Ločila pišemo večinoma brez presledka ob črki ustrezne skladenjske enote ali besede – so torej

Ločila pišemo večinoma brez presledka ob črki ustrezne skladenjske enote ali besede – so torej levo- in desnostična. Izjeme:
pomišljaj načeloma pišemo na obe strani z razmikom – je nestičen; če pa zaznamuje izpust črk na koncu besede ali predlog do, ga pišemo brez razmika – je stičen,
tri pike so nestične, če pa zaznamujejo izpust dela besede, so levostične.
4: ENO-/DVODELNA
Ločila so lahko eno- ali dvodelna (npr. pomišljaj, oklepaj, narekovaj).
5:
Ločila pri premem govoru.
LOČILA (SP § 226–484)
STIČNOST
Večina je STIČNIH (brez presledka – levo- ali desnostična);
NESTIČNI ločili sta lahko pomišljaj in tri pike.
LOČILO | STIČNO | NESTIČNO | tri pike … | izpust dela besede O, sveta prepr…! | nedokončana misel In vsi smo strmeli … | pomišljaj – | str. 23–39 v letih 1990–2002
proga Maribor–Celje
| pri dvojnih imenih Bešter – Turk | poševnica / | ali
| verzi |
PIKA
|
|
na koncu samostojnih pripovednih povedi
|
*za okrajšavami: gl., t. i., tj., oz., npr., itd.
za številkami: na 15. strani, 90. leta, V. zvezek, 1. mesto, 1. (prislov tipa prvič),
|
NE, če je zadnji stavek vpr. ali vel.
(Rešil sem jih, zakaj neki?)
|
*NE za glavnimi števniki pri 15 letih,
15-ih letih, zvezek 5
|
VPRAŠAJ
|
|
glavni stavek je vprašalen
|
|
NE, glavni stavek je pripovedni (Vprašal me je, kako delam.)
|
* dvom (Prešeren je bil rojen na (?) Vrbi.
|
KLICAJ
|
|
na koncu čustveno obarvanih povedi
|
|
nagovor v pismih ** priporočena vejica
|
* opozorilo (Prinesel nam je pepk(!).
|
VEJICA (SP § 288)
DA
|
NE
|
1. Med enakovrednimi deli proste ali zložene povedi (SP § 290–324)
|
|
*nestavčni enakovredni deli
vezalni (naštevanje)
stopnjevalni: To ni le grdo, ampak tudi nepošteno.
ločni: Bi kavo, čaj?
vzročni, posledični: Slab, zato pa poceni izdelek so nam ponujali.
Mlada, torej neizkušena, je odšla v svet.
pojasnjevalni: Prišel je pozno, šele ob treh.
Predava dvakrat na teden, in sicer v torek in petek.
Zbolel je za hudo, nalezljivo boleznijo.
|
Zbolel je za hudo nalezljivo boleznijo.
|
*pristavčni deli:
– Največji slovenski pesnik, France Prešeren, se je rodil v Vrbi. (NI znano)
– Nekatere vaje, npr. (recimo, denimo) tiste na začetku, so težke.
|
Največji slovenski pesnik France Prešeren se je rodil v Vrbi. (JE znano)
|
*vrinjeni stavki:
– Daleč, ne vem kje, se je oglasil žvižg.
|
|
DATUMI
Sestanek bo
v ponedeljek, 8. oktobra 2007, ob 17. uri.
v ponedeljek, 8. 10. 2007, ob 17. uri.
|
… v nedeljo ob 14h …
… v nedeljo ob 14. uri …
… v nedeljo ob 14.40 …
|
IN, PA (pogovorno), ALI
|
(§ 316)
|
IN: protivni: Mimo mene si šel, in (= vendar) me nisi videl.
posledični: Bilo nas je devet, in (= zato) eden je moral od hiše.
ALI: Bila je v dvomu, ali naj me vika ali tika.
|
pred vezniki in !!, pa !!, ter
* pred ločnim ali, oziroma, bodisi
* pred drugim delom dvodelnih vezniških zvez
ne – ne, niti –niti, tako – kakor
|
2. Med nadrednim in odvisnim stavkom (tudi pred prim. odv. s kot, kakor …)
|
|
*Rekla mi je, naj rešujem vaje.
Zdaj, ko rešujem vaje, nimam časa zate.
Ko bo uspel, bo pregledal naloge.
Vaje je reševala, kot bi si on le želel. (os. glag. obl.)
|
Bolje je delati kot govoriti.
(neos. glag. obl.)
|
* če je pov. kakšnega stavka izpuščen
Kolikor bo dal on, toliko (bom dal) jaz.
|
|
|
* med dvema podrednima veznikoma
Le piši materi, da če bo …
Skusili ste, da kdor …
|
|
*med prirednim in podrednim veznikom pred vmesnim odv.
Pridem sam, in če bo mogoče, pripeljem še koga. / in ker … / in ko …
|
|
*med deli večbesednega veznika
Kljub temu da je mlad, …
Namesto da se uči, …
Medtem ko ste spali, …
Rad ga ima, zato ker je …
|
3. Med polstavkom (jedro je deležje/deležnik/pridevnik/samostalnik) in drugim delom povedi
|
|
*Rešujoč vaje, si je tudi kaj zapomnil.
Stopivši skozi vrata, je glasno pozdravil.
(= Ko je stopil skozi vrata, je …)
Seno, posušeno na prostem, je dišalo.
(Seno, ki je bilo posušeno …, je …)
|
*V na mizi ležeči knjigi je veliko vaj. (prid. polstavek je levo od odnosnice)
|
* V knjigi, ležeči na mizi, je veliko vaj.
|
|
Nedoločniški polstavek v os. glag. obl. – vejica je ali je ni:
Imel je željo, postati zdravnik.
Imel je željo postati zdravnik. /… da bi (on) postal …/
|
|
4. Med izpostavljenim stavčnim členom ali dostavkom in drugim delom povedi
|
|
*Sin, ta ti bo še zagodel.
|
|
*Postati zdravnik, to je njegova želja.
|
|
5. Med izrazi in stavki, ki niso stavčni členi ali deli priredja oz. podredja
|
|
*zvalniki, ogovori: Gospa, kar po domače.
|
*
|
*medmeti: Joj, kam bi del! Zdravo, Tine, ali me res ne poznaš?
|
*če medmet ni rabljen samostojno: Miška pa smuk v luknjo. Krava reče mu.
|
*členki: Da, vse je čisto. Le, samo previdno.
|
|
|
|
NI VEJICE
|
|
*pred tremi pikami
|
|
DVOPIČJE
|
|
STIČNO
za pojasnjevanje, naštevanje
po napovednem spremnem stavku pred dobesednim navedkom v premem govoru
|
NESTIČNO
*0 : 0
27 : 9
lepa : lipa : lopa (nasprotja)
|
PODPIČJE
|
|
* krepkeje kot vejica, šibkeje kot pika
|
|
* loči skupine naštevanega
* zapleteno zložena priredja …
|
|
POMIŠLJAJ
|
|
NESTIČNI
* poudarja namesto vejice, ločuje, izraža nasprotje
|
STIČNI
*predložni pomišljaj: v pomenu od … do:
str. 234–280; v letih 2000–2005
|
* zaznamuje zvezo osebka in povedka ob izpuščeni glag. obliki
|
NESTIČNI
* za alineje
|
* zaznamuje spremenjen sklad. naklon
|
* nasprotja ne – ne
|
namesto narekovajev v premem govoru
|
* minus 29 – 10
|
* izpust
|
|
* dvodelni: vrinjeni stavek
|
|
TRI PIKE
|
|
NESTIČNE
|
STIČNE
|
* okrajšana poved, premor:
Želim si zdravja, sreče …
|
*izpust dela besede:
Ti si prava g… (= grdoba)
|
VEZAJ (413)
|
|
STIČNI
|
NESTIČNI
|
* v pomenu in, pa, ter:
pravopisno-slovnične vaje,
Ljutomersko-Ormoške gorice, črno-bela fotografija, v Breznik-Ramovševem…
|
*med deloma dvojnega imena Videm - Dobrepolje (pregibamo)
|
* med zloženkami, katerih prvi del so števke ali črke
3-krat, v 50-ih, B-diplomski izpit,
C-vitamin
|
*med prvotnim in privzetim priimkom
Murn - Aleksandrov
Kveder - Jelovšek
|
* na koncu pisno osamosvojenega dela zloženke ali sestavljenke
dva- ali trikraten, bio- in bibliografski podatki
|
|
*NI VEZAJA
|
|
* človek žaba, študent prorektor, Cankar umetnik
(dodano k sam. je prilastek)
|
|
OKLEPAJ, ZAKLEPAJ
* ponazoritev, dopolnitev povedanega, vrinjeni stavki: Svojilne pridevnike … (iz lastnih imen) …
* druge vrste povedi: Govorila so: rebra in mišice prsnega koša … (Glej sliko.)
* loči možne sestavne dele besede ali besedila: učitelj(ica), (pravo)pisen
|
vrste oklepajev (SP (§ 449):
okrogli
oglati
zaviti
lomljeni
pokončni
|
POŠEVNICA
|
|
*STIČNO
|
NESTIČNO
|
* v pomenu ali, oziroma
Celovec/Klagenfurt, s/z
|
za označevanje meje med verzi …
|
* ulomljeno, skozi, na: m/s
|
|
NAREKOVAJ
|
(§ 461)
|
* vrste narekovajev:
dvojni srednji
enojni srednji
enojni spodaj-zgoraj
dvojni spodnji
dvojni zgornji
* dobesedni navedek pri citiranju
* poseben pomen
* naslovi podjetij, če drugače ni prepoznavno ime
PREMI GOVOR
spremni stavek + dobesedni navedek
|
navajanje pomena besede:
– dvodelni enojni: glagoli dicendi 'rekanja'
|
Profesor je vprašal: »In kdo je izumil ladijski vijak?«
|
|
»Še tega je bilo treba!« sem vpil.
»Še tega je bilo treba,« je rekel togotno.
|
|
»In kdo,« je vprašal profesor, »je izumil ladijski vijak?«
|
|
PISANJE SKUPAJ ALI NARAZEN (SP 485)
SKUPAJ
|
NARAZEN
|
Z VEZAJEM*
|
SAMOSTALNIKI
|
BESEDNE ZVEZE
|
SAMOSTALNIKI
|
* podredne zloženke
jugovzhod
alfažarki,
žiroračun
|
TV Slovenija
alfa žarki, žarki alfa,
žarki α,
žiro račun
|
*
podredne zloženke
C-vitamin
TV-spored
α-žarki
|
|
|
* priredne zloženke (in)
Anglo-Američani
|
PRIDEVNIK
|
|
PRIDEVNIK
|
* podredne zloženke
poljudnoznanstven,
dvajsetodstoten,
petlitrski,
sivorjav,
temnosiv
|
(KOT, DA) = KAKO?
sivo rjav
temno siv
čokoladno rjav
kričeče rjav
|
* priredne zloženke
delavsko-kmečki (IN)
črno-bel
C-vitaminski
20-odstoten
5-litrski
|
ŠTEVNIKI
|
ŠTEVNIKI
|
ŠTEVNIKI
|
*sklopi
šeststo, stotretji
pettisoči
|
sto tri
pet tisoč
|
|
ŠE (SP 487)
oboje na hitro/nahitro, kdorsibodi/kdor si bodi, kakorkoli/kakor koli
vrinemo (kakor že koli)
ne moremo (neumen)
2. priporočljivo skupaj: legokocke, žiroračun, minigolf, vikendhiša, angoravolna
SKUPAJ,
podredna
zloženka
|
NARAZEN,
dva sam., eden
kot prilastek
|
VEZAJ (-),
v pomenu IN
|
VEZAJ (-),
izpust
ene sestavine
|
VEZAJ (-),
prva sestavina zloženke je števka ali črka
|
1. VAJA
PRIMER PONUDBE ZA PREVAJANJE NA SPLETNI STRANI
Glede na to, da ste se odločili obiskati to internetno stran vas najbrž zanima Slovensko-Angleško prevajanje ali pa izdelava internetnih strani. Sprehodite se po strani in če najdete kaj, kar vam je všeč mi pošljite e-mail, tako da se vam bom lahko oglasil v najkrajšem možnem času.
Moji Cilji
Menim, da postaja prevajanje eden od temeljnih kamnov modernega poslovnega sveta. Z globalizacijo današnjega poslovnega sveta postajajo prevajalci, prav tako kot pogajalci, ključni igralci pri komunikaciji s poslovnimi partnerji. Mnoga sodobna podjetja imajo pogoste ali celo dnevne stike s tujino in se tako srečujejo s številnimi besedili v tujih jezikih. Kvalitetni prevodi izvirnikov besedil tako pripomorejo k boljši komunikaciji pa tudi vtisu bralca. Popolnost na področju prevajanja, mora biti zagotovljena, saj le to prevzema vedno močnejšo vlogo oblikovanja celostne podobe in podjetja in njegovega nastopa, ta dva dejavnika pa nikoli ne smeta biti podcenjevana.
|