nyuuzyou/kompy huggingface dataset:
Vegetasion tajribalar qayerlarda olib boriladi?

|
Vegetasion tajribalar qayerlarda olib boriladi?
|
bet | 13/42 | Sana | 03.12.2023 | Hajmi | 139,12 Kb. | | #110569 |
Bog'liq 1. Dehqonchilik fanining asosiy vazifasi nimadan iborat -fayllar.org159. Vegetasion tajribalar qayerlarda olib boriladi?
A.*Vegetasion uylar, issiqxonalar va iqlimiy kameralar
B.Dala sharoitida
D.Laboratoriya va dala sharoitida
E.Ishlab chiqarish tajribalarida
160. Vegetasion tajribalarda takroriylik deb qabul qilingan nazorat va tajriba variantidagi elementlar birlik nima?
A.*Idishlar soni
B.Lizimetrlar
D.Paykallar soni
E.Petri kosachalari
161. Dala tajribalari nechta turga bolinadi?
A.*Maxsus ajratilagan maydonlarda (stasionar) va ishlab chiqarish sharoitida
B.Agrotexnikaviy tajribalar
D.Nav sinash tajribalari.
E.Yalpi yoki geografik dala tajribalar
162. Ilmiy tadqiqiot usullarini korsating?
A.*Umumiy, xususiy
B.Tajribaviy, laboratoriyaviy
D.Fikriy, aqliy
E.Iqtisodiy, ijtimoiy
163. Deduksiya nimaga asoslanadi?
A.*Umumiydan xususiyga bolgan mantiqiy xulosaga
B.Xususiydan umumiyga bolgan mantiqiy xulosaga
D.Umumiydan xususiyga bolgan mantiqiy xulosaga
E.Bu bilishning keng tarqalgan usuli bolib, barcha narsalar solishtirilganda bilinadi tamoiliga asosolanadi
164. Induksiya nimaga asoslanadi?
A.*Xususiydan umumiyga bolgan mantiqiy xulosaga
B.Umumiydan xususiyga bolgan mantiqiy xulosaga
D.Umumiydan xususiyga bolgan mantiqiy xulosaga
E.Bu bilishning keng tarqalgan usuli bolib, barcha narsalar solishtirilganda bilinadi tamoiliga asosolanadi
165. Birinchi vegetasion tajriba kim tomonidan otkazilgan.
A.*Van Gelmont
B.Libix
D.Vigman va Polstrof
E.Belousov
166. Dalalarning tarixiy daftarini moxiyati nimada?
A.*Dalalar boyicha har yili qollangan agrotexnika tadbirlar va olingan hosil daftari
B.Ogitlarni qollash rejasi yozilgan daftar
D.Xojalikning perspektiv rejalari yozilgan daftar
E.Yovvoyi osimliklarni kartalashtirish daftari
|
| |
Klaviatuur - Minu unelmate arvuti

Minu unelmate arvuti
Download
473,4 Kb.
bet
10/12
Sana
22.03.2020
Hajmi
473,4 Kb.
#8535
1
...
4
5
6
7
8
9
10
11
12
Klaviatuur
Valisin Razer Marauder klaviatuuri kuna see on mõeldud mängurile ning sellel on mitmevärviline nupuvalgustus.
Hind: 114,00€
Download
473,4 Kb.
1
...
4
5
6
7
8
9
10
11
12
Download
473,4 Kb.
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Dərs
Mühazirə
Qaydalar
Referat
Xülasə
Yazı
Minu unelmate arvuti
Download
473,4 Kb.
Väljundseadmed  

    Monitor

Väljundseadmed Monitor
Download
473,4 Kb.
bet
11/12
Sana
22.03.2020
Hajmi
473,4 Kb.
#8535
1
...
4
5
6
7
8
9
10
11
12
Väljundseadmed
Monitor
Valisin SAMSUNG MONITOR LCD 23" S23A300B/W/LED LS23A300BS/EN SAMSUNG, kuna see on LED monitor ning resolutsioon on üpris kõrge.
Hind: 151,30€
Download
473,4 Kb.
1
...
4
5
6
7
8
9
10
11
12
Download
473,4 Kb.
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Dərs
Mühazirə
Qaydalar
Referat
Xülasə
Yazı
Väljundseadmed Monitor
Download
473,4 Kb.
Javoblar Kasb kasalliklarining etiologik omillari, tasnifi, diagnostik prinsiplar va oldini olish chora-tadbirlari

|
Javoblar Kasb kasalliklarining etiologik omillari, tasnifi, diagnostik prinsiplar va oldini olish chora-tadbirlari
|
bet | 1/10 | Sana | 29.11.2023 | Hajmi | 54,12 Kb. | | #107808 |
Bog'liq KKI
Javoblar
Kasb kasalliklarining etiologik omillari, tasnifi, diagnostik prinsiplar va oldini olish chora-tadbirlari.
Kasb kasalliklari etiologiyasi bo'yicha 5 guruhga bo'linadi:
Kimyoviy omillarning ta'siridan rivojlangan kasalliklar: o'tkir va surunkali zaharlanishlar va ularning asoratlari, teri kasalliklari (kontakt dermatit, fotodermatit. toksik melano-dermiya va b.).
Ishlab chiqarish aerozollarining ta ’siridan rivojlangan kasalliklar:pnevmokoniozlar, silikoz, siderosilikoz, antrakosilikoz, asbestoz, karbokoniozlar, changli bronxit va boshqalar.
Fizik omillar ta ’siridan rivojlangan kasalliklar: vibratsiya kasalligi, elektrooftalmiya, katarakta, koxlear nevrit, nur kasalligi va boshqalar.
Jismoniy zo ‘riqishlar, organ va tizimlarning zo ‘riqishi bilan bog 'liq kasalliklar: koordinator nevrozlar, periferik nerv tizimining kasalliklari, bo‘yin va bel-dumg'aza radikulopatiyalari, yelka epikondiliti va b. Bachadonning pastga siljishi, oyoqlarda venalarning varikoz kengayishi, ovoz boylamlarining zo'riqishi natijasida kelib chiqqan kasalliklar (surunkali laringit) va boshqalar.
Biologik omillar ta ’sirida rivojlangan kasalliklar: yuqumli va parazitar kasalliklar - tuberkulyoz, brutsellez, virusli gepatit, disbakterioz, teri kandidomikozi, visseral kandidomikoz va boshqalar.
KASB KASALLIKLARI - klinik fan bulib, u kasb xastaliklarining kelib chikish sabablari, rivojlanish jarayonining klinik xususiyatlari, tashxis kuyish usullari, muolajalar va xastaliklarning oldini olish tadbirlarini urganadi.
Kasb kasalliklarini aniqlashda quyidagi diagnostik tamoyillarga amal qilish zarur bo ‘ladi:
1. Bemorning kasbini to ‘la tahlil qilish va mehnat faoliyati jarayonida xodimga zararli omillarning nechogii ta’sir ko'rsatishini, ularning ta’sir qilish muddati, shuningdek, ilgari boshdan kechirilgan umumiy yoki kasbga aloqador kasalliklami aniqlash kerak.
2. Bemor bajaradigan ishning ta ’rifi va mehnat sharoitlarining sanitariya-gigiyenik tavsifi bilan tanishish lozim. Bemordan olingan ma ‘lumotlar rasmiy hujjatlar bilan tasdiqlangan bo ‘lishi kerak.
3. Kasallikning klinik ko'rinishida shu kasb kasalligiga xos bo ‘lgan klinik, biokimyoviy, rentgeno-morfologik belgilar majmuini aniqlash (masalan, simob va qo'rg'oshin ta ’siridan surunkali zaharlanishga va pnevmokoniozga sabab bo'lgan belgilar va b.).
4. Kasallikning rivojlanishiga sabab bo'lgan kimyoviy moddalar va ularning derivatlarini, biologik suyuqliklarda bor-yo‘qligini va miqdorini aniqlash (simob, qo'rg'oshin, pestitsidlar va ularnming organizmda hosil qilgan birikmalarini qonda va siydikda aniqlash va h.k.).
|
| |
C.1.2.2 Käsukonveierid ja käsu taseme parallelism

|
C.1.2.2 Käsukonveierid ja käsu taseme parallelism
|
bet | 4/38 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 1,16 Mb. | | #537 |
Töötlemisseade
Kui programmi teostatakse, siis töötlemisseade ehk protsessor itereerib sama põhisammude järjestust (tuntud ka Von Neumanni tsükli nime all):
-
Mälu lugemine ja järgmise protsessoris teostamisele kuuluva juhendi salvestamine (Juhendi väljakutse samm)
-
Väljaarvutamine, milliseid elementaaroperatsioone peab protsessor tegema selleks, et teostada äsja laetud juhendit (Dekodeerimise samm)
-
Kohaste juhendite operandide kindlaksmääramine ja laadimine (Operandi väljakutse sammud)
-
Juhendite rakendamine elementaaroperatsioonide jadana, mis on määratud dekodeerimise sammul (Rakendamise samm)
-
Tulemuste salvestamine, kui seda nõutakse juhendis (Salvestamise samm)
-
Määrab kindlaks järgmisena teostatava juhendi koha mäluseadmes..
Üksikasjalik protsessori struktuuri ja töö kirjeldus on toodud käesoleva mooduli 2. ja 3. peatükis.
|
| |
C.1.3.4 Erinevaid arvuteid

Järjestik- ja paralleelport
Arvutisüsteemis on tavaliselt kaht tüüpi pordid, mida nimetatakse "järjestikpordiks" ja "paralleelpordiks", mis võimaldavad erinevat andmevahetust välismaailmaga.
Sisemiselt kasutab arvutisüsteem andmete edastamiseks paralleelühendusi: andmed on organiseeritud gruppidesse, milles on teatud arv bitte, tavaliselt on see arvu 8 kordne. Järjestikport järjestab väljuvad või sissetulevad andmed, võimaldamaks andmevahetust välise seadmega ühe juhtme kaudu.
Paralleelport aga võimaldab sissetulevate ja väljuvate andmete vahetust paralleelselt. Paralleelport oli algselt juurutatud printeritega suhtlemiseks, järjestikport aga loodi aeglaste seadmete nagu klaviatuuride, hiirte, modemite jne jaoks.
Paralleelpistmik ja järjestikpistmik
Kummagi pordi nähtavaks osaks on pistmik e konnektor, mis koosneb 9 klemmist järjestikpordis ja 25 august paralleelpordis. RS232 standard määrab pistmiku kuju, iga signaali tähenduse ja järjestikühenduse protokolli.
|
Klaviatuurid - Politecnico di torino

Klaviatuurid
Klaviatuur on kogum klahvidest, mis vastavad tähtedele ja sümbolitele. Klahvi vajutades saadab seade vastava klahvi numbrilise väärtuse arvutisüsteemile.
Niinimetatud QWERTY klaviatuurid on kõige enam levinud klaviatuuritüüp. Nime on nad saanud ülemise tähestiku rea esimese kuue klahvi järgi. Eri keelte jaoks on olemas erinevaid klaviatuure (näit. itaalia Macintoshi klaviatuuril QZERTY konfiguratsioon).
Töökeskkondades kasutame sageli niinimetatud ergonoomilisi klaviatuure, millele on antud kasutajasõbralik kuju ning klahvide paigutus, et suurendada klahvivajutuste kiirust. Kaasaegsed klaviatuurid kasutavad traadita ühendusi, mis nõuavad autonoomset energiaallikat ja kasutavad seega patareisid või laetavaid akusid.
Hiired
Hiired on osutusseadmed, st seadmed, mis tõlgivad kasutaja füüsilised liigutused ekraanil oleva osuti liikumisteks.
Kasutaja liigutuste tuvastamiseks kasutasid esimese põlvkonna hiired elektromehhaanilist lahendust: tasasel pinnal liikudes plastikkihiga kaetud metallkuul mõjutas sisemisi andureid, mis tõlgendasid liikumised elektrilisteks signaalideks ja need saadeti süsteemi. Korralikuks tööks vajas see lahendus karedat ja täiesti puhast pinda.
Viimase 10 aasta jooksul on elektromehhaanilised lahendused asendatud optilistega: hiire alumisel pinnal on punane LED-lamp ja valgusdiood. LED-lamp annab valguskiire, mis peegeldub lauapinnalt ning seda loeb viivitamatult andur, tuvastades sel viisil liikumise suuna. Funktsionaalsuse tõhustamiseks kasutatakse uuemates seadmetes LED-lambi asemel laserkiirt. Nagu klaviatuurid, on ka hiired sageli varustatud raadioühendusega, mis kõrvaldab vajaduse juhtmete järele.
Traadita klaviatuur/hiir
|
Monitorid - Politecnico di torino

|
Politecnico di torino
|
bet | 8/38 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 1,16 Mb. | | #537 |
Monitorid
Monitor on seade, mis võtab vastu signaale ning edastab neid kujutise või teksti kujul. Traditsioonilisi monitore nimetatakse ka katoodkiiretoru (Cathode Tube Ray - CRT), neis kasutatud tehnoloogia järgi. Monitoril olevad kujutised moodustatakse niinimetatud pikslite kogumite abil. Iga piksel koosneb sellega seotud kolmest värvikanalist (punane, roheline ja sinine, inglise keele põhjal RGB), millest kokku moodustatakse esitatav punkt.
TFT monitor
Võrguseadmed
Need seadmed võimaldavad kommunikatsiooni mitme süsteemi vahel võrgu kaudu. Seade peab haldama füüsilist ühendust ja informatsiooni tõlkimist süsteemi poolt kasutatavast formaadist võrgus kasutatavasse formaati.
Ühenduste tüübid võivad olla erinevad, sõltuvalt võrgu olemusest, kuhu süsteem on ühendatud. Näiteks personaalarvuti ühendamiseks Ethernet LAN-iga on meil vaja võrguadapterit, kuid telefoniliinil sissehelistamisteenuse kasutamiseks vajame modemit.
Ethernet RJ45 konnektor
|
| |
Modemid - Politecnico di torino

|
Politecnico di torino
|
bet | 9/38 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 1,16 Mb. | | #537 |
Modemid
Modemid (tuleb ingliskeelsetest sõnadest (MOdulators DEModulators - modulaator/demodulaator) on seadmed, mida kasutatakse analoog-või digitaalandmete järjestikuliseks edastamiseks ja vastuvõtuks.
Varasematel aastatel kasutati modemeid andmete edastamiseks sissehelistamise teel ja seega nende abil tuli tõlkida digitaalne informatsioon analoogsignaaliks, et seda oleks võimalik edastada telefoniliinide kaudu. Vastuvõtval poolel võttis modem vastu analoogsignaali ning muutis selle vastuvõtva personaalarvuti jaoks arusaadavaks digitaalsignaaliks.
Modemülekande skeem
|
| |
Kompyuter injiniring” kafedrasi “Kompyuterni tashkil etilishi” - bet 5

|
Kompyuter injiniring” kafedrasi “Kompyuterni tashkil etilishi”
|
bet | 5/7 | Sana | 17.05.2024 | Hajmi | 1,77 Mb. | | #240290 |
Bog'liq Nazarov H mustaqil ish 2 A TX - bu ilg'or texnologiyali kengaytirilgan anakartning qisqartmasi bo'lib, u 90-yillarning o'rtalarida anakartlar uchun qilingan muhim dizayn va texnologiyani yangilashga ishora qiladi. Bugungi kunda kompyuter anakartlari haqida o'ylaganimizda, biz darhol ATX anakarti qanday ko'rinishini tasavvur qilamiz: protsessor rozetkasi, operativ xotira uyalari, PCIe portlari va barcha tashqi qurilmalarimiz uchun yon ulanishlari bo'lgan chipset platasi. Xo'sh, micro ATX qanday ko'rinishga ega bo'ladi? Nomidan ko'rinib turibdiki, bu standart o'lchamdagi ATX anakartning kichikroq versiyasidir. Micro ATX anakartlari boshqa to'liq o'lchamli anakartlarda mavjud bo'lgan barcha muhim funktsiyalarga ega, ammo ixchamroq o'rnatishda. Dizayn qo'shimcha PCIe uyalari va DIMM rozetkalarini (RAM stiklari uyalari) kichik shaxsiy kompyuter korpuslariga mos keladigan yanada ixcham zavod shakli foydasiga sotadi. Anakartning standart ATX, micro-ATX (mATX) yoki mini-ITX modeli ekanligini aniqlashning eng yaxshi usuli uning o'lchamiga qarab hisoblanadi. Bu erda barcha yirik ishlab chiqaruvchilarning "Form Factor" o'lchamlari haqida qisqacha ma'lumot:
Anakartning standart ATX, micro-ATX (mATX) yoki mini-ITX modeli ekanligini aniqlashning eng yaxshi usuli uning o'lchamiga qarab hisoblanadi. Bu erda barcha yirik ishlab chiqaruvchilarning "Form Factor" o'lchamlari haqida qisqacha ma'lumot:
Standart ATX: 12,0 dyuym x 9,6 dyuym
Micro-ATX: 9,6 dyuym x 9,6 dyuym
Mini-ITX: 6,7 dyuym x 6,7 dyuym
Siz microATX ning kichikroq versiyasini ko'rasiz: Mini ATX. Ushbu ixcham model fonetik o'xshashligi tufayli mini itx nomi bilan ham tanilgan, ammo ikkala atama ham brend katalogidagi eng kichik anakart qatoriga ishora qiladi. Agar siz juda kichik, ammo kuchli kompyuter yaratishga qiziqsangiz, ATX anakartining ushbu kichik versiyasini qo‘shish yaxshi fikr deb o‘ylagandik.
MSI B560M PRO-VDH micro ATX anakarti sizga 4 DIMM uyasi orqali 128 Gb gacha bo'lgan tezkor xotirani ham beradi. Siz hatto ularni har qanday byudjetli anakart uchun kamdan-kam uchraydigan ta'sirchan 5066 MGts chastotaga oshirib yuborishingiz mumkin. MSI B560M PRO-VDH micro ATX anakarti ham o‘rnatilgan WIFI 6 va 5.2 Bluetooth texnologiyasi bilan ta’minlangan, ya’ni simsiz simsiz imkoniyatlarni chekilgandan oldinroq olish uchun kompyuter uchun Wi-Fi karta kerak emas. muvaffaqiyatsizliklar. Ikkinchisi o'sha PCIe slotini audio karta yoki USB portini kengaytirish uchun bepul saqlaydi!
|
| |
C.1.1.4 Mälutehnoloogia põhitüübid

C.1.1.4 Mälutehnoloogia põhitüübid
Mälu on arvutisüsteemi funktsionaalne seade, mis salvestab programme ja andmeid. Iga informatsiooni ühik tuleb teisendada binaarkoodiks, et seda oleks võimalik salvestada mäluseadmesse. Elementaarühikuks on bit. Kaheksa bitti moodustab üks bait. Informatsioo9ni käsitletakse tavaliselt baitide jadana. Mälu koosneb tavaliselt mälupesadest (ehk aadressidest), millest igaüks sisaldab ühe baidi või rühma baite. Üks mingi informatsioonihulk võib salvestamiseks vajada mitut mälupesa. Mälumahtu mõõdetakse bittides või baitides, mida see suudab salvestada. Praktikas kasutatakse mälu suuruse väljendamiseks järgmisi eesliiteid: K (kilo - 1024), M (mega - 1024*1024), G (giga - 1024* 1024* 1024), millele järgneb sõna bitt või bait. Järgnevalt kasutatakse tähti b ja B vastavalt biti ja baidi tähistamiseks.
Mälus teostatavateks elementaarseteks operatsioonideks on: valik, lugemine, kirjutamine.
Mälus teostatavateks elementaarseteks operatsioonideks on: valik, lugemine ja kirjutamine. Operatsioon valik määrab kindlaks füüsilise mälu kogumi, kuhu andmeühik salvestatakse või kust see hangitakse. Mälus füüsilise piirkonna valimise aluseks on sellele piirkonnale unikaalselt määratud väärtus ("aadress").
Informatsiooni ühikut võib salvestada mälusse kirjutamise operatsiooni alusel. Mälust andme hankimiseks sooritatud operatsiooni nimetatakse lugemiseks.
Seega mälu võib esitada joonisel toodud mudelina.
Mälu loogiline mudel
Mälude iseloomustuseks kasutatakse mitmesuguseid parameetreid. Esimeseks on järjekord, millega saame ligipääsu mälupesadele. Järjestikune mälu (näit magnetlint) vajab ligipääsuks kõiki nõutud pesale eelnevate pesade läbikäimist. Muutmälu (RAM) aga võimaldab ligipääsu otse vajalikele mälupesadele.
Teine aspekt on seotud operatsioonide tüübiga, mida me mälus saame teostada. Püsimälusse (ROM) saab andmeid salvestada ainult selle valmistamise ajal. Andmeid saab hiljem sealt ainult lugeda. Kuid muutmälu võimaldab korduvat kirjutusoperatsiooni.
Kolmas aspekt puudutab seda, kuidas mälu säilitab sellesse salvestatud andmeid ajas. Hävimälu kaotab informatsiooni pärast toitevoolu väljalülitamist, samas kui säilmälu säilitab salvestatud informatsiooni isegi siis, kui toitevool puudub.
Erinevate mälude võrdlemiseks tuleb meil defineerida mõned parameetrid:
-
mälu kiirus: aeg, mis kulub info lugemiseks mälust või kirjutamiseks mällu
-
mälu maht: informatsiooni hulk, mida on võimalik mälusse salvestada
-
|
Küsimus 08  

Vastus A) ja Vastus C) viitavad paketile, ülejäänud viitavad mälu tehnoloogiale.
Küsimus 09

|
Küsimus 08
Vastus A) ja Vastus C) viitavad paketile, ülejäänud viitavad mälu tehnoloogiale.
Küsimus 09
|
bet | 38/38 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 1,16 Mb. | | #537 |
Küsimus 08
Vastus A) ja Vastus C) viitavad paketile, ülejäänud viitavad mälu tehnoloogiale.
Küsimus 09
Vastus A) Teise taseme puhver on suurem ja aeglasem (võrreldes esimese taseme puhvriga). Mõnikord asetseb see emaplaadil põhimälu ja esimese taseme puhvri vahel.
Vastus B) Kuna teise taseme puhvri maht on suurem kui esimese taseme puhvril, siis puhvri tabamuse näitaja on üldiselt suurem.
Vastus C) Vastus on õige.
Vastus D) Teise taseme puhvrid on tavaliselt teostatud esimese taseme puhvritest odavama tehnoloogia baasil (sama mälumahu juures). Kuid see ei muuda neid teineteist asendavaks.
Küsimus 10
Vastus A) QWERTY on tähestikklahvide ülemise rea esimeste klahvide järjestus.
Vastus B) QWERTY klaviatuur võib olla kas ergonoomiline või mitte. Need on sõltumatud omadused.
Vastus C) QWERTY klaviatuur võib olla kas juhtmevaba või juhtmega. Need on sõltumatud omadused.
Vastus D) Macintoshi klaviatuurid on QZERTY-klaviatuurid.
Küsimus 11
Vastus A) Spetsiaalsete jaoturite abil saab ühte USB-porti ühendada kuni 127 seadet
Vastus B) USB-porti ühendatud seadmed saavad toidet pordi enda kaudu
Vastus C) Seadmeid on võiamlik lisada ilma arvutit välja lülitamata
Vastus D) Lause ei ole õige. Samasse USB-porti ühendatud seadmed jagavad omavahel algset ribalaiust.
|
| |
C.1.2 Protsessorid  C.1.2.1 Protsessori arhitektuur CISC ja RISC protsessori disain

|
C.1.2 Protsessorid C.1.2.1 Protsessori arhitektuur CISC ja RISC protsessori disain
|
bet | 3/38 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 1,16 Mb. | | #537 |
Arvutisüsteemi struktuur
Arvutisüsteem sisaldab tavaliselt järgmisi funktsionaalseid üksusi:
-
sisend/väljundseadmed, mis võimaldavad vahetada infot välismaailmaga (kasutajad, lisaseadmed, teised arvutid jne), mis suhtlevad arvutiga. Need teisendavad sellise informatsiooni vajadusel teatavasse formaati, mis sobiks kokku süsteemi siseselt kasutatava formaadiga.
-
Mäluseade, mis on vajalik programmide ja töötlemiseks mõeldud andmete (sisend- ja väljundandmete, vahetulemuste) hoidmiseks.
-
Töötlemisseade (protsessor), mis dekodeerib ja teostab mäluseadmes salvestatud programmi juhendeid.
-
Sidumisseade (siin), mis on vajalik ülalnimetatud seadmete ühendamiseks, et võimaldada nõutud informatsiooni vahetust.
Arvutisüsteemi arhitektuur
|
| |
ASUS Prime Z690-P MATX anakarti

|
ASUS Prime Z690-P MATX anakarti
|
bet | 7/7 | Sana | 17.05.2024 | Hajmi | 1,77 Mb. | | #240290 |
Bog'liq Nazarov H mustaqil ish 2 ASUS Prime Z690-P MATX anakarti ASUS Prime Z690-P MATX anakarti
XULOSA:
Men bu mavzu bo’yicha barcha bilimlarga ega bo’lib oldim deya ayta olaman. Urganishimdan oldin bu darajada qiziq deb uylamagan edim, keyin sekin sekin o’qib ketaverganimdan so’ng tushinib yettim, va juda ham qiziq ekanligini bildim. Oldin bilmagan narsalarimni o’rganib chiqdim. Misol uchunTexnologiyaning rivojlanishi va muhim stsenariylarda tobora ko'proq tayanishi bilan tezlik va ishonchlilikka ega bo'lish juda muhim bo'lib qoladi. Hatto bir necha millisekundlik kechikish ham vaziyatga qarab katta xarajatlarga olib kelishi mumkin.
Foydalanilgan adabiyotlar ro`yhati
Орлов С. А., Цилькер Б. Я. Организация ЭВМ и систем: Учебник для вузов.2-е изд. — СПб.: Питер, 2011. — 688 с.: ил. Таненбаум Э. Архитектура компьютера. 6-е. издание. СПб.: Питер, 2013. - 816 с. Мусаев М.М., Кахҳаров А.А., Каримов М.М. Сборка узлов компьютерных сетей. Учебноепособие.- Т, ИТПД им. Чулпана, 2007.-152с. Musayev M.M., Qahhorov A.A.,Karimov M.M. Kompyuter tarmoqlarini yig`ish. Akademik litsey va kollejlari uchun o`quv qollanma. T.:”ILM ZIYO”, 2006.-160 b. ManojFrankling – Computer Architecture and Organization: From Software to Hardware, University of Maryland, College Park, ©Manoj Frankling-2007, 489 p. Internet saytlari Internet saytlari http://www.intuit.ru http://www.kgtu.runnet.ru http://www.piter.com http://www.unesco.kemsu.ru http:// www.google.com http:// www.library.uz
http://fayllar.org
Amaliy qism:
Berilgan sonlarni ko`rsatilgan sanoq sistemalarida ifodalang.
581,106 (10)-(2), 115,707 (8)-(2), D21,E6 (16)-(2)
JAVOBI:
Bu qisa ishlanishi
|
| |
C.1.1.3 Välisseadmete omadused ja sooritusvõime

C.1.1. Põhiriistvara C.1.1.1 Arvutisüsteemi põhikomponendid
Arvuti on seade, mis võimaldab täita programme, st. ette määratud tööoperatsioonide järjestust (juhiseid), suhtlema välismaailmaga sisendinfo saamiseks (sisendandmed) ja toota vastavat väljundinformatsiooni (väljundandmeid).
Nende süsteemide põhiomaduseks on nende võime lahendada erineva iseloomuga probleeme kasutades mitmesuguseid, spetsiaalselt selleks loodud programme (tarkvara), samas kui füüsiline struktuur (riistvara) jääb samaks.
Programmi kirjeldatakse keele vahenditega (programmeerimiskeel), mida iseloomustab süntaktiliste ja semantiliste reeglite kogum. Kuigi iga keel on potentsiaalselt võimeline kirjeldama operatsioonide järjestust, siis suurema arvu programmeerimiskeelte olemasolu võimaldab meil valida spetsiifilise probleemi lahendamiseks kõige paremini sobiva keele.
|
Kompyuter injiniring” kafedrasi “Kompyuterni tashkil etilishi” - bet 6

|
Kompyuter injiniring” kafedrasi “Kompyuterni tashkil etilishi”
|
bet | 6/7 | Sana | 17.05.2024 | Hajmi | 1,77 Mb. | | #240290 |
Bog'liq Nazarov H mustaqil ish 2 MSI B560M PRO-VDH micro ATX anakarti sizga 4 DIMM uyasi orqali 128 Gb gacha bo'lgan tezkor xotirani ham beradi. Siz hatto ularni har qanday byudjetli anakart uchun kamdan-kam uchraydigan ta'sirchan 5066 MGts chastotaga oshirib yuborishingiz mumkin. MSI B560M PRO-VDH micro ATX anakarti ham o‘rnatilgan WIFI 6 va 5.2 Bluetooth texnologiyasi bilan ta’minlangan, ya’ni simsiz simsiz imkoniyatlarni chekilgandan oldinroq olish uchun kompyuter uchun Wi-Fi karta kerak emas. muvaffaqiyatsizliklar. Ikkinchisi o'sha PCIe slotini audio karta yoki USB portini kengaytirish uchun bepul saqlaydi! GIGABYTE-ning B550I Aorus Pro AX mini ATX uy ofisingiz uchun kichik ish kompyuteri uchun juda mos keladi (agar sizga bir nechta GPU kerak emas). Ushbu model bir nechta Ryzen protsessorlari bilan mos keladi, ammo mini ATX platangizdan maksimal darajada foydalanish uchun Ryzen 5000, 4000 va 3000 seriyali protsessorlarni tanlashingizni tavsiya qilamiz. Kichikroq shakl omillari cheklangan joydan samaraliroq foydalanishni, kattaroq yig'ilishda tarkibiy qismlarni joylashtirishda ko'proq moslashuvchanlikni, materiallardan foydalanishni kamaytirishni va tashish va foydalanishda qulaylikni taklif qilishi mumkin. Biroq , kichikroq shakl omillari, odatda muhandislik hayot siklining dizayn, ishlab chiqarish va texnik xizmat kursatish bosqichlarida katta xarajatlarni keltirib chiqaradi va kattaroq shakl omillari bilan bir xil kengaytirish imkoniyatlariga ruxsat bermaydi. Xususan, kichikroq shakl-faktorli kompyuterlar va tarmoq uskunalarini loyihalash sovutishni diqqat bilan ko'rib chiqishni talab qiladi Yakuniyfoydalanuvchi mobil telefonlar kabi kichik elektron qurilmalarga texnik xizmat ko'rsatish va ta'mirlash ko'pincha mumkin emas va kafolat berish qilish bandlari tufayli tushkunlikka tushishi mumkin; bunday qurilmalar ishlamay qolganda professional xizmat ko'rsatishni yoki oddiygina almashtirishni talab qiladi. Kichikroq shakl omillari cheklangan joydan samaraliroq foydalanishni, kattaroq yig'ilishda tarkibiy qismlarni joylashtirishda ko'proq moslashuvchanlikni, materiallardan foydalanishni kamaytirishni va tashish va foydalanishda qulaylikni taklif qilishi mumkin. Biroq , kichikroq shakl omillari, odatda muhandislik hayot siklining dizayn, ishlab chiqarish va texnik xizmat kursatish bosqichlarida katta xarajatlarni keltirib chiqaradi va kattaroq shakl omillari bilan bir xil kengaytirish imkoniyatlariga ruxsat bermaydi. Xususan, kichikroq shakl-faktorli kompyuterlar va tarmoq uskunalarini loyihalash sovutishni diqqat bilan ko'rib chiqishni talab qiladi Yakuniyfoydalanuvchi mobil telefonlar kabi kichik elektron qurilmalarga texnik xizmat ko'rsatish va ta'mirlash ko'pincha mumkin emas va kafolat berish qilish bandlari tufayli tushkunlikka tushishi mumkin; bunday qurilmalar ishlamay qolganda professional xizmat ko'rsatishni yoki oddiygina almashtirishni talab qiladi.
|
| |
Kompyuter injiniring” kafedrasi “Kompyuterni tashkil etilishi” - bet 2

|
Kompyuter injiniring” kafedrasi “Kompyuterni tashkil etilishi”
|
bet | 2/7 | Sana | 17.05.2024 | Hajmi | 1,77 Mb. | | #240290 |
Bog'liq Nazarov H mustaqil ish 2 K ompyuter xotira modullarining ajralib turadigan xususiyatlariga kuchlanish, sig'im, tezlik (ya'ni, bit tezligi ) va shakl faktor kiradi . Iqtisodiy sabablarga ko'ra shaxsiy kompyuterlar, ish stantsiyalari va qo'lda bo'lmagan o'yin konsollarida (masalan, PlayStation va Xbox kabi) joylashgan katta (asosiy) xotiralar odatda dinamik RAMdan (DRAM) iborat. Kompyuterning boshqa qismlari, masalan, kesh xotiralari odatda statik RAM ( SRAM ) dan foydalanadi. Kichik hajmdagi SRAM ba'zan DRAM bilan bir xil paketda ishlatiladi. Biroq, SRAM yuqori oqish quvvatiga va past zichlikka ega bo'lganligi sababli, yaqinda o'rnatilgan DRAM ko'p megabaytli protsessor keshlarini loyihalash uchun ishlatilganSDRAM (ing. Synchronous Dynamic Random Access Memory - sinxron dinamik tasodifiy kirish xotirasi) - kompyuterda va boshqa raqamli qurilmalarda operativ xotira sifatida foydalaniladigan xotira qurilmasi turi. Kesh xotirasi - bu kompyuter xotirasidan ma'lumotlarni olishni samaraliroq qiladigan chipga asoslangan kompyuter komponenti. U kompyuter protsessori ma'lumotlarni osongina olishi mumkin bo'lgan vaqtinchalik saqlash joyi vazifasini bajaradi. Kesh deb nomlanuvchi ushbu vaqtinchalik saqlash maydoni protsessor uchun kompyuterning asosiy xotira manbasiga, odatda DRAMning qandaydir ko'rinishiga qaraganda osonroq mavjud . Kesh xotirasi - bu kompyuter xotirasidan ma'lumotlarni olishni samaraliroq qiladigan chipga asoslangan kompyuter komponenti. U kompyuter protsessori ma'lumotlarni osongina olishi mumkin bo'lgan vaqtinchalik saqlash joyi vazifasini bajaradi. Kesh deb nomlanuvchi ushbu vaqtinchalik saqlash maydoni protsessor uchun kompyuterning asosiy xotira manbasiga, odatda DRAMning qandaydir ko'rinishiga qaraganda osonroq mavjud . Kesh xotirasi ba’zan CPU (markaziy protsessor) xotirasi deb ataladi , chunki u odatda to'g'ridan-to'g'ri protsessor chipiga birlashtiriladi yoki protsessor bilan alohida avtobus o'zaro bog'lanishiga ega bo'lgan alohida chipga joylashtiriladi Shuning uchun u protsessor uchun qulayroq va samaradorlikni oshirishga qodir, chunki u jismonan protsessorga yaqin.
|
| |
C.1.3.2 Arvutisüsteemi siinide tüübid

|
C.1.3.2 Arvutisüsteemi siinide tüübid
|
bet | 5/38 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 1,16 Mb. | | #537 |
C.1.1.2 Lihtsama arvutisüsteemi välisseadmete põhitüübid
Sisend/väljundseade, mida on nimetatud ka välisseadmeks, teeb võimalikuks sisend- ja väljundandmete vahetuse arvutisüsteemi ja väliskeskkonna (kasutaja, andurid, aktuaatorid, teised arvutisüsteemid jne) vahel. Sisend/väljundseadmed võimaldavad suhtlemist paljude seadmetega ja need vastutavad ka informatsiooni konverteerimise eest protsessori jaoks arusaadavasse formaati.
Infovahetuseks välisseadmetega protsessor vajab:
-
liidest, mis võimaldaks saata signaale välisseadmetesse ja neid välisseadmetelt vastu võtta
-
füüsilise ühenduse vahendajat, mida nimetatakse siiniks
-
signaalide jada ("protokoll"), mis juhib protsessori ja välisseadmete vahelist suhtlemist.
Välisseadmed omakorda hõlmavad kaht liiki osi:
-
osa haldavad protokolli koos protsessoriga ja välisseadme enda käitumist, enamasti sõltumatut spetsiifilisest välisseadme poolt täidetavast funktsioonist
-
osa, mis teostab välisseadme spetsiifilist funktsiooni.
Järgnevalt on toodud peamiste arvutisüsteemis leiduvate välisseadmete kirjeldus.
|
| |
Kompyuter injiniring” kafedrasi “Kompyuterni tashkil etilishi” - bet 4

|
Kompyuter injiniring” kafedrasi “Kompyuterni tashkil etilishi”
|
bet | 4/7 | Sana | 17.05.2024 | Hajmi | 1,77 Mb. | | #240290 |
Bog'liq Nazarov H mustaqil ish 2 SDRAMni ommaviy ishlab chiqarish 1997 yilda boshlangan. Dastlab, bu turdagi xotira qimmat videoxotiraga (VRAM) muqobil sifatida taklif qilingan edi, lekin SDRAM tez orada mashhurlikka erishdi va RAM sifatida foydalanila boshlandi, asta-sekin boshqa turdagi dinamik xotiralar o'rnini bosdi. Keyingi DDR texnologiyalari SDRAMni yanada samaraliroq qildi. DDR SDRAM ning rivojlanishi DDR2 SDRAM, DDR3 SDRAM, DDR4 SDRAM va DDR5 SDRAM standartlari bilan kuzatildi. SDRAMni ommaviy ishlab chiqarish 1997 yilda boshlangan. Dastlab, bu turdagi xotira qimmat videoxotiraga (VRAM) muqobil sifatida taklif qilingan edi, lekin SDRAM tez orada mashhurlikka erishdi va RAM sifatida foydalanila boshlandi, asta-sekin boshqa turdagi dinamik xotiralar o'rnini bosdi. Keyingi DDR texnologiyalari SDRAMni yanada samaraliroq qildi. DDR SDRAM ning rivojlanishi DDR2 SDRAM, DDR3 SDRAM, DDR4 SDRAM va DDR5 SDRAM standartlari bilan kuzatildi. Keyingi standartlar paydo bo'lishi bilan birinchi SDRAM standarti SDR (Single Data Rate - Double Data Rate dan farqli o'laroq) nomi bilan mashhur bo'ldi. Bitta tsikl uchun bitta boshqaruv buyrug'i qabul qilindi va bitta ma'lumot so'zi uzatildi. Odatda soat tezligi 66, 100 va 133 MGts edi. SDRAM chiplari har xil kenglikdagi (odatda 4, 8 yoki 16 bit) ma'lumotlar avtobuslari bilan ishlab chiqarilgan, ammo qoida tariqasida, bu chiplar 168 pinli DIMM modulining bir qismi bo'lib, 64 bitni o'qish yoki yozish imkonini beradi (bo'lmagan versiyalarda). -parite versiyasi) yoki bir siklda 72 bit (paritet bilan). Mavzu: microATX tizimli platasining asosiy ko`rsatkichlari. Reja: ATX - bu ilg'or texnologiyali kengaytirilgan anakartning qisqartmasi bo'lib, u 90-yillarning o'rtalarida anakartlar uchun qilingan muhim dizayn va texnologiyani yangilashga ishora qiladi. Bugungi kunda kompyuter anakartlari haqida o'ylaganimizda, biz darhol ATX anakarti qanday ko'rinishini tasavvur qilamiz: protsessor rozetkasi, operativ xotira uyalari, PCIe portlari va barcha tashqi qurilmalarimiz uchun yon ulanishlari bo'lgan chipset platasi.
|
| |
Kompyuter injiniring” kafedrasi “Kompyuterni tashkil etilishi” - bet 3

|
Kompyuter injiniring” kafedrasi “Kompyuterni tashkil etilishi”
|
bet | 3/7 | Sana | 17.05.2024 | Hajmi | 1,77 Mb. | | #240290 |
Bog'liq Nazarov H mustaqil ish 2 Xotira manzili - bu qurilma yoki protsessor tomonidan ma'lumotlarni kuzatish uchun ishlatiladigan noyob identifikator. Bu ikkilik manzil protsessorga har bir xotira bayti joylashuvini kuzatish imkonini beruvchi tartiblangan va cheklangan ketma-ketlik bilan aniqlanadi. Xotira manzili - bu qurilma yoki protsessor tomonidan ma'lumotlarni kuzatish uchun ishlatiladigan noyob identifikator. Bu ikkilik manzil protsessorga har bir xotira bayti joylashuvini kuzatish imkonini beruvchi tartiblangan va cheklangan ketma-ketlik bilan aniqlanadi. Zamonaviy kompyuterlar xotira manzillariga tayinlangan baytlar bilan adreslanadi - bir baytgacha bo'lgan tasodifiy kirish xotirasi (RAM) katakchasiga tayinlangan ikkilik raqamlar. Bir baytdan katta ma'lumotlar ketma-ket bir qator tegishli manzillar bilan bir nechta baytlarga bo'linadi. Uskuna qurilmalari va protsessorlari ma'lumotlar avtobuslari orqali xotira manzillariga kirish orqali saqlangan ma'lumotlarni kuzatib boradi. Protsessorni qayta ishlashdan oldin ma'lumotlar va dasturlar noyob xotira manzillarida saqlanishi kerak. Kesh xotira turlari Kesh-xotira tez va qimmat. An'anaga ko'ra, u mikroprotsessorga yaqinligi va foydalanish imkoniyatini tavsiflovchi "darajalar" sifatida tasniflanadi. Uchta umumiy kesh darajasi mavjud: L1 keshi yoki birlamchi kesh juda tez, lekin nisbatan kichik va odatda protsessor chipiga protsessor keshi sifatida kiritilgan. L2 keshi yoki ikkilamchi kesh ko'pincha L1 ga qaraganda ko'proq sig'imga ega. L2 keshi protsessorga o'rnatilgan bo'lishi mumkin yoki u alohida chip yoki protsessorda bo'lishi mumkin va kesh va protsessorni bog'laydigan yuqori tezlikdagi muqobil tizim shinasiga ega bo'lishi mumkin. Shunday qilib, asosiy tizim avtobusidagi tirbandlik sekinlashmaydi. 3-darajali kesh (L3) L1 va L2 ish faoliyatini yaxshilash uchun ishlab chiqilgan maxsus xotiradir. L1 yoki L2 L3 dan sezilarli darajada tezroq bo'lishi mumkin, ammo L3 odatda DRAM tezligidan ikki baravar yuqori. Ko'p yadroli protsessorlar bilan har bir yadro maxsus L1 va L2 keshiga ega bo'lishi mumkin, lekin ular L3 keshini baham ko'rishlari mumkin. Agar L3 keshi ko'rsatmalarga murojaat qilsa, u odatda keshning yuqori darajasiga ko'tariladi.
|
| |
Konfliktli vaziyatlarni hal etishda oilaning roli

|
Konfliktli vaziyatlarni hal etishda oilaning roli
|
bet | 3/5 | Sana | 01.12.2023 | Hajmi | 37,45 Kb. | | #109010 |
Bog'liq konfliktalogiyaKonfliktli vaziyatlarni hal etishda oilaning roli.
Konfliktlarni hal etishda ota-onalarning pedagogik-psixologik savodxonligi,nizolar faqatgina ob’ektiv emas, balki sub’ektiv shartlar sababli ham kelib chiqishi mumkin. Ob’ektiv vaziyatlarga pedagogic jarayonga unchalik bog’liq bo’lmagan va nizoga olib kelishi mumkin bo’lgan vaziyat kiradi. Sub’ektiv shartlarini bolalarning tarbiyalari va rivojlanganliklari darajasi, nizolar ishtirokchilarining vaziyatning nizolilik darajasini anglab etishlari, ularning ma’naviy-qadriyatli yo’nalishlari tashkil qiladi. Bu jarayonda esa oilaning ta’sir kuchi kata imkoniyatlarga ega bo’ladi, chunki, yoshlarni ijtimoiy hayotga tayyorlash, tarbiyalash va madaniyatini shakllantirish o’zbek oilalari uchun dolzarb masalalardandir. Oilaviy tarbiyada eng muhim shart, oilaning ma’naviy-qadriyatli mustahkam, ma’naviy sogʻlom asosga qurilganligi, avvalo ota-onalarning o’zlari tarbiyalangan bo’lishlari, ular o’rtasida totuvlik, ahillikning barqaror bo’lishi, farzandlarini kelajak hayotga, ijtimoiy munosabatlarga tayyorlash ularning kundalik e’tiqod tarzida ma’suliyatli burch ekanligini ongli tushunishlari va buni amalda oqlashlari kerak.Yoshlarda ijtimoiy munosabatlarga tayyorgarlik, ma’naviy-ahloqiy barkamollik madaniyatining shakllanishida ota-onalarning hayotiy tajribasi kata ahamiyat kasb etadi. Lekin yoshlarni ijtimoiy hayotga tayyorlash masalasi ota-onalar va oilaning boshqa a’zolari uchun og’ir ish hisoblanadi. Ko’p ota-onalar farzandlari bilan bu mavzularda suhbat qurishda zaruriy bilim va malakaga va boshqa sohalarda bilimlari sayozligidir. Ko’pchilik ota-onalar farzandlari nizolarga kirishishini ijtimoiy hayotda o’z o’rnini topishga intilishi bilan belgilaydilar va bunga beparvo qaraydilar. Ota-onalarning aksariyat qismi farzandlarining noto’g’ri tarbiyasi kelgusida nohush oqibatlarga olib kelishini tushunmaydilar. Sotsiologik tadqiqot natijalariga ko’ra, bugungi kunda farzanda tarbiyasi va yoshlardagi agressiv xulq-atvor normalarining namoyon bo’lishida oilalardagi psihologik muhitning nosogʻlomligi, ota-onalarning farzand tarbiyasini «ikkinchi o’ringa» qo’yayotganligi va noto’liq oilalar sonining ortib borayotganligi sabab bo’lmoqda, bu esa ta’lim muassasalari va mahallalarda yoshlarni ijtimoiy hayotga tayyorlash borasidagi nafaqat yoshlar balkim ularning otaonalari bilan ham pedagogik bilimlar targ’ibotini olib borishni taqozo etadi.
|
| |
Koodi maht - Tutvus Java keelega

Koodi maht
Objektorienteeritud Java keeles peab kogu kirjutatav kood olema meetodis (ehk funktsioonis), mis omakorda kuulub mingi objektitüüpi ehk klassi koosseisu. Lihtsas programmis saab läbi ühe meetodi ning klassiga, kuid vähegi suuremas programmis on sageli otstarbekas iseseisvad osad eraldi kirjutada. Mõnikord see küll suurendab veidi töövaeva, kuid väiksemaid lõike on lihtsam kontrollida ning tulemus on töökindlam ja vajadusel kergemini täiendatav.
Lihtsaimale java-programmile:
public class Tervitus{
public static void main(String argumendid[]){
System.out.println("Tere");
}
}
vastaks pascali-programm
begin
writeln('Tere');
end.
või Basicu/Pythoni
print "Tere"
Nagu näha, kulub alustamise ja lihtsa väljundi jaoks märgatavalt enam ruumi. Ka mõnes muus kohas võib java kood suhteliselt palju ruumi võtta. Lisaks sellele tundub kompilaator algul mitmes kohas tüütu tähenärijana, teatades kümnetest vigadest, mida ollakse sisse tippimise ajal teinud, kirjutades näiteks suure tähe asemele väikese või ajades muutuja deklareerimisel midagi segamini. Pascali programm oleks selle aja peale juba ammu tööle hakanud, kui Java juures tuleb alles trükivigadega maadelda. Juba pisut suuremate, nii paarileheküljeliste programmide juures annab tunda, et tähenärimisest on ka kasu. Liiatigi veel siis, kui tuleb hakata kokku panema ammuunustatud ning vastvalminud programmilõike.
|
FOYDALANILGAN ADABIYOTLAR - Chirchiq davlat pedagogika universiteti pedagogika fakulteti maktab menejmenti yo’nalishi

|
Chirchiq davlat pedagogika universiteti pedagogika fakulteti maktab menejmenti yo’nalishi
|
bet | 5/5 | Sana | 01.12.2023 | Hajmi | 37,45 Kb. | | #109010 |
Bog'liq konfliktalogiyaFOYDALANILGAN ADABIYOTLAR
M.T.Axmedova Pedagogik konfliktalogiya o’quv qo’llanma
Nazarova, Z. (2023). ILK FARZAND KO’RGAN AYOLLARDA SHAXSLARARO MUNOSABATLARNING IJTIMOIY PSIXOLOGIK HUSUSIYATLARI.
Raximova Roxat Boysoatovna, Raxmiddinova Durdona Tolib qizi, & Ibragimova Nilufar Yuldoshali qizi. (2023). BOLALARDA PSIXOLOGIK TRAVMALARNING KELIB CHIQISH SABABLARI VA ULARNI BARTARAF ETISH YO’LLARI. Scientific Impulse, 1(8), 417–420
Raximova Roxat Boysoatovna, Jo’rayeva Muazzam Bahriddinovna, & Abduvohidova Sayyora Sherzod qizi. (2023). O’QITUVCHINING PEDAGOGIK QOBILIYATLARINI SHAKLLANTIRISH. KASBIY FAOLIYATDA NUTQ MADANIYATI VA NOTIQLIK SAN’ATI . Scientific Impulse, 1(8), 413–416
Karakulova, U., Rashidova, G., & Raxmatullayeva, M. (2023). DEVIANT XULQ-ATVOR RIVOJLANISHIDA OILAVIY MUNOSABATLARNING TA’SIRI
|
| |
ÕPILASE INDIVIDUAALNE PRAKTIKAKAVA/ HINNANGULEHT

|
ÕPILASE INDIVIDUAALNE PRAKTIKAKAVA/ HINNANGULEHT
|
bet | 2/4 | Sana | 29.06.2021 | Hajmi | 101 Kb. | | #15258 |
ÕPILASE INDIVIDUAALNE PRAKTIKAKAVA/ HINNANGULEHT
Õpilane: ……………………………………
Õppegrupp: AT - 18 , II kursus
Eriala: Mootorsõidukitehnik, tase 4
Praktika algus: 27.aprill 2020. a või vastavalt lepingule
Praktika lõpp: 20.juuni 2020. a või vastavalt lepingule
Praktika kestus: 9,5/15 EKAP, 250/390 tundi vastavalt lepingule
Praktika eesmärgid:
Õpetusega taotletakse, et õppija rakendab omandatud teadmisi ja oskusi reaalses töökeskkonnas, omandab uusi oskusi, õpib lahendama olukordi konkreetsetes töösituatsioonides; tutvub ettevõttega, selle traditsioonidega ja õpib tegutsema meeskonna liikmena; omandab hoiaku ja motivatsiooni tööeluks või jätkuvaks õppeks omandatud erialal.
|
| |
Järvamaa Kutsehariduskeskus Särevere õppekoht SÕiduautotehnik at16 praktika aruanne

Praktika koht...........................................................................................
Praktika aeg ............................................................................................
Praktikaaruanne on esitatud koolile
Kuupäev, allkiri
2018/2019 õ. a.
SISUKORD
PRAKTIKAARUANDE VORMISTAMINE 3
SISULINE ARUANNE 6
PRAKTIKAPÄEVIKU TÄITMISE JUHEND 7
PRAKTIKAPÄEVIK 8
Järvamaa Kutsehariduskeskuse praktikandi hinnanguleht 25
ÕPILASE KOOLIS LÄBITUD ÕPINGUD - Järvamaa Kutsehariduskeskus Särevere õppekoht SÕiduautotehnik at18 praktika aruanne II

|
Järvamaa Kutsehariduskeskus Särevere õppekoht SÕiduautotehnik at18 praktika aruanne II
|
bet | 3/4 | Sana | 29.06.2021 | Hajmi | 101 Kb. | | #15258 |
ÕPILASE KOOLIS LÄBITUD ÕPINGUD:
Moodul
|
|
1. Mootosõidukitehniku alusõpingud
|
läbitud
|
2. Karjääri planeerimine ja ettevõtluse alused
|
osaliselt läbitud (karjääritee planeerimine, asjaajamine, suhtlemine, töökeskkond ja –ohutus, majandusõpetus)
|
3. Mootorsõiduki ülddiagnostika, hoolduse ja remondi alusõpingud
|
läbitud
|
4. Elektriseadiste ja mugavussüsteemide ülddiagnostika, hooldus ja remont
|
läbitud
|
5. Kliimaseadmete hooldus, remont ja käitlemine
|
läbimata
|
6. Spetsialiseerumine – Sõiduautotehnika hooldamine ja remont
|
osaliselt läbitud (mootorsõiduki, kere ja pealisehituse, mootori, juhtimisseadmete ja veermike ülddiagnostika, hoolduse ja remondi osaline läbimine)
|
|
| |
Qutbli grafiklarning afzalliklari va qo‘llanilishi

|
Qutbli grafiklarning afzalliklari va qo‘llanilishi
|
bet | 3/7 | Sana | 15.05.2024 | Hajmi | 0,58 Mb. | | #234273 |
Bog'liq Grafik matQutbli grafiklarning afzalliklari va qo‘llanilishi
Polar koordinatalar - bu ikki o'lchovli tekislikdagi nuqtalarni qo'zg'almas nuqtadan (boshlanish koordinata nuqtasi) va ma'lum bir yo'nalishdagi burchakdan (odatda musbat x o'qi) masofa bo'yicha olish uchun ishlatiladigan matematik tizim. .
Qutb koordinatalarining ba'zi ilovalari navigatsiya, muhandislik, fizika va biologiya kabi sohalarni o'z ichiga oladi. Ushbu maqolada biz qutbli koordinatalarning barcha qo'llanilishini misollar bilan ko'rib chiqamiz. Polar koordinatalar - bu tekislikdagi nuqtalarni aniqlash uchun ishlatiladigan ikki o'lchovli koordinatalar tizimi. Nuqtalarni ifodalash uchun perpendikulyar o‘qlardan (x va y) foydalanadigan Dekart koordinata tizimidan farqli o‘laroq, qutb koordinata tizimi radial masofa va burchakdan foydalanadi.
Qutbli koordinatalarda nuqta tartiblangan juftlik (r, th) bilan ifodalanadi, bunda:
r - boshlang'ich nuqtadan nuqtagacha bo'lgan uzunlik (radius).
th - mos yozuvlar yo'nalishidan (odatda musbat x o'qi) boshlang'ich va nuqtani (qutb burchagi) bog'laydigan chiziq segmentiga soat yo'nalishi bo'yicha belgilanadigan burchak.
Bu yerga,
Radial masofa "r" boshlang'ichdan tashqariga har qanday yo'nalishda o'lchanadi.
th burchagi mos yozuvlar yo'nalishidan (odatda musbat x o'qi) soat sohasi farqli ravishda o'lchanadi.
Polar koordinatalarning real hayotda qo'llanilishi
Qutb koordinatalari qo'llaniladigan ba'zi umumiy maydonlar:
|
| |
Ikt pädevuste test

IKT pädevuste test
Märgi ristikesega iga küsimuse puhul pakutud vastusevariantidest AINULT ÜKS, mida pead kõige õigemaks!
TA Mille poolest erinevad põhimõtteliselt arvuti operatiivmälu ehk muutmälu (RAM) ja andmekandjad (kõvaketas, diskett, CD-ROM)?
-
Muutmälu mahutab rohkem andmeid kui ükskõik milline andmekandja
-
Muutmälus olevad andmed kustuvad kui arvuti välja lülitada, andmekandjal jäävad aga alles
-
Andmekandjale saab salvestada palju faile, muutmälus on korraga vaid üks fail
-
Andmekandjalt saab faile ära kustutada, muutmälust ei saa
-
Ei tea
TB Mille jaoks on arvutil protsessor?
-
Protsessorisse salvestatakse andmed, mida tahetakse pikemaks ajaks säilitada
-
Protsessor on seade, mille abil arvuti ühendatakse Internetiga
-
Protsessoris toimub programmide täitmine ja andmete töötlus
-
Protsessor jahutab arvuti mälu, et see üle ei kuumeneks
-
Ei tea
|
Beton qorishmasini tashish ishlari

|
Beton qorishmasini tashish ishlari
|
bet | 2/4 | Sana | 06.10.2024 | Hajmi | 0,68 Mb. | | #273756 |
Bog'liq BETON QORISH. REK 2 YANGI 2Beton qorishmasini tashish ishlari
Umuman olganda, qurilish jarayonida beton qorishmasini tashish uchun turli xil transport vositalari–avtomobil, temir yo’l, pnevmoqurilmalar, konveyerlar va kranlar qo’llaniladi. Bajaradigan funksiyalariga bog’liq ravishda transport vositalarini ularni asosiy va qo’shimcha transport vositalariga ajratish mumkin.
Ko’pchilik holatlarda avtomobil va temir yo’llar – asosiy, konveyer va pnevmotransportlar – asosiy kranlar asosan qo’shimcha transport vositalari sifatida xizmat qiladilar.
Beton qorishmasini tashish ishlari
Beton qorishmasini tashish masofasi bir qator omillarni inobatga olgan holda qotish jarayonini chegaralashi mumkin. Birinchi navbatda qorishmaning qotish jarayoni boshlanguncha bo’lgan vaqt aniq belgilanishi kerak. Gidrotexnik betonlar uchun yuqorida bayon qilingan vaqt qotishma tarkibidagi sement faolligi, konus cho’kish ko’rsatkichi va tashqi muhit harorati kabi omillarga bog’liq ravishda, 1...1,5 soatni tashkil qilishi mumkin.
BETON NASOSLAR
Betonnasos – bu yangi tayyorlangan beton qorishmasini maxsus beton tashuvchi transportdan olib uni kerakli masofaga gorizontal yoki vertical ravishda uzatuvchi qurilish uskunasi.
Betonnasosning asosiy qismi elektr yoki dizel yoqilg’ili dvigatel hisoblanadi. Betonni uzatib beruvchi tizim ochiq konturli bo’lganligi sababli osonlik bilan nazorat qilish mumkin.
Asosiy komplekt qismiga esa 2 ta
gidravlik silindr va suv nasosi
kiradi.
Beton qorishmasini tashish ishlarini mexanizatsiyalash
Betonnasosda beton qorishmasini tashish bo’yicha tavsiyalar:
- Beton qorishmasini betonnasoslarda tashishdan oldin uskunani yetarli darajada sinash va beton o’tkazuvchi komplektning gidravlik bosimini tekshirish zarur, bu esa o’z o’rnida ishlash qobiliyati va uskuna sozlanishiga sabab bo’ladi.
- Betonnasosni ishlatishdan so’ng tozalash uchun suv nasoslari qo’llaniladi. Qabul qiluvchi bunker qabul qilinayotgan beton qorishmasi miqdorini nazorat qiladi, shu orqali tashiladigan qorishmaning yetarli miqdorini aniqlash mumkin.
- Qorishma tarkibini to’g’ri tanlash uchun turli tarkibda ishlovchi uskunalarni sinab ko’rish tavsiya etiladi. Markazdan qochuvchi nasos betonnasosni yuvishdan so’ng qolgan suvni haydash uchun hizmat qiladi.
|
| |
Beton nasoslar transport vositasi sifatida quyidagi ustunliklarga ega

|
Beton nasoslar transport vositasi sifatida quyidagi ustunliklarga ega
|
bet | 4/4 | Sana | 06.10.2024 | Hajmi | 0,68 Mb. | | #273756 |
Bog'liq BETON QORISH. REK 2 YANGI 2Beton nasoslar transport vositasi sifatida quyidagi ustunliklarga ega: beton qorishmasini uzluksiz tashilishi bois, yuqori ish unumdorlikka egaligi; tashish jarayonida beton qorishmasi strukturasi va konsistentsiyasi o’zgarmasligi va yo’qolishlar bo’lmasligi. Bunday turdagi transport vositalarining kamchiliklari esa, tashiladigan beton qorishmasiga bir qator alohida talablar qoyilishidadir.
Ya’ni qorishmaning qo’zg’aluvchanligi (konus cho’qishi) 8...12 sm dan kam bo’lmasligi, yirik to’ldiruvchilar o’lchamlari asosan d 40 mm bo’lish talab qilinadi.
Xulosa
Yirik suv xo’jaligi tizimlaridagi tarqoq joylashgan ob’yektlarga beton qorishmasini yotkazishda, shuningdek ekspluatatsiya jarayonida bo’lgan inshootlarni ta’mirlashda, avariya holatlarini bartaraf qilishda, markazlashgan sement beton zavodlari yoki beton tayyorlash korxonalaridan tayyor mahsulotni tashishda maxsus avtobetonqorgichlardan foydalanish texnik-iqtisodiy jihatdan samarali hisoblanadi.
Beton maxsulotlarini tashishda uni qancha masofaga tashashni e’tiborga olish muhim hisoblanadi. Chunki belgilangan vaqt o’tgandan so’ng beton suyuq holatdan qotish holatiga o’tishni boshlaydi, bu esa beton quyish jarayonida betonni sifatsiz qotishiga olib keladi.
Foydalanilgan adabiyotlar
- G‘.T. Davronov, L.X. Irmuxamedova “Gidromeliorativ ishlarni tashkil etish” Toshkent “Iqtisod-moliya” 2016
- I.Axmedov “Gidromelioratsiya ishlarini tashkil qilish va texnologiyasi” Toshkent 2008
- www.studfiles.com
|
| |