D Pozorování, experimentování a měření

2.3D Pozorování, experimentování a měření
- pozorovat kolem sebe děje ve vzduchu během několika dní; uvést konkrétně, které z dějů můžete považovat za děje a) izotermické, b) izobarické, c) izochorické, d) adiabatické
- navrhnout a provést experimenty na změření meze pevnosti některých druhů nití (druhy nití zjistěte u odborníků)
- navrhnout měření modulu pružnosti v tahu; změřit modul pružnosti v tahu
- navrhnout způsob měření závislosti relativního prodloužení na působící síle; provést měření závislosti relativního prodloužení na působící síle, vyjádřit danou závislost graficky
- navrhnout způsob změření povrchového napětí kapaliny; změřit povrchové napětí kapaliny
navrhnout způsob měření průměru molekuly v případě monomolekulární vrstvy na kapalině; změřit průměr - molekuly kapaliny
- navrhnout možnosti využití bimetalového pásku (kroužku)
2.3E Komunikace
- z různých grafů pro jednotlivé děje v plynech vyčíst, a) o který děj změny soustavy se jedná, b) kdy soustava koná největší práci a kdy nejmenší, c) kdy mezi soustavou a jejím okolím probíhá nejlepší tepelná výměna a kdy tato výměna je nejhorší
- vyjádřit závislosti veličin v jednotlivých dějích v soustavě ideálního plynu fyzikálním vztahem,) slovně a graficky
- porovnat graficky průběh izotermické expanze a adiabatické expanze téhož množství plynu
- najít v literatuře a porovnat účinnost jednotlivých tepelných motorů
- nakreslit základní buňku krystalu NaCl a vypočítat, kolik iontů Na+ a Cl- přísluší této buňce
- porovnat materiály podle tvaru deformační křivky a vysvětlit vlastnosti materiálů při zvyšování jejich normálového napětí
- porovnat objemovou roztažnost téže pevné, kapalné a plynné látky na základě jejich teplotních součinitelů objemové roztažnosti a objasnit výsledky na základě struktury látek
2.4 Změny skupenství látek 2.4A Znalosti
- popsat jednotlivé změny skupenství látek včetně teplot skupenské změny a závislosti této teploty na okolním tlaku a změn objemu
- definovat sytou a přehřátou páru
- definovat skupenské a měrné skupenské teplo a jejich jednotky
- popsat významné body křivky syté páry
- definovat absolutní a relativní vlhkost vzduchu a teplotu rosného bodu
2.4B Porozumění poznatkům a jejich hodnocení
- vysvětlit průběh tání a) krystalické látky b) amorfní látky z hlediska kinetické teorie látky (struktury látky a její vnitřní energie) a uvést na konkrétním příkladu
- určit rozdíl mezi táním krystalické a amorfní látky a vysvětlit jej
- popsat průběh krystalizace látky a uvést konkrétní příklad
- vysvětlit, proč se nemění teplota při probíhající změně skupenství za daného tlaku
- vysvětlit průběh vypařování a varu na základě kinetické teorie látek
- vysvětlit význam skupenského tepla a měrného skupenského tepla
- vysvětlit vznik syté páry dané kapaliny a uvést konkrétní příklad
- objasnit průběh křivky syté páry a její význam
- vysvětlit rozdíl mezi sytou parou a přehřátou parou dané kapaliny
- vysvětlit průběh sublimace a desublimace, uvést konkrétní příklad
- vysvětlit, proč závisejí teploty skupenských změn na změně tlaku, a uvést konkrétní příklady
2.4C Aplikace poznatků a řešení problémů
- vypočítat teplo, které přijme pevné těleso dané hmotnosti, aby se změnilo v kapalinu téže teploty s použitím údajů v tabulkách
- vypočítat teplo, které je potřebné k úplnému vypaření kapaliny dané hmotnosti s využitím údajů v tabulkách
- vysvětlit sušení prádla a uvést podmínky pro zrychlení tohoto sušení
- vysvětlit rozdíl mezi vařením jídla v hrnci bez pokličky a téhož jídla v hrnci s pokličkou
- vysvětlit vaření jídla v obyčejném hrnci s pokličkou a v tlakovém hrnci
- vysvětlit z křivky syté páry problematiku zkapalňování plynů
- uvést příklady použití změny teploty varu v závislosti na tlaku v běžném životě a v technické praxi; uvést, kdy tyto změny využíváme a kdy jsou pro člověka škodlivé až destrukční na konkrétních příkladech
- vypočítat absolutní a relativní vlhkost vzduchu
- uvést vliv relativní vlhkosti vzduchu na člověka a na běžné látky, které člověk používá; uvést konkrétní příklady
2.4D Pozorování, experimentování a měření
- navrhnout způsob měření měrného skupenského tepla tání, měrného skupenského tepla varu
- změřit měrné skupenské tepla tání
2.4E Komunikace
- popsat graficky tání krystalické látky časovým průběhem teploty této látky, pokud nepřetržitě přijímá teplo; vysvětlit, zda lze podobný popis použít i pro tuhnutí
- z křivky syté vodní páry nebo z tabelovaných hodnot závislosti teploty varu na okolním tlaku určit, při které teplotě bude voda vřít za daného vnějšího tlaku
- na základě tabulek porovnat měrná skupenská tepla tání látek; sestavit pořadí látek podle této charakteristiky; vysvětlit, co z tohoto pořadí plyne pro praxi každodenního života a pro průmyslovou praxi
- na základě tabulek porovnat měrná skupenská tepla varu látek; sestavit pořadí látek podle této charakteristiky; vysvětlit, co z tohoto pořadí plyne pro praxi každodenního života a pro průmyslovou praxi
- na základě p-T diagramu vysvětlit činnost bublinové komory
3 Mechanické kmitání a vlnění 3.1 Mechanické kmitání 3.1A Znalosti
- popsat příklady mechanických oscilátorů
- definovat periodu a frekvenci kmitu a jejich vzájemný vztah
- znát jednotku periody a frekvence a jejich násobky, popř. díly
- vyjádřit okamžitou výchylku, rychlost a zrychlení harmonického kmitání jako funkce času
- vyjádřit vztah pro velikost síly, která je příčinou harmonického kmitání mechanického oscilátoru
- vyjádřit vztah pro periodu, popř. frekvenci pružinového oscilátoru
3.1B Porozumění poznatkům a jejich hodnocení
- vysvětlit rozdíl mezi periodickým a harmonickým kmitáním
- vysvětlit souvislost harmonického pohybu s pohybem rovnoměrným po kružnici
- určit fázové rozdíly jednotlivých kinematických veličin harmonického kmitání
- vysvětlit skládání kmitavých pohybů o stejné frekvenci
- vysvětlit vznik rázů
- určit síly, které působí při kmitavém pohybu na pružinový oscilátor
- určit graficky sílu, která způsobuje kmitání kyvadla
- vysvětlit přeměny energie v mechanickém oscilátoru
- vysvětlit příčinu tlumení vlastního kmitání mechanického oscilátoru
- vysvětlit rozdíl mezi vlastním a nuceným kmitáním mechanického oscilátoru
- vysvětlit jev rezonance mechanického oscilátoru
|