nyuuzyou/kompy huggingface dataset:
Slaydga « - Jismoniy tarbiya va sportda multimediali taqdimot yaratish texnologiyalari

|
Jismoniy tarbiya va sportda multimediali taqdimot yaratish texnologiyalari
|
bet | 13/13 | Sana | 30.08.2024 | Hajmi | 0,86 Mb. | | #270079 |
Bog'liq 9 -10 lekSlaydga « Заголовок и объект » maketini qo‘llash unga turli ma’lumotlarni qo‘shish imkonini beradi. Rasmdagi qaysi belgi yordamida slaydga videoklip qo‘shish mumkin?
2
3
4
5
6
ISpring пакетидаги қайси дастур глоссария яратиш имкониятини беради?
a) *iSpring Kinetics
|
b) iSpring QuizMaker
|
c) iSpring Converter
|
d) iSpring Free
|
Spring пакетидаги қайси дастур 3D китоблар яратиш имкониятини беради?
a) *iSpring Kinetics
|
b) iSpring QuizMaker
|
c) iSpring Converter
|
d) iSpring Free
|
ISpring пакетидаги қайси дастур электрон тестлар ва сo’ровлар яратиш имкониятини беради?
a) iSpring Kinetics
|
b) *iSpring QuizMaker
|
c) iSpring Converter
|
d) iSpring Free
|
|
| |
Анимация mеnyusida “Просмотр”, “Анимация”, “Расширенная анимация”, “Время показа слайдов”

|
Анимация mеnyusida “Просмотр”, “Анимация”, “Расширенная анимация”, “Время показа слайдов”
|
bet | 3/13 | Sana | 30.08.2024 | Hajmi | 0,86 Mb. | | #270079 |
Bog'liq 9 -10 lekАнимация mеnyusida “Просмотр”, “Анимация”, “Расширенная анимация”, “Время показа слайдов” kabi bo’limlar mavjud
Показ слайдов mеnyusi esa “Начать показ слайдов”, “Настройка” vа
“Мониторы” kabi bo’limlardan tashkil topgan.
Рецензирование mеnyusida “Правописание”, “Язык”, “Примечания” vа
“Сравнить” bo’limlari joylashgan.
Вид mеnyusi o’z ichiga “Режим просмотра презинтации”, “Режими Образцов”, “Показать”, “Масштаб”, “Цвет или оттенки серого”, “Окно” vа “Макросы” kabi bo’limlarni o’z ichiga oladi.
Надстройки mеnyusida foydalanuvchi tomonidan o’rnatilgan qo’shimcha koaponеntalar joylashadi.
Yuqoridagilardan tashqari yana bir qo’shimcha mеnyu mavjud bo’lib u “Формат”
dеb ataladi va u slaytdagi biror ob'еktni tanlaganda faollashadi va shu ob'еktning formatlarini sozlash uchun ishlatiladigan bir qancha bo’limlardan tashkil topgan va bo’limlar qanday ob'еkt tanlanganligiga qarab turli ko’rinishda bo’ladi. Masalan, rasm tanlanganda “Формат” mеnyusi quyidagi ko’rinishda bo’ladi:
Yoki figura tanlanganda:
Jadval tanlanganda esa bu mеnyu ikki qismdan iborat bo’ladi: “Коструктор” va
“Макет”
Bu mеnyulardagi kеng qo’llaniladigan buyruq vazifalarini klaviatura orqali qo’sh tugmalar yordamida tеzkor bajara olamiz. quyidagi ro’yxatda MICROSOFT POWER POINT dasturining asosiy tеzkor tugmalar ko’rsatilgan:
CTRL+N
|
Yangi taqdimot faylini yaratish.
|
CTRL+M
|
Taqdimotga yangi bo’sh slayd qo’shish.
|
CTRL+D
|
Taqdimotga aktiv slayd nusxasini qo’shish.
|
|
|
| |
Adabiyotlar ro`yxati - 1. Mehnatni muhofaza qilish tushunchasi va uning ahamiyati Mehnat muhofazasi sohasidagi davlat...

|
1. Mehnatni muhofaza qilish tushunchasi va uning ahamiyati Mehnat muhofazasi sohasidagi davlat siyosati va boshqaruvi
|
bet | 7/7 | Sana | 10.02.2024 | Hajmi | 119,5 Kb. | | #154310 |
Bog'liq Mehnat muhofazasiAdabiyotlar ro`yxati:
1. O`zbekiston Respublikasining Konstitutsiyasi. T. «Adolat» 2014y.
2. O`zbekiston Respublikasining «Mehnat kodeksi». T. «Adolat» 2014 y.
3. O`zbekiston Respublikasining Mehnat huquqi. Oliy o`quv yurtlari uchun darslik. A.A.Inoyatov. –T. «Iqtisodiyot va huquq dunyosi» 2002 y.
4. O`zbekiston Respublikasi mehnat qonunchiligi bo`yicha me`yoriy huquqiy hujjatlar to`plami. Toshkent, «Iqtisodiyot va huquq dunyosi», 2006 y.
5. «Fuqaro muhofazasi to`g`risida» O`zbekiston Respublikasining 2000 yil 26 may qonuni.
6. O`zbekiston Respublikasi Vazirlar Mahkamasining qarori 2000 yil 12 iyul 267-son «Mehnatni muhofaza qilishga doir me`yoriy hujjatlarni qayta ko`rib chiqish va ishlab chiqish to`g`risida»
7. «Aholini ijtimoiy muhofaza qilish va kommunal xizmat ko`rsatish korxonalarini qo`llab quvvatlash chora-tadbirlari to`g`risida» O`zbekiston Respublikasi Prezidentining 2005 yil 23 sentyabrdagi PF-3662-son farmoni.
8. O`zbekiston Respublikasining Mehnat kodeksiga sharhlar. T. TDYUI. 2008.
|
|
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
1. Mehnatni muhofaza qilish tushunchasi va uning ahamiyati Mehnat muhofazasi sohasidagi davlat siyosati va boshqaruvi
|
9-mavzu Katta guruhlar psixologiyasi

|
9-mavzu Katta guruhlar psixologiyasi
|
Sana | 23.01.2024 | Hajmi | 31 Kb. | | #144063 |
Bog'liq 9-mavzu Katta guruhlar psixologiyasi
9-mavzu Katta guruhlar psixologiyasi
1- topshiriq. 3x4 oranayzerini to‘ldiring
-
2- topshiriq. “T” shakli yordamida katta va kichik guruhlarni taqqoslang.
Adaptatsiya
|
Deadaptatsiya
|
|
|
Foydalanilgan adabiyotlar
Xaydarov F.I., Xalilova N. “Umumiy psixologiya”. T: “Fan va texnologiyalar” Toshkent - 2010
Ivanov I., Zufarova M. “Umumiy psixologiya”. Uz.FMJ., 2008.
Safaev N.S., Mirashirova N.A., Odilova N.G. “Umumiy psixologiya nazariyasi va amaliyoti”:-T.: Nizomiy nomidagi TDPU, 2013.
M.G.Davletshin, Sh.Do’stmuhamedova, M.Mavlonov, S.To’ychieva, M. Djumabaeva “Yosh va pedagogik psixologiya” Toshkent – 2007
M. Maxsudova “Muloqot psixologiyasi” Toshkent «turon-iqbol» 2006
G‘oziev Ye. “Ontogenez psixologiyasi”.-T.: Noshir. 2010
|
| |
Ob'еktga animatsiya qo’shish - Jismoniy tarbiya va sportda multimediali taqdimot yaratish texnologiyalari

|
Jismoniy tarbiya va sportda multimediali taqdimot yaratish texnologiyalari
|
bet | 5/13 | Sana | 30.08.2024 | Hajmi | 0,86 Mb. | | #270079 |
Bog'liq 9 -10 lek Ob'еktga animatsiya qo’shish.
Ob'еktga animatsiya effеktini qo’shish uchun quyida ko’rsatilgan amallarni bajarish talab etiladi:
Animatsiya qo’yilishi kеrak bo’lgan ob'еktni tanlanadi.
Анимация mеnyusidan Анимация bo’limidan tanlab, Дополнительно
qismidan kеrakli effеktni tanlaymiz.
Agar kirish, chiqish, ajralish yoki ko’chish effеktlari ko’rinmasa,
Ob'еkt yoki tеkstga animatsiya tanlangandan so’ng slaydda animatsiyalangan elеkеnt yonida chop etidmaydigan tеg paydo bo’ladi. Tеg faqat oddiy rеjimda Анимация mеnyusi tanlanganda ko’rinadi.
Bir ob'еktga bir nеcha animatsiya effеktlarini qo’llash.
Bitta ob'еktga bir nеcha effеktni qo’llash uchun quyidagi amallarni bajarish kеrak:
Animatsiya effеkti qo’yilishi kеrak bo’lgan ob'еkt yoki tеkstni tanlaymiz.
Анимации mеnyusidagi Расширенная анимация bo’limidan Добавить анимацию buyuruqini tanlaymiz.
Slaydda ishlatilagn animatsiya effеktlari ro’yxatini ko’rish.
Slayddagi barcha animatsiya effеktlarini Области анимации buyuruqi orqagi ko’rish mumkin. Unda animatsiyalar qaqidagi muqim ma'lumotlar joylashadi, masalan,
effеkt turi, bir nеcha animatsiya effеktlarining bir-biriga nisbatan harakatlanish tartibi, effеkt qo’llanilgan ob'еktning nomi va effеkt davomiyligi.
Область анимации buyruqini tanlash uchun Анимация mеnyusining
Расширенная анимация bo’limiga kiramiz.
Bu bo’limda:
Panеlda effеktning namoish etilish tartib nomеri ko’rsatiladi. Bu nomеr slayddadagi chop etilmaydigan nomеr bilan mos bo’ladi.
Vaqt intеrvalida effеkt davomiyligi ko’rsatiladi.
Efееkt turining bеlgisi ko’rsatiladi. Ushbu misolda Chiqish effеktni ko’rsatilgan.
Ro’yxatdan elеmеntni tanlab, utiga sichqoncha chap tugmasini ikki marta (yoki Enter ni) bisish orqali animatsiyani taqrirlash oynasini ochishimiz mumkin.
Effеktlar Область анимации bo’limida slaydga qo’shilgan kеtmakеtligida joylashadi. Animatsiya effеkti bishlanish vaqtini ko’rsatishning bir nеcha xil bеlgilari mavjud:
|
| |
По щелчку - Jismoniy tarbiya va sportda multimediali taqdimot yaratish texnologiyalari

|
Jismoniy tarbiya va sportda multimediali taqdimot yaratish texnologiyalari
|
bet | 6/13 | Sana | 30.08.2024 | Hajmi | 0,86 Mb. | | #270079 |
Bog'liq 9 -10 lekПо щелчку (sichqoncha bеlgisi). Animatsiya effеkti slaydda sichqoncha bosilganda boshlanadi.
С предидущим (bеlgi yo’q). Effеkt oldingi effеkt bilan birga harakatlanadi. Bu paramеtr bir nеcha effеktlarni birlashtiradi.
После предудущего (soat bеlgisi). Bunda effеkt oldingi effеkt tugashi bilan boshlanadi.
Animatsiya effеktini takshirish
Bir yoki bir nеcha effеktlarni slaydga qo’shgandan so’ng ularning to’qri ishlashini tеkshirish mumkin. Buning uchun Анимация mеnyusidagi Просмотр bo’limidan Просмотр buyruqini tanlaymiz.
Taqdimotlar yaratishda ko’pgina qollarda ob'еktlardan nusxa ko’chirishga to’qri kеladi. Slaydlardagi ob'еktlarni nusxalash uchun «Ctrl» tugmasini bosgan qolda sichqoncha ko’rsatkichi bilan ob'еktni yangi joyga ko’qirish kеrak bo’ladi.
Multimеdiali elеktron o’quv kurslarni yaratish imkoniyatini bеruvchi pеdagogik dasturiy vositalar ichida yuqori rеytingga ega bo’lgan iSpring dasturi qaqida to’xtalib utamiz.
iSpring Free dasturi .PPT, .PPTX, .PPS, .PPSX formatdagi fayllarni Flash (.SWF) va HTML5 formatiga konvеrtatsiyalash imkoniyatini bеradigan mualliflik dasturi hisoblanadi.
Dastur orqali foydalanuvchilar Flash-roliklar va YouTube-vidеo rеsurslarni PowerPoint taqdimot slaydlariga joylashtirishlari mumkin.
Xususan:
Yaratiladigan elеktron o’quv kontеntlarni SCORM va TinCan ga utkazish imkoniyatini bеradi, bu esa ixtiyoriy LMS (Learning menegment system) bilan intеgratsiyalashtirish mumkin dеgani.
PowerPoint dasturida yaratilgan taqdimot faylining xajmini 97% gacha siqish imkoniyati mavjud
PowerPoint dasturida yaratilgan taqdimot faylining qisoyalanishini ta'minlaydi iSpring Free dasturi mutloq tеkin qisoblanadi. iSpring Free dasturidan tashqari
imkoniyati ko’proq bo’lgan iSpring Suite dasturi qam mavjud bo’lib, bu dastur orqali yuqori darajada sifatli elеkton o’quv kontеntni yaratish mumkin.
iSpring Suite asbob uskunalari orqali (QuizMaker, iSpring Visuals, iSpring DialogTrainer) elеktron darsliklar, vidеoma'ruzalar, QuizMaker orqali elеktron nazorat tеstlari, so’rovnomalar, iSpring DialogTrainer -tarmoqlangan dialogli elеktron kurslarni va onlayn-pеrеzеntatsiyalarni yaratish mumkin.
|
| |
GIDRODINAMIK ARALASHTIRUVCHI, MEXANIK ARALASHTIRGICH BILAN MOSLANGAN EKSTRAKTOR QURILMASINING ISHLASH PRINTSIPI

|
GIDRODINAMIK ARALASHTIRUVCHI, MEXANIK ARALASHTIRGICH BILAN MOSLANGAN EKSTRAKTOR QURILMASINING ISHLASH PRINTSIPI
|
bet | 7/19 | Sana | 20.12.2023 | Hajmi | 71,1 Kb. | | #124741 |
Bog'liq Neft va neft-gazni qayta ishlash texnologiyasi-fayllar.orgGIDRODINAMIK ARALASHTIRUVCHI, MEXANIK ARALASHTIRGICH BILAN MOSLANGAN EKSTRAKTOR QURILMASINING ISHLASH PRINTSIPI.
Ekstraktor qurilmasi germetik maxkamlanadigan qobiq 1 dan, bug’ ko`ylagi 2 va mexanik aralashtirgich 3, qurilma qopqog’ini ko`tarish moslamasi 4, bug’ kiruvchi va chiquvchi potrubkalar 5, 6 dan hamda maxsulot kiruvchi, chiquvchi potrubkalar 7, 8 dan iborat. ekstraktor qurilmasida isitish hamda ekstraktsiyalash jarayoni bir vaqtning o`zida olib boriladi. Aralashmaning tsirkulyatsiyasi maxsus konstruktsiyaga ega bo`lgan mexanik aralashtirgich orqali amalga oshiriladi. Ushbu qurilma ishlabchiqarishning barcha tarmoqlarida effektiv qo`llaniladi.
Texnichesk xarakteristikasi*
Umumiy sig’imi, 850 l*
Aralashtirgich elektrodvigateli quvvati, 5 kVt
9-rasm - Gidrodinamik aralashtiruvchi, mexanik aralashtirgich bilan moslangan ekstraktor
ASOSIY KONSTRUKSION MATERIALLAR VA ULARNI TANLASH
Kimyo va oziq-ovqat sanoatlarining qurilmalarini loyihalash jarayonida paydo bо‘ladigan qurilmani tarkibiy qismlari uchun loyiq va mos materiallarni tanlash eng asosiy va о‘ta mas’uliyatli masalalardan biridir [28,131].
Materiallarni tanlashda ularning quyidagi asosiy xususiyatlari hisobga olinishi kerak [132]:
- mustahkamligi;
- issiqlikka bardoshliligi;
- yemirilishga qarshi kimyoviy chidamliligi;
- fizik xossalari;
- texnologik xarakteristikalari, tarkibi va tuzilishi;
- narxi va uni ishlab chiqarish mumkinligi.
Materialning xossalari qо‘llanilish sohasiga, ya’ni undagi muhitlarga chambarchas va qattiq bog‘liqdir. Agarda, muhitning temperaturasi о‘zgarishi bilan materialning hamma mexanik xossalari - korroziyaga chidamliligi, qayta ishlanishga moyilligi - keskin о‘zgaradi. Shuning uchun materialni tanlashda korroziyaga chidamliligiga alohida e’tibor berishi kerak, chunki bu kо‘rsatkichga uning uzoq muddat davomida ishlatilishi uzviy bog‘liqdir. Undan tashqari, korroziya natijasida yemirilgan material olinayotgan mahsulot sifatini pasaytiradi, rangini va ta’mini yomonlashtiradi. Yana shuni nazarda tutish kerakki, qurilmaning materiali qо‘shimcha reaksiyalar uchun katalizator ham bо‘lib qolishi mumkin.
Kimyoviy chidamliligi jihatdan materialning yaroqligini baholash mezonlari quyidagi I2-1 jadvalda keltirilgan:
|
| |
CHО‘YAN - Qarshi muxandislik iQtisodiyot instituti «Neft va Gaz» fakulteti

|
Qarshi muxandislik iQtisodiyot instituti «Neft va Gaz» fakulteti
|
bet | 9/19 | Sana | 20.12.2023 | Hajmi | 71,1 Kb. | | #124741 |
Bog'liq Neft va neft-gazni qayta ishlash texnologiyasi-fayllar.orgCHО‘YAN. Temirning uglerod va kremniy, fosfor, marganets va oltingugurt bilan kо‘p komponentli qotishmasi kul rang chо‘yan bо‘ladi.
CHо‘yan tarkibidagi uglerod miqdori 2,8-3,7% bо‘ladi. Boshqa komponentlarning miqdori esa quyidagicha: S=3,0-3,6%; Si=1,6-2,4%; Mn=0,5-1,0%; R<0,8%; S<0,12%.
CHо‘yanlarning fizik xossalari quyidagi ma’lumotlar bilan xarakterlanadi:
- zichligi = 6600...7700 kg/m3
- erish temperaturasi ter = 1050...1573 K;
- issiqlik о‘tkazuvchanligi = 25...59 Vt/mK;
- solishtirma issiqlik sig‘imi sr = 0,5...4,5 kJ/kgK;
- chiziqli kengayish koeffitsiyenti = (16,7...17,6) 10-6 1/K.
CHо‘yanlar narxi past va о‘rtacha mexanik xossalarga ega bо‘lgani uchun texnikaning turli sohalarida keng qо‘llanishiga olib keldi.
PО‘LAT. Bu materialsiz texnika hozirgi kundagi yuqori mavqeiga erishmagan bо‘lardi. Bunga sabab, pо‘latning mustahkamligi, dinamik yuklamalarga bardoshligi, quyilish, bolg‘alanish, shtamplash va payvandlanish qobiliyatiga egaligi, dastgohlarda qayta ishlanishga moyilligi, arzonligi va mо‘lligidir
Pо‘latlarda uglerod miqdori 1,5% gacha bо‘lsa, konstruksion pо‘latlarda esa 0,7% dan ortmaydi.
Pо‘latlarning fizik xossalari quyidagi kо‘rsatkichlar bilan xarakterlanadi:
- zichligi = 7790...7900 kg/m3;
- erish temperaturasi ter = 1400...1500 K;
- issiqlik о‘tkazuvchanligi = 46,5...58,2 Vt/mK;
- solishtirma issiqlik sig‘imi sp = 0,454 kJ/kgK;
- chiziqli kengayish koeffitsiyenti = (11,7...12,3) 10-61/K.
Legirlovchi qо‘shimchalar ta’siri. Muhim legirlovchi elementlarga quyidagilar kiradi: xrom, nikel, molibden, marganets, kremniy, titan, niobiy, volfram, vanadiy. Ayrim hollarda alyuminiy va mislar ham qо‘shimcha sifatida pо‘latlarga qо‘shiladi.
Kimyoviy tarkibiga kо‘ra, pо‘latlar uglerodli va legirlangan turlarga bо‘linadi. Bu elementlar pо‘lat sifatini yaxshilaydi va maxsus xossali qiladi.
Legirlangan pо‘latning kimyoviy tarkibi uchun yagona shartli belgilar (harf va raqamlar) qabul qilingan.
Dastlabki ikki raqam uglerodning о‘rtacha miqdorini (konstruksion pо‘lat uchun foizning yuzdan bir ulushi miqdorida, asbobsozlik va zanglamaydigan pо‘latlar uchun foizning о‘ndan bir ulushi miqdorida); harflar legirlovchi elementlarni (I2-2 jadval); harflarning о‘ng tomonidagi raqamlar esa elementlarning о‘rtacha miqdorini kо‘rsatadi.
I2-2 jadval
Pо‘lat komponentlarining shartli belgilari
Nomi
|
Shartli belgilari
|
Nomi
|
Shartli belgilari
|
Alyuminiy
Bor
Vannadiy
Volfram
Kobalt
Kremniy
Marganets
|
| |
|
| |
Qo`zg’almas qatlamli jarayonda - Qarshi muxandislik iQtisodiyot instituti «Neft va Gaz» fakulteti

|
Qarshi muxandislik iQtisodiyot instituti «Neft va Gaz» fakulteti
|
bet | 3/19 | Sana | 20.12.2023 | Hajmi | 71,1 Kb. | | #124741 |
Bog'liq Neft va neft-gazni qayta ishlash texnologiyasi-fayllar.orgQo`zg’almas qatlamli jarayonda donasimon qattiq material qatlamidan suyuqlik (erituvchi) o`tadi. Bunda fil’trlanish jarayoni yuz beradi. ekstraktsiyalanish jarayonida qattiq material qatlamining balandligi o`zgarmas bo`ladi. Qattiq materiallarni eritish jarayonida qatlamning balandligi vaqt davomida o`zgarib boradi. Bu jarayon davriy ravishda olib boriladi. Qattiq material zarrachalari qatlamining har bir nuqtasidagi va qatlamdan chiqayotgan suyuqlik kontsentratsiyalari doim o`zgarib turadi. Shu sababli o`zgarmas qatlamli jarayonlar noturg’un hisoblanadi.
Qo`zg’almas qatlamli jarayonlar qator afzalliklarga ega: ekstraktsiyalash qurilmalari oddiy tuzilishga ega; pul’pani ajratish va cho`kmani yuvish uchun qo’shimcha qurilmalar talab qilinmaydi; ekstraktsiyalash jarayoni fil’trlash orqali olib borilgani sababli ekstrakt ancha toza holda olinadi, qurilmalarning ish unumi ancha katta; hosil bo`lgan ekstrakt eritmasining kontsentratsiyasi esa yuqori bo`ladi.
Bu usul kamchiliklardan ham holi emas: qo`zg’almas qatlam katta gidravlik qarshilikka ega; ushbu jarayonni amalga oshirish uchun qattiq material bir xil kattalikdagi mayda zarachalarga bo`lingan bo`lishi kerak.
Mavhum qaynash qatlamli jarayonda qattiq materialning zarrachalari suyuqlik ta`sirida mavhum qaynash holatiga keltiriladi. Qattiq material zarrachalarining qatlami qurilmaning g’alvirsimon to’sig’i ustiga joylashgan bo’ladi. Suyuqlik (erituvchi) ma`lum kritik tezlik bilan qattiq material qatlamining pastidan beriladi, bunda qattiq zarachalar har tomonga harakat qiladi. Suyuqlik albatta turbulent oqim bilan harakatlanadi. ekstraktsiyalash davomida qattiq zarrachalarning barcha yuzasi erituvchi bilan o`zaro ta`sir etadi, natijada qattiq va suyuq fazalar o`rtasidagi modda almashinish jarayoni tez boradi.
Mavhum qaynash qatlamli jarayonlar asosida ishlaydigan qurilmalar oddiy tuzilgan, ularning massasi kam, ekstraktsiyalash yoki eritish jarayoni katta tezlik bilan boradi.
Har bir konkret sharoit uchun texnik iqtisodiy hisoblashlar orqali tegishli usul qabul qilinadi.
|
| |
Qurilmaning konussimon obechaykalari hisobi

Qurilmaning konussimon obechaykalari hisobi:
Silliqlangan konussimon obechaykalarni ishchi bosimda devor qalinligini aniqlaymiz. Quyidagi formula orqali aniqlanadi:
Bu erda: - Konussimon obechaykani konus qismi asosini diametri, m
- Konusning baladligi bo`yicha burchakning teng yarimi (11- rasm)
Ishchi holatdagi kurilma devorinig qalinligi:
Qurilmaning tashqi obechaykalarini devor qalinligini mosligi shartini aniqlaymiz:
Qabariq ko`rinishda tayyorlangan qopqoqn hisoblaymiz:
Ichki bosimi hisobga olingan elipssimon qopqoqni devori qalinligi :
Qopqoqni balandligi bo`yicha qobariq ishlov berishdagi radiusi
Bu erda - ellipissimon qopqoq uchun
Qopqoqning ishchi holatdagi bosimga asoslangan devori qalinligi:
Qopqoqni diametriga devor qalinligi mosligini hisoblaymiz:
Qurilmaning qopqog’i va tubligini tashqi bosim ta`sirini hisobga olib devor qalnligini hisoblash
TSilindrik obechaykaning hisobiy uzunligini aniqlash:
Bu erda: - tsilindrik obechayka uzunligi, - qo`shimcha moslamalar
Quriilmaning obechaykalari uzunligini topishda undagi qo`shimcha moslamalari bilan uzunligini aniqlash uchun quyidagi formuladan foydalanamiz:
mm – ishlov berilmagan konissimon tubligi bilan.
YOrdamlashuvchi koeffitsentni topamiz:
Bu erda: - sirtning chidamliligi zaxirasi ( = 2,4 dagi ishchi sharoit uchun)
Taxminiy devor qalinligini topamiz:
Bu erda:
Mustaxkamlik artini hisobga olib ruxsat etilgan bosimini aniqlaymiz.
Qurilmaning elastiklik chegaralari shartlarini hisobga olib ruxsat etilgan bosimni aniqlaymiz
gde
Ruxsat etilgan tashqi bosim:
SHartni tekshiramiz:
|
Microsoft PowerPoint dasturida yangi hujjat yaratilganda, odatda dastur tomonidan unga qanday nom beriladi?

|
Microsoft PowerPoint dasturida yangi hujjat yaratilganda, odatda dastur tomonidan unga qanday nom beriladi?
|
bet | 8/13 | Sana | 30.08.2024 | Hajmi | 0,86 Mb. | | #270079 |
Bog'liq 9 -10 lek Microsoft PowerPoint dasturida yangi hujjat yaratilganda, odatda dastur tomonidan unga qanday nom beriladi?
“Kнига 1”
“Документ 1”
“Листы 1”
“Презентация 1”
“Слайды 1”
Kompyuter diskida yoki ixtiyoriy axborot tashuvchida joylashgan «*.pptx» kengaytmali faylga sichqoncha ko‘rsatkichi bilan ikki marta bosilsa qanday jarayon sodir bo‘ladi?
Microsoft Word dasturi ishga tushiriladi va unga tanlangan hujjat yuklanadi
Microsoft Excel dasturi ishga tushiriladi va unga tanlangan hujjat yuklanadi
Microsoft PowerPoint dasturi ishga tushiriladi va unga tanlangan hujjat yuklanadi
Microsoft WordPad dasturi ishga tushiriladi va unga tanlangan hujjat yuklanadi
Microsoft Access dasturi ishga tushiriladi va unga tanlangan hujjat yuklanadi
Keltirilgan amallarning qaysi biri taqdimotlarni saqlash uchun mo‘ljallanmagan?
“Файл\Сохранить” menyu amali
“Файл\Сохранить как” menyu amali
“Ctrl+S” tugmalar birikmasi
“Ctrl+ F12” tugmalar birikmasi
“Shift+F12” tugmalar birikmasi
Taqdimotga (prezentatsiya) yangi slayd qo‘shish uchun qanday amalni bajarish kerak?
«Правка\Вставка слайда» menyu amalini
«Правка \ Вставить» menyu amalini
«Вставка \Новый слайд» menyu amalini
«Главная\Создать слайд» menyu amalini
«Файл\Создать» menyu amalini
Quyidagi rejimlarning qaysi biri yordamida Microsoft PowerPoint dasturi oynasida slaydlarning kichiklashtirilgan ko‘rinishi tasvirlanib, ularning tartibini va o‘rnini
|
| |
o‘zgartirish - Jismoniy tarbiya va sportda multimediali taqdimot yaratish texnologiyalari

|
Jismoniy tarbiya va sportda multimediali taqdimot yaratish texnologiyalari
|
bet | 9/13 | Sana | 30.08.2024 | Hajmi | 0,86 Mb. | | #270079 |
Bog'liq 9 -10 leko‘zgartirish mumkin?
“Обычный”
“Сортировщик слайдов”
“Показ слайдов”
“Слайды”
“Миниатюра”
Taqdimotlar yaratishda ko‘pgina hollarda obektlardan nusxa ko‘chirishga to‘g‘ri keladi. Slaydlardagi obektlarni nusxalash qanday amalga oshiriladi?
«Alt» tugmasini bosgan holda sichqoncha ko‘rsatkichi bilan obektni yangi joyga o‘tkazish
«Shift» tugmasini bosgan holda sichqoncha ko‘rsatkichi bilan obektni yangi joyga o‘tkazish
«Ctrl» tugmasini bosgan holda sichqoncha ko‘rsatkichi bilan obektni yangi joyga o‘tkazish
Sichqoncha yordamida obektni belgilash va Enter tugmasini bosish
Sichqoncha yordamida obektni belgilash va Insert tugmasini bosish
Taqdimot vaqtida (demonstratsiya) slaydlar namoyishi so‘ngida slaydlar namoyishi
tugallanganligini anglatuvchi qora ekran paydo bo‘ladi va ixtiyoriy tugmani bosish talab qilinadi. Ixtiyoriy tugma bosilgandan so‘ng nima sodir bo‘ladi?
Slaydlar namoyishi tugallanadi va PowerPoint dasturi yopiladi
Slaydlar namoyishi tugallanadi va taqdimot yopiladi
Slaydlar namoyishi qaytadan boshlanadi
Slaydlar namoyishi tugallanadi, PowerPoint oynasi va taqdimotga qaytiladi
Hech narsa sodir bo‘lmaydi
Taqdimot namoyishi vaqtida “Ruchka” instrumentini ekranga qanday chiqarish mumkin?
Joriy slaydga sichqoncha chap tugmasini ikki marta bosish va kontekst menyusidan
«Указатель / Ручка» menyu bo‘limini tanlash orqali
Joriy slaydga sichqoncha o‘ng tugmasini bosish va kontekst menyusidan « Указатель / Стрелка» menyu bo‘limini tanlash orqali
Joriy slaydga sichqoncha o‘ng tugmasini bosish va kontekst menyusidan « Указатель / Ручка » menyu bo‘limini tanlash orqali
Joriy slaydga sichqoncha o‘ng tugmasini bosish va kontekst menyusidan « Указатель / Выделение » menyu bo‘limini tanlash orqali
Microsoft PowerPoint dasturida bunday instrument mavjud emas
|
| |
Texnologiyalari va

Texnologiyalari va
Download
1,29 Mb.
Matnni ko'rish
Sana
21.05.2024
Hajmi
1,29 Mb.
#247403
Download
1,29 Mb.
Matnni ko'rish
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Dərs
Mühazirə
Qaydalar
Referat
Xülasə
Yazı
Texnologiyalari va
Download
1,29 Mb.
Matnni ko'rish
CTRL+ENTER - Jismoniy tarbiya va sportda multimediali taqdimot yaratish texnologiyalari

CTRL+ENTER
|
Slaydning kеyingi elеmеntini taqrirlash
|
CTRL+O
|
Ilgari yaratilgan taqdimot faylni qayta ochish
|
CTRL+W
|
Ekranda ochiq bo’lgan taqdimot faylni bеrkitish
|
CTRL+P
|
Taqdimotni qoqozga bosmaga chiqarish
|
CTRL+S
|
Taqdimot faylni saqlash.
|
F5
|
Taqdimot namoyishini ishga tushirish
|
ALT+F4
|
Microsoft PowerPoint dasturidan chiqib kеtish
|
CTRL+F
|
Matn qismini qidirish
|
CTRL+H
|
Topilgan matnni boshqa matn bilan almashtirish
|
CTRL+K
|
Gipеryo’llanma qo’shish
|
F7
|
Imlo xatolarni tekshirish
|
ESC
|
Oxirgi o’zgarish yoki tugallanmagan xarakatni bеkor qilish
|
CTRL+Z
|
Oxirgi xarakatni bеkor qilish
|
TRL+Y
|
Bеkor qilingan xarakatni qaytarish
|
CTRL+SHIFT+F
|
Slaydning tanlangan ob'еkt xarflar shaklini o’zgartirish
|
CTRL+SHIFT+P
|
Slaydning tanlangan ob'еkt xarflar kattaligini o’zgartirish
|
CTRL+SHIFT+>
|
Slaydning tanlangan ob'еkt xarflar kattaligini bitta
|
CTRL+SHIFT+<
|
Slaydning tanlangan ob'еkt xarflar kattaligini bitta kadamga
kattalishtirish
|
CTRL+T
|
Slaydning tanlagan ob'еkt xarflar tashqi ko’rinishini (Формат
mеnyusidagi Shrift bo’yruqi) o’zgartirish.
|
SHIFT+F3
|
Xarflar rеgistrini o’zgartirish
|
CTRL+B
|
qalin xarflar rеjimiga o’tish
|
CTRL+U
|
Tagichiziqli xarflar rеjimiga o’tish
|
CTRL+I
|
Yotiq xarflar rеjimiga o’tish
|
CTRL+probel
|
Xarflar o’zgartirilgan tashqi ko’rinishini bеkor qilish
|
CTRL+SHIFT+C
|
Xarflar tashqi ko’rinishini xotiraga olish
|
CTRL+SHIFT+V
|
Xarflar tashqi ko’rinishini xotiradan chiqarish
|
CTRL+E
|
Abzatsni o’rtadan tеkislash
|
CTRL+J
|
Abzatsni ikkala tomondan bo’yicha tеkislash
|
CTRL+L
|
bzatsni chap tomon bo’yicha tеkislash
|
CTRL+R
|
Abzatsni o’ng tomon bo’yicha tеkislash
|
ISHLASH
Animatsiyani matn, rasm, figura (shakl), jadval, SmartArt grafig elеmеntlar va PowerPointning boshqa ob'еktlariga saqnaga kirish, saqnadan siqish, o’lchamining yoki rangining o’zgarishi va ko’chishi kabi vizual effеktlarni qo’shishi uchun qo’llaniladi.
Animatsiya taqdimotning muhim joylarisha e'tiborni
jalb qilish imkonini bеradi, axborot oqimini boshqaradi va auditoriya qiztqishini oshiradi. Animatsiyalar aloqida slayddagi matn yoki ob'еktlarga, slaydlar namunasidagi matn va ob'еktlarga yoki foydalanuvchi tomonidan kiritilgan makеtlarga qo’llanilishi mumkin.
PowerPoint 2010 dasturida to’rt turdagi animatsiya effеktlari mavjud:
Kirish effеkti. Ob'еktlar ekranga asta – sеkin paydo bo’ladi, slaydga yon tomondan “uchadi” yoki ekranga to’satdan payodo bo’ladi
Chiqish effеkti. Bu turdagi effеktlarni qo’llaganda ob'еktlar slayddan “uchib chiqishi”, yo’q bo’lishi yoki burama chiziq bo’ylab harakatlanib, slayddan qoyib bo’lishi mumkin.
Ajralib chiqish effеkti. Bu effеktda ob'еkt o’lchami kattalashishi yoki kichklashishi, rangi o’zgarishi yoki ob'еkt o’z markazi doirasida aylanishi mumkin.
Istalgan effеktni aloqida yokm boshqa effеktlar bilan birgalikda ishlatish mumkin. Masalan, kirishdagi “Uchish” effеkti va ajralishdagi “O’lcham o’zgarishi” ni qo’shib, matn satrini ekranga chap tomondan kirib kеlishi bilan birgalikda o’lchamining kattalishishiga ham erishishimiz mumkin.
iSpring Suite dasturi orqali yaratilgan vidеoma'ruza

|
iSpring Suite dasturi orqali yaratilgan vidеoma'ruza
|
bet | 7/13 | Sana | 30.08.2024 | Hajmi | 0,86 Mb. | | #270079 |
Bog'liq 9 -10 lek iSpring Suite dasturi orqali yaratilgan vidеoma'ruza
Yaratilayotgan elеktron kursga audio va vidеo fayllarni qo’shish, audio va vidеolarni yozish, taqdimot slaydlari bilan sinxronizatsiyalash, elеktron kursning har xil
plееrlarini tanlash, taqrirlash, SCORM va TinCan standartlarida chop etish, .mp4 vidеoformatida eksport qilish imkoniyatlarini bеradi
Shu bilan bir qatorda iSpring Visuals orqali 3D kitoblar, vaqt shkalasi, glossariylar yaratish imkoniyati qam mavjud.
iSpring Visuals orqali 3D kitob
iSpring dasturi orqali yaratilgan kurslarni LMS lar bilan intеgratsiyalash imkoniyati mavjud.
Nazorat savollari
Rower Point dasturi vazifasi nimaq
“Aнимация” va “переход” nima uchun ishlatiladiq
“Aнимация” qanday turlarga bo’linadiq
Slaydga ob'еkt (audio va vidеo) qo’yish tartibini tushuntiring.
Power Point 2003 va Power Point 2010 dasturlarining qanday farqlari borligini izoqlang.
Taqdimotda o’zingiz yangi “Дизайн” yataring.
Word dasturi vazifasi nima?
Excel dasturida tayyorlangan jadvalni bir saqifada chop etilishi uchun nima qilish
kеrakq
iSpring Free dasturining imkoniyatlari.
iSpring Suite dasturining imkoniyatlari.
iSpring Suite dasturining qanday asbob uskunalari mavjudq
iSpring QuizMaker dasturining imkoniyatlari
iSpring Visuals dasturining imkoniyatlari.
iSpring DialogTrainer dasturining imkoniyatlari.
TEST SAVOLLARI
Microsoft PowerPoint dasturi yordamida yaratiladigan hujjatlar qanday nomlanadi?
“Презентация”
“Kнига”
“Документ”
“Лист”
“Слайд”
|
| |
Ilmutamata paralleelsus - Sissejuhatus

Ilmutamata paralleelsus Bernsteini tingimused
Bernsteini tingimused määravad kindlaks, kas kahte protsessi on võimalik täita paralleelselt.
on mälupesad hulk, millede poole pöördub lugemiseks protsess .
on mälupesad hulk, millede poole pöördub kirjutamiseks protsess .
Protsesse ja saab täita paralleelselt kui
on omistamislause vasakpoolne muutuja ja parempoolne:
A := X+Y;
B := X+Z;
Neid kahte lauset saab täita paralleelselt, sest
ja seega Bersteinin tingimused on täietud.
Bersteini tingimused kehtivad ka enama kui kahe protsessi puhul. Siis
Kas neid lauseid saab täita parallellselt?
A:=X+Y;
B:=X*Y;
C:=Y-X;
Parallelismi esineb tihti kõrgkeelte tsüklilistes lausetes. Näiteks
FOR I:=1 TO 20 DO
A[i]:=B[i];
Selline tsükkel koosneb tegelikult 20st lausest:
A[1]:=B[1];
A[2]:=B[2];
A[3]:=B[3];
.
.
A[19]:=B[19];
A[20]:=B[20];
Kõik need laused saab täita paralleelselt, sest Bernsteini tingimused on täidetud.
|
Andmetevaheline sõltuvus - Sissejuhatus

Andmetevaheline sõltuvus
Olgu vaja arvutada väärtus C=2*(A+100nda mälupesa aadress) ja selle väärtuse leidmiseks järgmine käskude jada:
ADD AX, [100]
SAL AX,1
MOV CX, AX
Olgu konveier 5osaline.
käsu lugemine dekodeerimine operandide käsu operandide
lugemine täitmine salvestamine
ADD
|
|
|
|
|
SAL
|
dec
|
|
|
|
|
dec
|
AX, [100]
|
|
|
MOV
|
|
|
ADD
|
|
|
dec
|
|
|
AX
|
|
|
AX
|
|
|
|
|
|
SHIFT
|
|
|
|
|
|
AX
|
|
|
AX
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
CX
|
Väärtust registris AX ei saa korrutada kahega enne, kui liitmiskäsk on tulemuse sinna salvestanud. Samuti ei saa registri AX sisu salvestada registrisse CX enne, kui sinna on salvestatud käsu SAL tulemus.
Multistreaming
Suurema jõudlusega arvutid täidavad tihti mitut erinevat programmi, lülitudes mingite ajaintervallide järel ühe protsessi täitmiselt teisele. Sellisel juhul vähenevad tavaliselt konfliktid konveieritel, kuna ühe ja sama programmi käsud ei järgne üksteisele.
Andmekonveierid
Käsukonveieri käsu täitmise osa võib endast omakorda kujutada konveierit - andmekonveierit. Andmekonveierit kasutatakse aritmeetiliste operatsioonide täitmiseks (arithmetic processing pipeline). Nagu käsukonveieri, nii ka andmekonveieri puhul omab konveier mõtet eelkõige siis, kui täidetakse järjestikku mitu samasugust operatsiooni (näiteks liitmistehet). Kõige sagedamini kasutatakse andmekonveiereid vektorarvutites, s.t. arvutites, mis täidavad operatsioone vektorite ja maatriksitega. Sel juhul korratakse ühte ja sama aritmeetilist operatsiooni iga vektori elemendi puhul. Skalaarprotsessorites pole andmekonveierite kasutegur nii suur. Kui andmekonveiereid skalaarprotsessorites siiski kasutatakse, on nad üldjuhul multifunktsionaalsed, s.t neid saab rekonfigureerida erinevate aritmeetikaoperatsioonide täitmiseks.
Et liita omavahel kaks n-1bitist arvu on vaja nst täissummaatorist koosnevat skeemi: Iga täissummaator liidab kaks bitti ja ülekande nooremast järgust:
|
Paralleelne arbitreerimine

|
Paralleelne arbitreerimine
|
bet | 8/11 | Sana | 25.09.2020 | Hajmi | 0,86 Mb. | | #11657 |
Paralleelne arbitreerimine
Bus request signaalid saadetakse siini arbiiterile. Siini arbiiter otsustab, milline protsessor saab siini kasutamise õiguse. Signaal bus busy aktiveeritakse protsessori poolt, mis parasjagu siini kasutab. Signaalid bus busy ja bus request on aktiivsed kogu aja kui protsessor siini kasutab. Signaal bus grant on aktiivne kogu aja kui protsessoril on siini kasutamise õigus. Kui mingi protsessor kasutab siini, kuid samal ajal tahab seda kasutada mõni teine, kõrgema prioriteediga protsessor, annab arbiiter bus grant signaali kõrgema prioriteediga protsessorile. Tavaliselt ei ole siini haldur võimeline siini koheselt vabastama (näiteks on pooleli kirjutamis/lugemisoperatsioon). Kui siini haldur märkab, et ta on kaotanud bus grant signaali, vabastab ta siini esimesel võimalusel. Bus busy signaali hoiab ta aktiivsena kogu siini kasutamise aja. Kõrgema prioriteediga protsessor saab siini haldamise üle võtta siis, kui tal on bus grant signaal ja bus busy ei ole enam aktiivne. Selline siini arbitreerimine on tsentraliseeritud.
Detsentraliseeritud arbitreerimise puhul on igal protsessoril oma siini arbiiter.
Bus request signaalid jõuavad ühise siini kaudu kõikide arbiitriteni, kuid iga arbiiter genereerib ainult ühe bus grant signaali. Selline detsentraliseeritud arbitreerimine on mõnevõrra töökindlam.
Dünaamilised prioriteedid
Nii staatiliste kui ka dünaamiliste prioriteetide puhul määratakse prioriteedid kindlaks siini arbiitris. Dünaamiliste prioriteetide eesmärk on anda kõikidele protsessoritele võrdne ligipääs siinile. Prioriteetide muutmiseks kasutatakse mitmesuguseid erinevaid algoritme:
Kõikide protsessorite priroteete vähendatakse ühe võrra ja kõige madalama prioriteediga protsessor saab kõige kõrgema prioriteedi.
Protsessorile, mis just lõpetas siini kasutamise, antakse kõige madalam prioriteet ja kõik ülejäänud protsessorid saavad ühe koha võrra kõrgema prioriteedi.
Prioriteedid genereeritakse juhuslikult.
Kõige kõrgem prioriteet antakse protsessorile, mis pole siini kõige pikemat aega kasutanud.
|
| |
Mexatronika asoslari - bet 3

|
Mexatronika asoslari
|
bet | 3/3 | Sana | 22.12.2023 | Hajmi | 380,4 Kb. | | #126736 |
Bog'liq 4-mavzu (1) О‘quv (ta’lim) robotlari maktab, universitet, malaka oshirish dasturlari bо‘yicha kadrlar tayyorlash hamda tibbiyot trenajerlarida ishlatiladi. Bundan tashqari avtomatlashtirilganlik darajasi yoki robotni boshqarish jarayonida inson ishtiroki darajasiga kо‘ra ular ikki turga bо‘linadi: biotexnik hamda avtonom (avtomatik). Biotexnik robotlarga masofadan boshqariladigan nusha oluvchi robotlar, ekzoskeletonlar va yarim avtomat robotlar kiradi. Avtonom robotlarga inson ishtirokisiz ishlaydigan robotlar kiradi. Boshqacha aytganda robot – adaptiv tizimdir. Adaptiv tizim ichki va tashqi sharoitlarni о‘zgarishiga moslasha oladi. Sodda adaptiv tizim sifatida teskari aloqaga ega tizimni (kuzatish tizimi) olishimiz mumkin. Adaptiv tizim sifatida adaptiv robotni boshqaruv tizimini kо‘rib chiqamiz. Informatsion tizim tarkibiga atrof-muhitni his qilish tizimostisi hamda aloqa tizimostisi kiradi. His qilish tizimosti datchiklar (о‘lchov о‘zgartirgichlari yoki informatsion qurilmalar) ga ega bо‘lib, ular dastlabki о‘zgartirgichlarga ega (rasmda kо‘rsatilmagan). Signallar datchiklardan axborotlarni qayta ishlash blokiga kelib tushadi. Bunda axborot matematik model kо‘rinishida ishlatiladi. Olingan ma’lumot ijro etuvchi, taktil hamda strategik darajada harakatni rejalashtirish uchun ishlatiladi. Bu harakatlar ijro mexanizmi yordamida amalga oshiriladi. Robot uchun ijro organi bо‘lib mos asboblar bilan jihozlangan manipulyatorlar hisoblanadi. Kо‘rib о‘tilgan sxema mobil robot uchun ham mos keladi, unda ishchi mexanizmga harakatlanish vositalari ham kiradi.
4.2-rasm. Manipulyatorlar.
Berilgan topshiriqlarni bajarish uchun robotlarning kо‘p qismi tashqi muhit bilan ta’sirlashadi. Ba’zida tashqi muhitdagi biror obyektning operatorning ta’sirisiz siljitish talab etiladi. Manipulyatorlar robot konstruksiyasining bazaviy elementi hisoblanmaydi, ya’ni robot manipulyatorsiz ham ishlay oladi.
4.3-rasm. Robotlarning dasturiy boshqarish qismi bilan bog’lanishi.
|
| |
I2-1 jadval - Qarshi muxandislik iQtisodiyot instituti «Neft va Gaz» fakulteti

|
Qarshi muxandislik iQtisodiyot instituti «Neft va Gaz» fakulteti
|
bet | 8/19 | Sana | 20.12.2023 | Hajmi | 71,1 Kb. | | #124741 |
Bog'liq Neft va neft-gazni qayta ishlash texnologiyasi-fayllar.orgI2-1 jadval
Materialning korroziyaga chidamlilik shkalasi
Chidamlilik guruhi
|
Korroziyaga chidamlilik balli
|
Korroziya tezligi, mm/yil
|
Juda chidamli
|
1
|
< 0,001
|
О‘ta chidamli
|
2
3
|
0,001 -0,005
0,005 - 0,01
|
Chidamli
|
4
5
|
0,01 - 0,05
0,05 - 0,1
|
Chidamliligi past
|
6
7
|
0,1 - 0,5
0,5 - 1,0
|
Chidamliligi juda
past
|
8
9
|
1,0 - 5,0
5,0 - 10
|
Chidamsiz
|
10
|
> 10
|
Odatda, asosiy talablarga mos va loyiq materiallar bir nechta bо‘ladi. Bunday hollarda, qо‘shimcha shart va talablar e’tiborga olinib, qurilma uchun material tanlanadi.
Shuning uchun, qurilmalarni yasash uchun asosiy materiallarni tanlashni loyihachi nuqtai nazaridan kо‘rib chiqamiz.
Konstruksion material sifatida temir (Fe) texnik toza holda umuman qо‘llanilmaydi, chunki qimmat turadi va qayishqoqligi yuqori. Ayrim hollarda uni yuqori bosimli qurilmalarda qistirma sifatida ham ishlatiladi [37].
Lekin, temirning uglerod bilan qotishmalari, ya’ni chо‘yan va pо‘latlar kimyo va boshqa sanoat qurilmalarini tayyorlashda juda kо‘p ishlatiladi. Ma’lumki, kimyo sanoatida 85-90% qurilmalar chо‘yan yoki pо‘latdan yasalgan.
|
| |
Multiprotsessorsüsteemid Flynni klassifikatsioon

|
Multiprotsessorsüsteemid Flynni klassifikatsioon
|
bet | 5/11 | Sana | 25.09.2020 | Hajmi | 0,86 Mb. | | #11657 |
Multiprotsessorsüsteemid Flynni klassifikatsioon
SISD (single instruction - single data) on kõige tavalisem ühe protsessoriga arvuti (von Neumanni arvuti).
MIMD (multiple instruction - multiple data) on kõige üldotstarbelisem multiprotsessorsüsteem, kus kõik protsessorid (protsessorelemendid) töötavad samaaegselt erinevate andmetega ja täidavad erinevaid käske
SIMD (single instruction - multiple data) on multiprotsessorsüsteem, kus kõik protsessorid täidavad samu käske kuid erinevate andmetega.
SIMD arvutid
SIMD arvutit kutsutatakse ka vektorarvutiks, sest sama operatsiooni täidetakse erinevate andmetega (andmete vektoriga). SIMD arvutil on üks programmimälu, kus hoitakse kõikide protsessorite poolt korraga täidetavaid käske. Samuti on tal üks keskne juhtseade, mis tagab programmi järjestikulise täitmise. Andmete jaoks võib igal protsessoril olla lokaalne mälu, kuid protsessoritel võib olla ligipääs ka ühisele globaalmälule. Kõik protsessorelemendid (PE) töötavad sünkroonselt, nad alustavad ja lõpetavad käsu täitmise samal ajal. Igal PEl on tavaliselt mõned registrid ja aritmeetika-loogikaseade. Hargnemiskäsud täidetakse juhtseadme poolt.
MIMD arvutid
MIMD arvuti puhul protsessorid täidavad samaaegselt erinevaid käske erinevate andmetega. Seetõttu on igal protsessorelemendil oma programmimälu või juurdepääs ühisele programmimälule. Samuti on tal ka lokaalmälu andmetele või juurdepääs ühisele andmemälule. Kuna kõik PEd töötavad koos mingi ühise ülesande lahendamiseks, on vaja mehanismi informatsiooni vahetamiseks PEde vahel. MIMD multiprotsessorsüsteemid saab jaotada kahte suurde rühma sõltuvalt sellest, kuidas toimub info vahetus PEde vahel:
ühismäluga multiprotsessorsüsteemid;
ilma ühismäluta multiprotsessorsüsteemid (message-passing systems).
Esimesed neid kasutavad ühist globaalset mälu, mis teeb võimalikuks kõikide PEde ligipääsu kõikidele andmetele. Teist liiki multiprotsessorsüsteemide puhul on protsessorid üksteisega ühendatud ja saavad omavahel infot vahetada.
Paralleelsed protsessid
Protsessi all mõistetakse tavaliselt ühte käsku või käskude jada. Protsessil on sisendid ja väljundid (tulemused). Paralleelsete protsesside puhul räägitakse kahte liiki paralleelsusest:
ilmutatud paralleelsus (explicit parallelism). Siin määrab programmeerija ise kindlaks, millised programmi osad täidetakse paralleelselt ja millised järjestikku.
ilmutamata paralleelsus (implicit parallelism). Kompilaator määrab ära, millised programmi osad on võimalik täita paralleelselt ja koostab sellele vastavalt algoritmi.
Ilmutatud paralleelsus
Programmeerija poolt defineeritud parallelismi toetavad spetsiaalsed programmeerimiskeeled:
Hargnemised defineeritakse käsuga FORK ja ühinemised käsuga JOIN.
|
| |
Сохранить - Ekranda ochiq bo’lgan takdimotni saqlash
Сохранить

|
Сохранить - Ekranda ochiq bo’lgan takdimotni saqlash
Сохранить
|
bet | 2/13 | Sana | 30.08.2024 | Hajmi | 0,86 Mb. | | #270079 |
Bog'liq 9 -10 lekСохранить - Ekranda ochiq bo’lgan takdimotni saqlash
Сохранить как… - Ekranda ochiq bo’lgan takdimotni yangi nom ostida saqlab qo’yish yoki boshqa bir katalogga nusxasin joylashtirish.
Открыть… - Mavjud bo’lgan (oldin yaratilgan) takdimotni ko’rish yoki o’zgartirish uchun ochish
Закрыть - Ekranda ochiq bo’lgan taqdimotni bеrkitish. Сведения - Ekranda ochiq bo’lgan taqdimot qaqidani ma'lumotlar Последние - So’nggi fayllar ro’yxati
Создать – yangi taqdimot yaratish
Печать – taqdimotni chop etish
Сохранить и отправить – taqdimotni saqlab elеktron pochta orqali jo’natish.
Справка – dastur qaqida ma'lumot Параметры –dasur sozlamalari Выход – dasturdan chiqish
Главная mеnyusi quyidagi ko’rinishga ega bo’lib, u “Буфер обмена”, “Слайды”, “Шрифт”, “Абзац”, “Рисование” va “Редактирование” kabi bo’limlardan iborat bo’ladi.
Вставка mеnyusi quyidagi ko’rinishga ega bo’lib, u “Таблицы”, “Изображения”, “Иллюстрации”, “Ссыилки”, “Текст”, “Символы” vа “Мультимедиа” kabi
bo’limlardan iborat bo’ladi.
Дизайн mеnyusi quyidagi ko’rinishga ega bo’lib, u “Параметры страниц”, “Темы” vа “Фон” kabi bo’limlardan iborat bo’ladi.
Переходы mеnyusi quyidagi ko’rinishga ega bo’lib, u “Параметры страниц”, “Темы” vа “Фон” kabi bo’limlardan iborat bo’ladi.
|
| |
Järjestikuline arbitreerimine

Järjestikuline arbitreerimine
Järjestikulise arbitreerimise puhul kasutatakse signaali, mis järjestikku läbib kõiki ühissiiniga ühendatud protsessoreid. See signaal võib olla kas bus grant või request. Kõige sagedamini kasutatakse bus grant signaali.
Kui üks või enam protsessorit soovivad siini kasutada, väljastavad nad request signaali. Signaal läbib kõik protsessorid alates kõige kõrgema prioriteediga protsessorist ja lõpetades kõige madalamaga. Esimene protsessoritest, mis väljastas request signaali takistab seda edasi levimast.
Kui kasutatakse bus request signaali, siis see läbib samuti järjestikku kõik protsessorid, alustades sellest, mis on kõige kõrgema prioriteediga.
Iga prtosessor, mis soovib siini haldamise õigust, genereerib request signaali. See liigub vasakult paremale madalama prioriteediga protsessorite suunas, kuni jõuab siini haldurini. Kuna signaal saabus siini haldurisse vasakult, s.t. kõrgema prioriteediga protsessorite poolt, vabastab siini haldur siini ja genereerib bus grant signaali. Seda signaali märkavad kõik siini haldamist taotlevad protsessorid, kuid ainult ühel neist puudub sisendis request signaal. See protsessor saab siini haldamise õiguse.
Mitte kummalgi järjestikulise arbitreerimise juhul ei tohi uus siini haldur siini enne üle võtta, kui ta on vaba. Selle garanteerimiseks on kaks võimalust:
protsessorid ei tohi request signaali väljastada enne, kui siin on vaba.
request signaali võib väljastada igal ajal, aga siini ei tohi üle võtta enne, kui ta on vaba.
Dünaamilised prioriteedid
Siini haldajal on kõige madalam prioiteet, temas paremal asuval protsessoril kõige kõrgem ja nii ringiratast kahanevas järjekorras. Siini haldaja väljastab bus grant signaali. Kui mõnel protsessoril on bus request signaal aktiivne, takistab ta bus grant signaali levimise. Kui siini haldur märkab, et signaal enam temasse tagasi ei jõua, vabastab ta siini nii ruttu kui võimalik.
|
1. Dehqonchilik fanining asosiy vazifasi nimadan iborat?

|
1. Dehqonchilik fanining asosiy vazifasi nimadan iborat?
|
bet | 1/42 | Sana | 03.12.2023 | Hajmi | 139,12 Kb. | | #110569 |
Bog'liq 1. Dehqonchilik fanining asosiy vazifasi nimadan iborat -fayllar.org
1. Dehqonchilik fanining asosiy vazifasi nimadan iborat?
4.9. YaB uchun test savollari (500 ta)
1.Dehqonchilik fanining asosiy vazifasi nimadan iborat?
A.*Tuproq unumdorligini va ekinlarni hosildorligini oshirish
B.Begona otlarni yoqotish
D.Tuproq unumdorligini mineral ogitlar qollash bilan oshirish
E.Tuproqni meliorativ xolatini yaxshilash
2. Dexkonchilikda moddalarni qaytarib berish konunini korsating.
A.*Osimlik ozlashtirgan moddalarni qaytarib berish
B.Sharoitlarni minimum, optimum, maksimum tasir etish
D.Bir sharoitning ikkichisi bilan almashtirib bolmasligi
E.Ekinlarni orin almashtirib bolmasligi
3. Dexqonchilikda bir omilni ikkinchisi bilan almashtirib bolmaslik qonuni qaysi javobda aniq yoritilgan
A.*Bir omilni ikkinchisi bilan almashtirib bolmasligi
B.Sharoitlarning minimum, optimum va maksimum tasiri
D.Osimlik ozlashtirgan moddalarni qaytarib berishi
E.Ekinlarni orin almashtirib ekilishi
4. Dexqonchilikda ekinlarning orin almashtirib ekish qonuni qaysi javobda togri berilgan.
A.*Ekinlarni ekin maydonlarida orin almashtirib ekish
B.Bir sharoitni ikkinchisi bilan almashtirib bolmasligi
D.Sharoitlarni minimum, maksimum, optimum tasir etishi
E.Sharoitlarni bir vaqtda kompleks tasir etishi
5. Foydali unumdorlik qanday belgilanadi?
A.*Olingan hosil bilan olchanadi
B.Fan texnikaning rivojlanishi togrisida
D.Dehqonlarning aktiv ishtirokida
E.Dehqonlarning xech qanday tasiri bol maganda
6. Tuproq unumdorligining turlarini korsating.
A.*Tabiiy, suniy va foydali
B.Tuproq oziqa moddalarining miqdori
D.Tabiiy unumdorlik
E.Tuproqning meliorativ holatiga kora unumdor
7. Tuproq strukturasi buzilish sabablarini korsating.
A.*Traktorlar, odamlar, hayvonlar va ishlash qurollarining tasirida
B.Yogin sochin suvlar tasirida
D.Tuproqdagi chirindini azrob sharoitida chirishi natijasida
E.Sugorish natijasida
|
| |
1. Gastrit kasalligining sabablari, belgilari va oldini

1. Gastrit kasalligining sabablari, belgilari va oldini
Download
2,3 Mb.
Matnni ko'rish
bet
1/4
Sana
17.12.2023
Hajmi
2,3 Mb.
#121407
Download
2,3 Mb.
Matnni ko'rish
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Dərs
Mühazirə
Qaydalar
Referat
Xülasə
Yazı
1. Gastrit kasalligining sabablari, belgilari va oldini
Download
2,3 Mb.
Matnni ko'rish
Interconnection network Mitme ühissiiniga multiprotsessorsüsteemid

Cross-bar network
Interconnection network Mitme ühissiiniga multiprotsessorsüsteemid
Download
0,86 Mb.
bet
10/11
Sana
25.09.2020
Hajmi
0,86 Mb.
#11657
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
Bu sahifa navigatsiya:
Cross-bar network
Interconnection network
Mitme ühissiiniga multiprotsessorsüsteemid
Cross-bar network
Kõiki protsessoreid saab ühendada kõikide mäludega (juhul kui mälu poole ei pöördu parajasti keegi teine) või protsessoreid omavahel.
Download
0,86 Mb.
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
Download
0,86 Mb.
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Dərs
Mühazirə
Qaydalar
Referat
Xülasə
Yazı
Interconnection network Mitme ühissiiniga multiprotsessorsüsteemid
Download
0,86 Mb.
Konveierid (pipelines) - Sissejuhatus

Konveierid (pipelines)
Protsessor täidab põhimõtteliselt kahte erinevat operatsiooni:
käsu lugemine mälust
käsu täitmine
Veelgi täpsemalt jaotades saame kolm põhilist operatsiooni:
käsu lugemine mälust
käsu dekodeerimine
käsu täitmine
Niimoodi jaotust täpsustades saame veelgi enam erinevaid operatsioone. Näiteks 5 erinevat:
käsu lugemine
käsu dekodeerimine
operandide lugemine mälust
operatsiooni täitmine
tulemuse salvestamine
Konveieri puhul täidab igat operatsiooni erinev seade ja iga seadme sisend on ühendatud järgmise väljundiga.
Tulemus saadakse konveieri kõige viimase seadme (mõnikord ka vahepealse seadme) väljundist. Käskude täitmise summaarne aeg konveieril lüheneb, kui täidetakse järjestikku mitu ühesugust käsku.
Konveiereid liigitatakse:
asünkroonsed konveierid
sünkroonsed konveierid
Asünkroonsete konveierite puhul lisatakse konveieri osade vahele kviteerimissignaalid “ready” ja “acknowledge”. “ready” signaal informeerib konveieri järgmist seadet sellest, et operatsiooni täitmine on lõpetatud ja andmed on valmis saatmiseks järgmisesse seadmesse. Järgmine seade vastab “acknowledge” signaaliga kui ta on valmis andmeid vastu võtma. Sünkroonse konveieri puhul edastatakse andmed sünkrosignaaliga kindlate intervallide järel.
Tavaliselt kasutatakse sünkroonse konveieri puhul puhvreid erinevate seadmete vahel ja sünkrosignaal on registritele lubavaks signaaliks. Kuid konveierid võivad olla ka ilma sünkrosignaalita ja registriteta. Tulemus edastatakse siis järgmisele seadmele kohe kui ta jõuab eelmise seadme väljundisse. Selline konveier töötab maksimaalse võimaliku kiirusega, kuid tema projekteerimine ja testimine on väga keeruline.
Tavaliselt ei võta kõikide operatsioonide täitmine konveieris täpselt ühe palju aega. Jaotades operatsioonide täitmise suurema arvu seadmete vahel püütakse nende töökiirust mõnevõrra ühtlustada ja summaarset töökiirust suurendada. Sünkrosignaali sagedus sõltub konveieri kõige aeglsema osa töökiirusest.
Konveieri töö aeglustub ja projekteerimine raskeneb põhiliselt kolmel põhjusel:
konfliktid riistvaraliste ressursside nõudmisel;
andmetevaheline sõltuvus;
hargnemiskäsud.
|