffessor. (TATU)
Allayorov S.P. – Texnika fanlari nomzodi, dotsent
|
|
| |
Asosiy adabiyotlar - O‘zbekiston respublikasi oliy va o‘rta maxsus ta’lim vazirligi guliston davlat universiteti

|
O‘zbekiston respublikasi oliy va o‘rta maxsus ta’lim vazirligi guliston davlat universiteti
|
bet | 4/5 | Sana | 27.01.2024 | Hajmi | 31,23 Kb. | | #147021 |
Bog'liq BB Amamliy uchun 2022Asosiy adabiyotlar:
A.Саттаров. Маълумотлар базасини бошқариш системаси Accесс. Darslik. Toshkent. 2006
M.X.Hakimov, S.M.gaynazarov. Berilganlar bazasini boshqarish tizimlari. Darslik. Toshkent. 2013.
Sh.Nazirov, A.Ne'matov, R.Qobulov, N.Mardonova. Ma'lumotlar bazasi Darslik. Toshkent. 2007
А.В.Зафиевский, А.А.Короткин, А.Н.Лататуев. Базы данных. Учебник. 2012
Е. А. Горшкова, Н. Г. Графееваю. Основы технологий баз данных. Учебник. 2020
Shavkat Mirziyoyev. PF-6079-son-“Raqamli O‘zbekiston — 2030” strategiyasini tasdiqlash va uni samarali amalga oshirish chora-tadbirlari to‘g‘risida. Toshkent 2020.
J.D.Saidov. “Ma’lumotlar bazasi”. O‘quv qo‘llanma. Guliston. 2021 y.
Qo‘shimcha adabiyotlar:
Abduqodirov A., Xaitov A., Shodiev R. “Axborot texnologiyalari”. Akademik litsey va kasb - hunar kollejlar uchun darslik. T.: "O‘zbekiston", 2002 y.
MakarovaN.V. Informatika. T.:, "Talqin", 2005 y.
В.Г.Кузъменко. База данных в Visual Basic и VBA. Москва, "Бином", 2004 г.
И.Г.Захарова. Информационое технологии в образовании. М.:, "Академия", 2003 г.
D.E.Toshtemirov, M.B.Niyozov, J.D.Saidov. Ta’limda axborot texnologiyalari. O‘quv qo‘llanma. T.:2020 y
|
| |
II. Asosiy nazariy qism (ma’ruza mashg‘ulotlari)

|
II. Asosiy nazariy qism (ma’ruza mashg‘ulotlari)
|
bet | 2/5 | Sana | 27.01.2024 | Hajmi | 31,23 Kb. | | #147021 |
Bog'liq BB Amamliy uchun 2022II. Asosiy nazariy qism (ma’ruza mashg‘ulotlari)
2.1. Fan tarkibiga quyidagi mavzular kiradi:
1-mavzu. Berilganlar bazalarini boshqarish tizimlari faniga kirish.
2-mavzu. Berilganlar bazasini boshqarish texnologiyalari.
3-mavzu. Tranzaksiya. Kureor. Saqlovchi proseduralar va trigerlar.
4-mavzu. BB arxitekturasi.
5-mavzu. Berilganlar bazasining relyatsion modeli.
6-mavzu. Bog‘lnishlar va atributlar.
7-mavzu. BBni normallashtirish (birinchi, ikkinchi va uchunchi normal forma).
8-mavzu. MS Access dasturi va uning imkoniyatlari.
9-mavzu. MS Access dasturida jadvallar. So‘rovlar va xisobotlar.
10-mavzu. SQL so‘rovlar tiliga kirish.
11-mavzu. SQL da ma’lumotlarni tiplari. SQL so‘rovlat tili sintaksisi.
12-mavzu. My SQL server dasturini o‘rnatish va sozash.
13-mavzu. My SQL server dasturida malumotlar bazasini yratish.
14-mavzu. MS SQL server dasturini o‘rnatish va sozash.
15-mavzu. My SQL server dasturida malumotlar bazasini yratish.
III. Amaliy mashg’ulotlar bo‘yicha ko‘rsatma va tavsiyalar
Amaliy mashg‘ulotlar uchun quyidagi mavzular tavsiya etiladi:
1-mavzu. Berilganlar bazasini boshqarish texnologiyalari.
2-mavzu. Tranzaksiya. Kureor. Saqlovchi proseduralar va trigerlar.
3-mavzu. Berilganlar bazasining relyatsion modeli.
4-mavzu. Bog‘lnishlar va atributlar.
5-mavzu. BBni normallashtirish (birinchi, ikkinchi va uchunchi normal forma).
6-mavzu. MS Access dasturi va uning imkoniyatlari.
7-mavzu. MS Access dasturida jadvallar.
8-mavzu. So‘rovlar va xisobotlar.
9-mavzu. SQL so‘rovlar tiliga kirish.
10-mavzu. SQL da ma’lumotlarni tiplari.
11-mavzu. SQL so‘rovlat tili sintaksisi.
12-mavzu. My SQL server dasturini o‘rnatish va sozash.
|
| |
-mavzu. My SQL server dasturida malumotlar bazasini yratish.
14-mavzu

|
-mavzu. My SQL server dasturida malumotlar bazasini yratish.
14-mavzu
|
bet | 3/5 | Sana | 27.01.2024 | Hajmi | 31,23 Kb. | | #147021 |
Bog'liq BB Amamliy uchun 202213-mavzu. My SQL server dasturida malumotlar bazasini yratish.
14-mavzu. MS SQL server dasturini o‘rnatish va sozash.
15-mavzu. My SQL server dasturida malumotlar bazasini yratish.
IV. Mustaqil ta’lim va mustaqil ishlar
Mustaqil ta’lim uchun tavsiya etiladigan mavzular:
Matematika, ijtimoiy va tabiiy fanlar soxalariga oid algoritmlar.
Integratsiyalangan dasturlash muhitlaridagi joylashtirilgak strukturalar.
Saralash masalasini yechishda tadbiq qiladigan (pufaksimon, daraxtsimon, tezkor va piramidasimon saralashlar) algoritmlarni murakabligini muayyan misollarda nazariy va amaliy, ya’ni dasturlar yordamida olingan mos natijalar orqali taqqoslash
Rekursiv algoritmlar, ularnish murakkabligi, misollar.
Razryadlar buyicha saralash.
Maxsus saralash usullari. Izlash masalasi.
Belgilar jadvallari va binar izlash daraxtlari
Razryadlar bo'yicha izlash masalalari.
Tashqi izlash masalasi.
Asosiy hisoblash algoritmlarining murakkabligi.
Izlash masalasi uchun algoritmlar va ularning murakkabligini aniqlash.
Algoritmik hal etiladigan va hal etilmaydigan algoritmlar.
Standart va nostandart strukturalarni misollarda amallar natijalari bo‘yicha taqqoslash.
Graflarda optimallashtirish masalalari
Daraxtlar-berilganlarning strukturasi sifatida.
3
|
V. Fanni o‘qitish natijalari va shakllanadigan kompetentsiyalar
Fanni oʻzlashtirish natijasida talaba:
“Berilganlar bazasi” fanini oʻzlashtirish jarayonida amalga oshiriladigan masalalar doirasida bakalavr berilganlar bazasi, berilganlar bazasini boshqarish tizimlari haqida tasavvurga ega boʻlishi;
Berilganlar bazasi masalalarini yechishda koʻnikmalariga ega boʻlishi; berilganlar bazasini boshqarish tizimlari, oddiy tizimlar yordamida jarayonlarni matematik modellashtirish, muayyan qurilgan model doirasida xisoblar olib borishni bilishi va bu bilimlarni eksperiment ma’lumotlarini ishlab chiqishning asosiy usul va yoʻriqlaridan foydalanishni tadbiq eta bilish malakalariga ega boʻlishi kerak.
|
4
|
VI. Ta’lim texnologiyalari va metodlari:
ma’ruzalar;
interfaol keys-stadilar;
seminarlar (mantiqiy fiklash, tezkor savol-javoblar);
guruhlarda ishlash;
taqdimotlarni qilish.
|
5
|
VII. Kreditlarni olish uchun talablar:
Fanga oid nazariy va uslubiy tushunchalarni toʻla oʻzlashtirish, tahlil natijalarini toʻgʻri aks ettira olish, oʻrganilayotgan jarayonlar haqida mustaqil mushohada yuritish va joriy, oraliq nazorat shakllarida berilgan vazifa va topshiriqlarni bajarish, yakuniy nazorat boʻyicha yozma ishni topshirish.
|
6
|
|
|
| |
Vähemlevinud andmekandjad

|
Vähemlevinud andmekandjad
|
bet | 7/18 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 209,87 Kb. | | #528 |
Vähemlevinud andmekandjad:
magnetoptilised kettad – laser- ja magnetsalvestuse kombinatsiooni kasutav andmekandja;
magnetlintseadmed – andmekandjaks on magnetlint, mahutavad küll palju infot (gigabaitides), kuid aegluse tõttu sobivad vaid varukoopiate tegemiseks. Levinuimad on DAT-kassetid (digital audio tapecassette) – digitaal-helilint pangakaardi suuruses kestas, mahutab kuni 8 GB andmeid;
zip-kettad – 100 MB ja 200 MB disketid, mida loeb Zip-seade (Iomega ZIP-drive).
Sisend- ja väljundseadmed
Klaviatuur
Klaviatuur (sõrmistik, keyboard) on arvuti sisendseade tähe-, numbri- ja teiste märkide sisestamiseks. Enamik kaasaegseid klaviatuure järgib 1986. aastal IBM-i kehtestatud standardit.
Klaviatuur jaguneb neljaks osaks:
-
põhiklaviatuur – 58 (61) klahvi all vasakus klaviatuuriosas, millele lisandub üleval vasakus nurgas asuv loobumisklahv (ESC), Insert-klahv, Delete-klahv, trükkimisklahv (PrtSc), kerimisluku klahv (Scroll Lock) ja pausiklahv (Pause).
-
|
| |
Xml vorming ja tarkvara

|
Xml vorming ja tarkvara
|
bet | 1/5 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 50,55 Kb. | | #546 |
Tartu Ülikooli Pärnu Kolledž
Majandusteaduskond
Karin Jõggis
XML VORMING JA TARKVARA
Referaat
Juhendaja: Taavi Tamberg
Tallinn 2005
Sissejuhatus.
Informatsiooni edastamine ja säilitamine on olnud elusorganismide elutähtis osa läbi aegade. Inimsool toimus algul info edastamine sõnas ja säilitamine ajus s.o. info kandjaks, vahendajaks ja säilitajaks oli inimene.
Inimkultuuri üheks kõrgsaavutuseks loetakse kirja teket 3000 aastal e.m.a. kiilkirja näol.Kirja tekkega kadus vajadus vajadus infokandjana kasutada inimest.Andmed vabanesid inimesest kandes neid savitahvlile.Kõrvalproduktina võimaldas kiri infot edastada lühemalt ja kokkusurutumalt, kui mistahes muul moodusel( kas või näiteks kaljujoonis).Paberi(eellane papüürus) leiutamisega algas info paberkandjate ajasu. Info säilitamise ja edastamise maht kasvas hüppeliselt, kuid levik sõltus ümberkirjutajate oskustest ja hulgast.
Guttenbergi leiutatud trükikunst jättis poole sajandiga töötuks suure ümber- kirjutajate armee, mis asendus hoopis teist tüüpi struktuuriga(toimetused, trükikojad).
Arvutiajasu tõi kaasa digitaalinformaatika arengu ja praegu elame üle andmete paberist vabastamise protsessi. Esialgu sõltus digitaaldokument täielikult riistvarast, kuid paarikümne aastaga standardiseeriti arvutite riistvara niivõrd, et riistvara arvutist arvutisse kandmist saab praegu teha mõne näpuliigutusega.
Möödunud sajandi kuuekümnendate viimastel aastatel tekkinud Internet on nüüdseks integreerinud kõik arvutivõrgud ja IP protokoll vabastas ühikonna võrkude diktaadist.
|
| |
Meva va sabzavotlar - Yalgashova gulandom alisher qizining

|
Yalgashova gulandom alisher qizining
|
bet | 6/9 | Sana | 01.02.2024 | Hajmi | 494,63 Kb. | | #149769 |
Bog'liq KURS ISHI WORD
Ho‘l meva va sabzavotlar yoki ularning muzlatilgani mikroelementlarga juda boy. Ularni pishirilgan va pishirilmagan holatda iste’mol qilish mumkin. Konservalarda sog‘liq uchun zarur bo‘lgan moddalar bo‘lmaydi, ko‘p miqdordagi qand moddasi esa, bolaga kerakmas. Sabzavotlardan eng ma’quli – gulkaram, brokkoli, sabzi, arpabodiyondir. Oq karam ham foydali, ammo u qiyinroq hazm bo‘ladi. Mevalarni mavsumga qarab o‘zingiz yashaydigan joyga xos bo‘lganini tanlang.
Shirinliklar
Qaysi bola shirinlikni yaxshi ko‘rmaydi deysiz. Bolani shirinliklardan butkul mahrum qilish kerakmas. Shokolad, konfetlar, konditerlik mahsulotlarida yuqorida sanab o‘tilgan mahsulotlardagi kabi foydali moddalar yo‘q. Ammo agar shirinliklar aql bilan bola menyusiga kiritilsa, ular bolaga zarar keltirmaydi. Shunchaki bolaga kamroq miqdorda va ovqatlanib bo‘lganidan keyingina shirinlik berishga harakat qiling.
Shunday qilib, xulosa qiladigan bo‘lsak, bola ovqatining asosini quyidagi formula tashkil etadi:
Majburiy muntazam ovqatlanish – nonushta, ikkinchi nonushta, tushlik, ikkinchi tushlik va kechki ovqat.
Nonushta va kechki ovqat uchun asosiy mahsulot non hisoblanadi, qolgani ta’bingizga qarab.
Tushlik – issiq ovqat mahali.
Ichimliklar – suv va kaloriyasi past ichimliklar.
2.1. Taom turlari haqida ma’lumot.
Taom — bu isteʼmol qilishga tayyorlab qoʻyilgan pishirilgan ovqatlarning kombinatsiyasi
O'zbek milliy taomlari dunyo taomlari orasida eng shirin, xilma - xil taomlardandir. Sharq madaniyatida mehmonni dasturxonga turli shirinliklar, murabbolar qo'yish, shirin taomlar tayorlab olib kelish odatga aylangan. O'zbekiston xalqlari orasida ham bu odatlar juda rivojlangandir. O'zbek milliy taomlaridan juda ko'pchiligi sharqda ham, g'arbda ham mashhurligini inobatga olib, biz o'zbek milliy taomlarini tayorlash, dasturxonga tortish haqidagi o'z fikrlarimizni sizga tortiq etmoqdamiz.
|
| |
Tallinna majanduskool

Esmatutvus arvutiga 4
1Tarkvara 4
1.1Riistvara 5
1.2Põhiplokk ehk korpus 6
1.3Arvuti mälu 7
1.3.1Mäluühikud 7
1.4Operatiivmälu 8
1.5Andmekandjad ja nende lugejad 8
1.5.1Kõvaketas (hard disk, HDD) 8
1.5.2Pehmeketas ehk diskett (floppy disk) 8
1.5.3Kompaktketas (CD, compact disk) 9
1.5.4DVD-ketas (Digital Versatile Disk) 9
1.5.5Mälupulk (Flash Memory Stick) 9
1.6Vähemlevinud andmekandjad: 9
2Sisend- ja väljundseadmed 9
2.1Klaviatuur 9
2.2Hiir 12
2.3Kuvarid 14
2.4Skanner 15
2.5Digikaamera 16
2.6Printerid 16
KOKKUVÕTE 18
KASUTATUD KIRJANDUS 19
Sut mahsulotlari - Yalgashova gulandom alisher qizining

|
Yalgashova gulandom alisher qizining
|
bet | 5/9 | Sana | 01.02.2024 | Hajmi | 494,63 Kb. | | #149769 |
Bog'liq KURS ISHI WORD
Sut mahsulotlari bolani kalsiy, fosfor, oqsil moddalari va A, B1, B2 vitaminlari bilan ta’minlaydi. Do‘kondan sut olayotganingizda yog‘liligi 3,5% bo‘lgan (yog‘lilik mahsulotda A va D vitaminlari mavjudligini ko‘rsatadi) sutni tanlagan ma’qul. Yogurtni o‘zingiz tayyorlaganingiz yaxshiroq. Ya’ni oddiy yogurt olib, unga kesilgan ho‘l mevalarni qo‘shing. Bu do‘konda sotiladigan yogurtlarda mavjud bo‘ladigan qand moddasidan saqlaydi.
Ba’zida bolalar sut mahsulotlarini yoqtirmasligi ham kuzatiladi, bu holda pishloq va tvorog unga muqobil variant bo‘lishi mumkin.
Go‘sht mahsulotlari
Hammasida me’yor bo‘lgani ma’qul. Ozgina go‘sht bola uchun foydali, porsiyani katta qilish kerakmas. Istalgan go‘sht organizmda temir moddasining yaxshi hazm bo‘lishiga yordam beradi, ayniqsa mol jigari. Yog‘siz cho‘chqa go‘shti esa bolani V1 vitamini bilan ta’minlaydi. Go‘shtni qaynatib pishirgan, dimlagan yoki toblab pishirgan ma’qul. Qovurilgan ovqat hech qanday foyda keltirmaydi.
Baliq mahsulotlari
Baliq organizmni yod moddasi bilan ta’minlovchi haqiqatan ham juda qimmatbaho mahsulot. Piksha, treska yoki losos baliqlari juda foydali hisoblanadi. Shuning uchun haftada bir marta farzandingiz baliq iste’mol qilgani ma’qul.
Yog‘larning foydasi
Bola ovqatidan yog‘larni butunlay chiqarib tashlash ham maqsadga muvofiq emas. Yaxshisi kolbasa, shokolad va pechenyeda “yashirinib” yotgan yog‘lardan qochgan ma’qul. Saryog‘ va o‘simlik moyi juda foydali, ammo ularni cheklangan miqdorda iste’mol qilish kerak.
Non – dasturxon ko‘rki
Non mahsulotlari bola organizmini uglevodlar, mineral moddalar, vitaminlar va ballast moddalar bilan ta’minlaydi. Non mahsulotlarini xilma-xil qilish va ularning navini almashtirib turish ma’qul. Oddiy nonni tanlash maqsadga muvofiq. Non va myuslini yirik tortilgan undan o‘zingiz mustaqil ravishda tayyorlashga harakat qiling.
Bolaning bir haftalik ratsionida kartoshkadan tayyorlangan taxminan 5-6 marta yegulik ovqatlar bo‘lishi lozim. Bu sut va saryog‘ qo‘shilgan pyure, yog‘lilik darajasi past yog‘ va ko‘katli qaynatilgan kartoshka, duxovkada baliq, go‘sht yoki sabzavotlar bilan pishirilgan kartoshka bo‘lishi mumkin. Qovurilgan, chipslar ko‘rinishidagi yoki kartoshka-fri tavsiya etilmaydi. Kartoshka guruch va makaron mahsulotlaridan ham foydaliroq hisoblanadi.
|
| |
Operatsioonisüsteem - Tarkvara (software) ja riistvara (hardware). Riistvara

Operatsioonisüsteem on tarkvara, mis määrab, kuidas arvutis programme täidetakse (käivitab, haldab, hooldab, tegeleb ressursijaotusega, juhib andmesisestust ja väljastust) ja tegeleb riistvaraga. On olemas mitmeid erinevaid operatsioonisüsteeme (UNIX, SOLARIS, VMS, DOS, OS/2, WINDOWS95/98, WindowsNT/2000/XP jne).
Rakendustarkvaraks on programmid, mida tavakasutaja mingi konkreetse töö tegemisel kasutab. Näiteks tekstitoimetid (Word), esitluste tegemiseks mõeldud programmid (PowerPoint), tabelarvutusprogrammid (Excel), andmebaasisüsteemid (Access), joonistamisprogrammid (Paint), pakkimisprogrammid (PowerArchiever, WinZip), viirusetõrjeprogrammid (F-Secure, Norton Antivirus) jne. Tarbeprogramm teeb konkreetset vajalikku tööd (arvutab, joonistab, mängib muusikat, töötleb tekste jne).
Sageli on sama firma poolt toodetud aga erinevate tööde jaoks mõeldud programmid koondatud programmipakettideks. Näiteks pakett Microsoft Office sisaldab mitut erineva otstarbega rakendusprogrammi.
Kolmanda osana tarkvarast võib vaadelda arvutis olevaid andmeid. Andmeteks (Data) nimetatakse arvutisse salvestatud mistahes infot (tekstid, pildid, tabelid, helid, videod jne).
Riistvara
Iga arvuti riistvara koosneb järgmistest osadest:
-
sisendseadmed (klaviatuur, hiir, skänner, mikrofon);
-
töötlusseadmed (keskseade, välismälud);
-
väljundseadmed (monitor ehk kuvar, printer, valjuhääldid).
Arvuti füüsiliste komponentide välimus võib olla üsna erinev. Arvuti suuruse, võimsuse ja kasutamise põhjal eristatakse erinevat tüüpi arvuteid:
-
pihuarvutid (handheld PC);
-
sülearvutid (laptop, notebook);
-
lauaarvutid (desktop, minitower, miditower);
-
suurarvutid (mainframe).
IBM sülearvuti Thinkpad R31
|
Pihuarvuti Palm m515
|
Fujitsu LifeBook S6010
|
Pihuarvuti Visor Treo 90
|
Lauaarvuti (Desktop korpusega)
|
Lauaarvuti (Tower korpusega)
|
Riistvara seisukohast on olulisemad järgmised komponendid:
|
II. Xulosa - Yalgashova gulandom alisher qizining

|
Yalgashova gulandom alisher qizining
|
bet | 9/9 | Sana | 01.02.2024 | Hajmi | 494,63 Kb. | | #149769 |
Bog'liq KURS ISHI WORDII. Xulosa.
Xulosa o’rnida shuni ta’kidlash kerakki to’g’ri ovqatlanish tartibiga rioya qilish bu inson salomatligining poydevoridir. Salomatlik esa har bir insonga hayoti davomida kerak bo’ladi. Shuning uchun to’g’ri ovqatlanishga rioya qilaylik.
III. Foydalanilgan adabiyotlar:
1. Kаrimоv I.А. Bаrkаmоl аvlоd – O‘zbеkistоn tаrаqqiyotining pоydеvоri. – T.: O‘zbеkistоn. 1997. Самородский П.С., Симоненко В.Д., Тищенко А.Т. Технология. Трудовое обучение: Учебник для учащихся 7 класса. – М.: Вентана-Графф, 2003. – 192 с.
2. Рамизов Ж., Ҳамидов Ҳ. Меҳнат таълими. 7-синф ўқувчилари учун синов дарслиги. – Т.: Ўқитувчи, 1998. – 168 б.
3. Muslimov N.A., Sharipov SH.S., Qо‘ysinov O.A. Mehnat ta’limi о‘qitish metodikasi, kasb tanlashga yо‘llash. Darslik. – T.: TDPU, 2014. – 355 b.
4. Muslimov N.A., Sharipov SH.S., Qо‘ysinov O.A. Mehnat ta’limi о‘qitish metodikasi, kasb tanlashga yо‘llash. Darslik. –T.: TDPU, 2014. – 355 b.
5. Шарипов Ш.С., Муслимов Н.А. Техник ижодкорлик ва дизайн. Ўқув қўлланма. – Т.: ТДПУ, 2011. – 166 б.
6. Парманов А.Е., Шарипов Ш.С., Ғ.Т.Дадаев. Меҳнат мухофазаси. Ўқув қўлланма. – Т.: Илм зиё, 2013. – 248 б.
7. Толипов Ў.Қ., Шарипов Ш.С., Исламов И.Н. Ўқувчилар дизайнерлик ижодкорлиги. – Т.: Фан, 2006. – 96 б. Каримов И., Турсунов Ж. V–VII синфларда меҳнат таълими дарсларида электротехника ишларини ўрганиш. – Т.: РТМ, 2008. – 32 б. Каримов И. Меҳнат таълими ўқитиш технологиялари. – Т.: ТДПУ, 2013.
8. Umumiy о‘rta ta’lim maktablarining 7-sinfi uchun darslik Toshkent – 2017. 127-143-betlar.
9. https://www.uz
|
| |
Bolalar ovqatlanish ratsioni

|
Bolalar ovqatlanish ratsioni
|
bet | 3/9 | Sana | 01.02.2024 | Hajmi | 494,63 Kb. | | #149769 |
Bog'liq KURS ISHI WORD1.2. Bolalar ovqatlanish ratsioni.
Uyning poydevori mustahkam bo‘lsa, uning o‘zi ham shunchalik mustahkam bo‘ladi. Bu qurilish ishlarida ishlatiladigan tushuncha bo‘lsa-da, uni inson organizmiga nisbatan ham qo‘llash mumkin.
Chaqaloq dunyoga kelishi bilan uning organizmiga keyinchalik rivojlanishi uchun “baquvvat” ovqat zarur bo‘ladi. Albatta bu haqda, birinchi navbatda, bolaning ota-onasi qayg‘uradi. Bolaning salomatligi aynan ularga bog‘liq.
Asosiysi ota-onalar to‘g‘ri ovqatlanish sabog‘ini birinchi bo‘lib o‘zlashtirishlari lozim.
Qanchalik xilma-xil bo‘lsa, shunchalik yaxshi…
Bola organizmida u yoki bu foydali moddaga tanqislik bo‘lmasligi uchun xilma-xil aralash ovqat zarur. Bola ratsioniga o‘simlik va mol mahsulotlarini kiritish juda muhim. Ba’zilarini o‘zingiz tayyorlashingiz, boshqalarini esa pishirilmagan holda berishingiz mumkin. Bunday birikmalar tufayli maxsus boyitilgan mahsulotlarga bo‘lgan zarurat yo‘qoladi.
Bola organizmi barcha narsaga tez o‘rganib qoladi, shu bois bolani muayyan bir xil ovqatga o‘rgatish tavsiya etilmaydi. Undan faqat vegetarianlar ovqatini iste’mol qilishni talab etish yoki faqat yuqori kaloriyali mahsulotlar bilan ovqatlantirish mumkin emas. Sut foydali albatta, ammo ovqat ratsioniga boshqa mahsulotlarni kiritmasangiz bolada oziqlantiruvchi moddalar, vitaminlar, mikroelementlar, yog‘ kislotalari yetishmasligi rivojlanadi.
Bolaning ta’m bilish xususiyati to‘g‘ri rivojlanishi uchun ovqatni kichik porsiyalar ko‘rinishida bering. Shunda siz bolada muayyan ta’mga, ya’ni sho‘r, achchiq yoki shirin ovqatga mayl paydo bo‘lishining oldini olgan bo‘lasiz.
Issiq va sovuq ovqat
Menyuni shunday tuzingki, unda faqat issiq yoki sovuq ovqatlar bo‘lmasin. Ovqatlanish sxemasi taxminan quyidagicha bo‘lishi kerak:
Nonushta – saryog‘ va pishloq bilan qora non, vetchina yoki qaynatib pishirilgan go‘sht bo‘lagi, bir stakan iliq sut. Bu nima beradi? Bola organizmi A, B, B1,B2 vitaminlari, oqsil, kalsiy, mis, fosfor moddalari bilan ta’minlanadi.
Ikkinchi nonushta organizmni C vitamini bilan ta’minlaydigan ho‘l mevalar va sharbatdan iborat bo‘lishi lozim.
Tushlik – issiq ovqat, kartoshka sabzavotlar va go‘sht yoki baliq go‘shti hamda salat bilan. Bu nima beradi? Organizm temir, rux, yod, oqsil moddalari, foliy kislotasini yaxshi hazm qiladi va B1, B6,C vitaminlariga to‘yinadi.
Kechki ovqat – taxminan nonushtadagi kabi.
Quyida to‘g‘ri ovqatlanishda ovqat tarkibi bo‘yicha ma’lumotlar keltirilgan:
|
| |
2. Loyihalashni avtomatlashtirishni tashkil qilish. Elektronika sohasida avtomatlashtirilgan loyihalash tizimlari (cae)

|
2. Loyihalashni avtomatlashtirishni tashkil qilish. Elektronika sohasida avtomatlashtirilgan loyihalash tizimlari (cae)Bog'liq Mustaqil 110-111guruh AVT fanidan topshirig`i
Mustaqil ta`lim 2-topshirig`i Avtomatlashtirilgan loyihalash fanidan.
1. Avtomatlashtirilgan loyixalash tizimlari xaqida umumiy ma’lumolar.
2. Loyihalashni avtomatlashtirishni tashkil qilish.
3.
Elektronika sohasida avtomatlashtirilgan loyihalash tizimlari (CAE).
4. Avtomatlashtirilgan loyihalash tizimlari dasturiy ta’minoti.
5. Avtomatlashtirilgan loyihalash tizimlari informatsion ta’minoti.
6.
CARR- texnologik jarayonlarni avtomatlashtirilgan loyihasi;
7. Avtomatlashtirilgan loyihalash tizimlari metodik ta’minoti.
8.
Matlab tizimi ko’proq qo’llaniladigan sohala
.
9. UML diagrammalarining turlari.
10. UML diagrammasida sinf qanday tasvirlash jihadlari.
11. CASE UML diagrammalash vositalariga umumiy nuqtalari.
12.
Avtomatlashtirilgan loyihalash tizimlari operasion ta’minoti.
13. Avtomatlashtirilgan loyihalash tizimlari maxsuslashtirilgan dasturiy
ta’minoti.
14. Avtomatlashtirilgan loyihalash tizimlariinteraktiv grafik tizimlari.
15. AutoCAD tizimining asosiy buyruqlari bilan ishlash.
16. AutoCAD tizimida chizmalar chizishda foydalanuvchi interfeyslaridan
foydalanish.
17. Open a Drawing interfeysi va uning vazifalari.
18. AutoCAD dasturiy ta’minot parametrlari.
19. Start from Seratch interfeysi va uning vazifalari.
20. Use a Wizard interfeysi va uning vazifalari.
21. Use a Template interfeysi va uning vazifalari.
22. Open a Drawing interfeysi va uning vazifalari.
23. Avtomatlashtirilgan loyihalash tizimlarida virtual reallik tushunchasi.
24. Avtomatlashtirilgan loyihalashda foydalaniladigan EHM va HT haqida
umumiy ma’lumotlar
|
|
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
2. Loyihalashni avtomatlashtirishni tashkil qilish. Elektronika sohasida avtomatlashtirilgan loyihalash tizimlari (cae)
|
O‘zbek milliy taom turlari

|
O‘zbek milliy taom turlari
|
bet | 7/9 | Sana | 01.02.2024 | Hajmi | 494,63 Kb. | | #149769 |
Bog'liq KURS ISHI WORDO‘zbek milliy taom turlari:
Qiymali sho`rva
Chuchvara sho`rva
Ugra oshi
Qovurma sho`rva
Mastava
Moshxo`rda
Shirxo`rda
Qurtova
Cho`zma lag`mon
Chuchvara
Tuxum barak
Palov
Manti
Qovurma
Jarkop
Dimlama
2.2. Taom tayyorlash texnologiyasi.
Qiymali sho`rva
Go'shtni suyaklardan ajratib, suyakni qaynatib qo'yasiz, lahimini qiymalaysiz. Sho'rvasiga piyoz, sabzi, pomidor, kartoshka va sarimsoq tug'rab solasiz. Qiymaga mayin tug'ralgan piyoz qo'shib, tuz va murch sepib, xom tuxum chaqib solasiz va yaxshilab mijiysiz. Ana shu qiymadan kaftlar orasida dumalatib yong'oq kattaligidagi kiftalar yasaysiz. Qozondan suyaklarni olib tashlab, qaynab turgan joyiga bitta - ikki - tadan qilib kiftalarni solasiz va 20 - 25 minut mildiratib qo'yasiz. Tayyor taomni 6 - 8 donadan kiymalari bilan kosalarga qo'yib, yuziga mayin qirqilgan oshko'klardan solib mehmon dasturxoniga quyasiz. Masalliq: qiymasiga 500 gr go'sht, 2 - 3 bosh piyoz, 1 dona tuxum, tuz va murch ta`bga ko'ra olinadi; sho'rvasiga go'shtdan ajratilgan suyak, 2 - 3 bosh piyoz, 1 bosh sarimsoq, 2 dona kartoshka, 2 - 3 dona pomidor solasiz, tuzni ta`bga qarab rostlaysiz.
Tuxum barak
Xamiri sutda yoki tuxumda qoriladi, tindirib, yoyilgandan so'ng silliq stakan yordamida to'garak jildlar kesib olasiz. Har bir jildni ikki buklab yopishtirsangiz yarim oy shaklidagi chuchvaralar hosil bo'lib, bir chekkasini yopishtirmay og'iz qoldirasiz. Ichiga solinadigani tuxumdan tayyorlanadi, biroq qiyma emas, quyma tarzda bajariladi. Buning uchun sariyog' eritiladi (asli qadimiy variantida kunjut yog'ini dog'lab bir oz sovutilgan), bunga mayin to'g'ralgan piyozni solib, shig'il bo'lib qovurilib ketmasdan olovdan olib xavoda sovutiladi, tuz, murch sepib, xom tuxum chaqib, obdan aralashtirasiz. Ana shu quymadan bir qoshiqdan haligi yarim oy shaklida buklangan xamir jildlar ichiga qo'yib, qaynab turgan tuzli suvga tashlay berasiz. Tuxum baraklar qozon yuzasiga qalqib chiqandan so'ng yana ikki - uch minut qaynagach, chovlida suzib yassi laganga yoki xorazmcha badiya deb ataluvchi o'rtasi chuqurchali la`li idishga suzib, yuziga qaymok, surtib dasturxonga tortasiz. Masalliq: xamiri uchun 500 gr oq un, 2 dona tuxum (yoki bir stakan iliq sut), 0,5 choy qoshig'ida tuz olinadi; quymasi uchun 15 - 16 dona xom tuxum, 4 - 5 bosh piyoz, 150 gr sariyog', 2 choy qoshig'ida tuz, 1 choy qoshig'ida murch kerak bo'ladi.
|
| |
Программное обеспечение пк

|
Программное обеспечение пк
|
Sana | 17.01.2024 | Hajmi | 9,11 Mb. | | #139812 |
Bog'liq 5-mavzu Iqtisodiyotda zamonaviy IKT ning texnik ta’minoti. REJA - 1. Texnik ta'minotning asosiy tushunchalari.
- 2. Axborot komplekslarini texnik ta'minoti.
- 3. Iqtisodiy tizimlarda texnik ta'minot
- Axborot tizimlarini texnik ta'minlash - bu axborot tizimining ishlashi uchun mo'ljallangan texnik va apparat vositalari, shuningdek ushbu vositalar va texnologik jarayonlar uchun tegishli hujjatlar to'plami.
- Tarmoq kartasi va kabellar
- Superkompyuter
- Meynfrem (tranzaksiya-
- larni amalga oshiruvchi)
- PS kompyuterlari
- Nettop
- Monoblok
Noutbuk kompyuterlar - Cho’ntak kompyuterlari
- Noutbuk
- Netbuk
- Ultrabuk
- Elektron organayzer
Superkompyuterlar - Superkompyuterlar meteorologiya, aerodinamika, seysmologiya, fizika va boshqalar sohasidagi muammolarni hal qilish uchun ishlatiladi.
- Superkompyuterning ishlashi soniyada trillionlab operatsiyalar bilan o'lchanadi.
Shaxsiy kompyuterlar (ShK) - Shaxsiy kompyuterlar korxona boshqaruvini avtomatlashtirish, o'quv jarayonini avtomatlashtirish, foydalanuvchining individual ishini va boshqalarni hal qilish uchun ishlatiladi.
IQTISODIYOTDA BANKOMATLAR - Bankomat (Automated teller machine) bank xodimi ishtirokisiz mijozga xizmat ko'rsatadigan ko'p funksiyali mashinadir.
- Universal bankomat
- Ixtisoslashgan bankomat
Bankomat ikki qismdan iborat Asosiy modul Asosiy apparat qurilmalari - Kompyuter
- Modemquvvat bloke
- Operativ xotira
- Kompyuter paneliIchki sensor (tarqatish va qizib ketish paytida ovozni kuzatish)
- Kondensator
- Mikrosxemalar
- Ishqalanish mexanizmi
- QR kodli to'lov tizimidan foydalangan holda moliyaviy operatsiyalarni amalga oshirishda ma'lumot almashish uchun smartfonlardan ham foydalanish mumkin.
To'lov terminali - Kerakli to'lovlarni mustaqil ravishda to'lash imkonini beruvchi o'zini o'zi boshqaradigan dasturlashtirilgan murakkab qurilma
- POS TERMINAL
- Statsionar
- Avtonom
- Portativ terminal,o'z ichiga planshet, shtrix-kod skaneri, fiskal disk, kvitansiya printeri
|
| |