nyuuzyou/kompy huggingface dataset:
värskendussagedus - Tarkvara (software) ja riistvara (hardware). Riistvara

|
Tarkvara (software) ja riistvara (hardware). Riistvara
|
bet | 13/18 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 209,87 Kb. | | #528 |
värskendussagedus – sagedus, millega toimub kuva uuendamine. Inimsilmale täielikult ilma vilkumiseta näiva monitori värskendussagedus peab olema üle 70 Hz;
reasagedus – sagedus, millega toimub ridade laotamine monitori ekraanile, jääb vahemikku 24 – 115 kHz;
lahutusvõime – ekraanikuva eristatuse aste, mida mõõdetakse pikselites (pildipunkt) rõht- ja püstisuunas. Koos kaadrisageduse kasvuga kindlale monitorile lubatav lahutusvõime väheneb. Näiteks kõrge lahutusvõime 1280x1024 punkti korral ei ületa maksimaalselt lubatav kaadrisagedus enamasti 85 – 90 Hz;
|
| |
Füüsika 11. klassile - bet 2

|
Füüsika 11. klassile
|
bet | 2/3 | Sana | 08.05.2021 | Hajmi | 171,5 Kb. | | #14413 |
Koherentseteks laineteks nimetatakse liituvaid laineid, millel on ühesugused lainepikkused ja lainete kuju ei tohi aja jooksul muutuda
Kuidas toimub optika selgendamine?
Optika selgendamine on peegelduskadude vähendamiseks optilistes süsteemides kasutades selleks kiles toimuvat valguse interferentsi.
Millega tegeleb geomeetriline optika?
Geomeetriline optika on optika osa, kus uuritakse esemetest kujutiste tekitamist, näiteks läätsede või peeglite abil, samuti optiliste riistade ehitust ja tööd.
Nimeta põhiseadused, mis kehtivad geomeetrilises optikas?
Valguse sirgjoonelise levimise seadus
Kiirtekimpude sõltumatuse seadus
Valguse peegeldumisseadus
Valguse murdumise seadus
Mida nimetatakse valguse murdumiseks?
Valguse murdumiseks nimetatakse valguskiire levimissuuna muutumist üleminekul ühest keskkonnast teise.
Valguse murdumise seadus.
Valguse üleminekul ühest keskkonnast teise valguskiir murdub nii, et langemisnurga ja murdumisnurga siinuste suhe on jääv suurus.
Langenud kiir, murdunud kiir ja langemispunkti tõmmatud pinnanormaal asuvad ühes tasandis.
Mida on kujutatud joonisel?
Joonisel on kujutatud valguskiire murdumist üleminekul optiliselt hõredamast keskkonnast optiliselt tihedamasse keskkonda.
Sõnasta valguse sirgjoonelise levimise seadus.
Homogeenses (ühesuguses) keskkonnas levib valgus sirgjooneliselt.
Kiirtekimpude sõltumatuse seadus
Kiirtekimbud läbivad teineteist mõjustamata.
Mida nimetatakse valguse peegeldumiseks?
Peegeldumine on valguse tagasipöördumine kahe keskkonna lahutuspinnalt sinna keskkonda, kust ta tuli.
Sõnasta valguse peegeldumisseadus.
Peegeldumisel on langemisnurk võrdne peegeldumisnurgaga ja langenud kiir, peegeldunud kiir ning langemispunkti tõmmatud pinnanormaal asuvad ühes tasandis.
Mida on kujutatud joonisel?
Joonisel on kujutatud valguskiire peegeldumisseadust.
Mida näitab valem?
Valem näitab absoluutset murdumisnäitajat.
Mida näitab valem?
Valem näitab suhtelist murdumisnäitajat.
Mis on valguse dispersioon?
Dispersioon on aine murdumisnäitaja sõltuvus valguse lainepikkusest (või sagedusest). Väiksema lainepikkusega valguslained murduvad enam läbiminekul klaasprismast. Tekib värviline valgusspekter.
Missugust füüsikalist nähtust on kujutatud joonisel?
Joonisel on kujutatud valguse dispersiooni.
Kuidas jaotatakse spektreid tekke põhjuste järgi?
Kiirgusspektrid – näitavad, millise lainepikkuse ja intensiivsusega valgust keha kiirgab.
Neeldumisspektrid – näitavad, millise lainepikkuse ja intensiivsusega valgust keha neelab.
Kuidas jaotatakse spektreid iseloomu järgi?
|
| |
Skanner 

Skanner - Tarkvara (software) ja riistvara (hardware). Riistvara

Skanner
Skanner on optiline sisendseade, mis on on mõeldud piltide sisestamiseks arvutisse. Nimetus “skanner” tuleneb ingliskeelsest sõnast scan, mis tähendab “silmi millestki üle libistama, üksikasjalikult vaatlema, täpselt uurima, pilti täppideks lahutama”. Skannerit kasutatakse paberkandjal olev info viimiseks elektroonsele kujule (digitaliseerimiseks). Skanneri lugemispea liigub üle skanneris oleva kujutise ja edastab info arvutile, mis vastava programmi abil koostab originaaliga sarnase pildi. Teksti skaneerimisel tekib samuti pilt, mida on seejärel võimalik vastava tarkvara – tekstituvastusprogrammide abil tekstifailiks muuta.
Skanneritega loetakse ka kauba vöötkood kassaaparaati ja masinloetav kiri passis.
Optiliste sisendseadmete põhilise rühma moodustavad pilti ja teksti lugevad skännerid. Nimetust “skänner” kasutataksegi enamasti nende seadmete kohta.
Skännerite põhitüübid on tasa- (flatbed), lehesööturiga (sheetfed), projektsioon- (overhead scanner) ja käsiskänner (handheld scanner). Levinuimad on tasaskännerid.
|
Printerid 

Printer - Tarkvara (software) ja riistvara (hardware). Riistvara

|
Tarkvara (software) ja riistvara (hardware). Riistvara
|
bet | 17/18 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 209,87 Kb. | | #528 |
Printerid
Printer on arvuti kirjutav välisseade, s.o. seade, mis trükib arvutis oleva teksti või graafilise kujutise paberile, kilele vms. andmekandjale. Printereid on mitut erinevat tüüpi, millest levinumad on järgmised kolm:
-
maatriksprinterid (nõelprinterid)– enamasti 9, 18 või 24 nõelase trükkimispeaga, mis tekitavad paberile kujutise nõelu vastu värvilinti “tulistades”; trükivad (pool)reakaupa, parim trükitihedus 360x360 punkti tollil. Suurimaks puuduseks on aeglus ja lärmakus. Suurimaks eeliseks on võimalus trükkida isekopeeruvatele blankettidele;
-
Epson maatriksprinter LQ-870
-
|
| |
Yonilg’i xaydash nasosi, tozalagich filьtrlar

Yonilg’ining past bosim orqali uzatish shaxobchasiga dag’al va mayin
tozalagichlar, yonilg’i so’rish, haydash nasosi hamda naychalar kiradi.
Dag’al tozalagich. Tozalagich g’ilof ip gazlamadan to’kilgan unga to’r
qovirg’a o’ralgan tozalagich o’rnatilgan. Yonilg’i to’qima orasidan o’tib
tozalanadi. G’ilofning pastki qismida cho’kmalarni to’kib yuborishi uchun to’lqinli
teshigi mavjud.
Mayin tozalagich. Yonilg’ini yanada yaxshiroq tozalaydi.
Tozalagich
markazida to’r qovirg’ali po’latdan tayyorlangan to’rsimon tozalagich sterjenga
o’rnatilgan. Qovirg’ali to’r ichida mato bilan o’ralgan teshikchali qovirga
o’rnatilgan bo’lib, uning ustiga bir necha qavat doka o’ralgan. Tozalagich
qopqog’ida tizimdagi ortiqcha yonilg’ini va havoni chiqarib yuborish uchun jiklyor
o’rnatilgan. CHo’kma va quyqa tiqin orqali chiqarib yuboriladi.
Yonilg’i so’rish va haydash nasosi. Bu nasos
yuqori bosim nasosining
g’ilofiga o’rnatilgan bo’lib, yonilg’ini bakdan dag’al tozalagich orqali so’rib, keyin
uni Mayin tozalagichlar orqali yuqori bosim nasosiga haydaydi. Nasos harakatini
yuqori bosimnasosining taqsimlash valining eksentregidan oladi. Dvigatelni
yurgizishda tizimga yonilg’ini keltirish uchun nasosni qo’lda harakatlantiriladi.
(8.3-chizma)
Haydash nasosi ikki porshenli bo’lib, u aylanishlar chastotasi roslagich ning
qopqog’iga KamAZ dvigatelida turtkich 7 qaytarish bilan porshen 1 purjina 5
tasvirida pastga tamon harakatlanadi va A bo’shliqda siyraklanish xosil qiladi.
Kiritish klapani 4 purjina uchini siqib ko’tariladi va bu bo’shliqqa yonilg’i o’ta
boshlaydi.
8.3-chizma. Haydash nasosining ishlashi.
1-yonilg’ini dag’al tozalagichdan kelishi, 2-qo’l yuritmali nasosi porsheni,
3,5,6,10-prujinalar, 4-kiritish klapani, 7-turtkich; 8-ekstsentrik,
9-xaydash klapani;
SHu paytda B bo’shliqdan yonilg’i xaydash magistraliga
siqib chiqariladi bunda
klapan 9 yopiq holatda bo’ladi. Porshen 1 yuqoriga harakatlanganda yonilg’i A
bo’shliqdan xaydash klapani 9 orqali V bo’shliqqa o’tadi, bu paytda kiritish
klapani 4 yopiq bo’ladi bunda yonilg’i yuqori bosim nasosiga yuboriladi. Tizimga
yonilg’i xaydash uchun dastlabki porshi ikki bilan birga qo’l yordamida,
yuqoridan- pastga va pastdan- yuqoriga harakatlantiriladi. Yonilg’i
yuqori bosim
orqali uzatish shaxobchasiga yuqori bosim nasosi, forsunka va naychalar kiradi.
Klassikaline kirjutusmasina klaviatuur tähemärkide, numbrite ja erisümbolite sisestamiseks

|
Klassikaline kirjutusmasina klaviatuur tähemärkide, numbrite ja erisümbolite sisestamiseks
|
bet | 2/10 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 24,63 Kb. | | #532 |
Klassikaline kirjutusmasina klaviatuur tähemärkide, numbrite ja erisümbolite sisestamiseks. Tähemärkide paigutus on erinevate keelte jaoks erinev. Klahvidele märgitud sümbolid on seejuures vaid väliseks tunnuseks inimesele, millisele klahvile milline sümbol tegelikult vastab, määratakse tarkvaraliselt.
Numbriklaviatuur, millel on dubleeritud kõik numbrid, matemaatika põhitehete sümbolid ja sisestusklahv (Enter). Tavaliselt on dubleeritud veel ka suur osa eriklahvidest, millede kasutamiseks numbriklaviatuurilt tuleb eelnevalt numbrilukk välja lülitada (Num Lock klahvile vajutades). Numbrilukk on sisselülitatud kui põleb vastav signaaltuli.
|
| |
Viirusetõrjeprogrammid - Algteadmised arvutist

|
Algteadmised arvutist
|
bet | 9/10 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 24,63 Kb. | | #532 |
Viirusetõrjeprogrammid – kaitsevad arvutis olevaid andmeid (programmid, kasutaja dokumendid) erinevate viiruste eest. Tuntumad viirusetõrjeprogrammid on näiteks Norton Anti-Virus, McAfee, F-Secure, Kaspersky Anti-Virus. Praegused viirusetõrje programmid pakuvad kaitset ka võrgu kaudu tehtavate rünnakute vastu ja filtreerivad elektronposti seast rämpsposti ning ohtlike manustega kirju. Kahjuks ei paku ükski viirusetõrje programm absoluutselt kindlat kaitset!
-
Internetitarkvara – erinevad programmid internetiteenuste kasutamiseks. Siia hulka kuuluvad eelkõige:
-
Erinevad veebilehtede sirvijad (brauserid) nagu näiteks Microsoft Internet Explorer (lühendatult IE), Mozilla Firefox, Opera ja teised.
-
Elektronposti klientprogrammid nagu näiteks Microsoft Outlook, Mozilla Thunderbird, Eudora, Pegasus Mail ja Lotus Notes.
-
Sõnumivahetusprogrammid nagu MSN Live Messenger ja paljud teised võimaldavad reaalajas tekstisõnumite vahetamist, vestlemist.
-
Internetitelefonid võimaldavad tasuta telefonikõnesid üle interneti. Eestlastele on tuntuim internetitelefon Skype, mis pakub võimalust ka soodsalt tavatelefonidele helistada, ka välismaale.
-
Failivahetusprogrammid failide kopeerimiseks üle interneti ühest arvutist teise (loomulikult peab kasutajal olema juurdepääsuõigus teisele arvutile). Siia alla kuuluvad klassikalised FTP (File Transfer Protocol) programmid, mida kasutatakse näiteks veebilehtede laadimiseks autori arvutist veebiserveritesse.
-
|
| |
Hiirekursori erinevad kujud

|
Hiirekursori erinevad kujud
|
bet | 6/10 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 24,63 Kb. | | #532 |
Hiirekursori erinevad kujud
Tavaliselt on hiirekursor noole kujuline kuid erinevatele objektidele liikudes võib see kuju muutuda. Erinevad kursori kujud viitavad erinevatele tegevustele, mida saab hiire abil sooritada:
-
Tavaline kuju, märkimiseks, valimiseks.
-
Selle kursoriga mõnel töövahendil klõpsates antakse abiinfot (help).
-
Liivakell: arvuti on hõivatud, oodake!
-
Pluss: objektide täpne märgistamine (select).
-
Teksti valimiseks (select).
-
Objekti liigutamine antud kohale pole võimalik.
-
Objekti kõrguse muutmine.
-
Objekti laiuse muutmine.
-
Objekti suuruse muutmine diagonaalsuunal.
-
Objekti liigutamine.
-
Viide, link (näiteks veebilehel).
Lisaseadmed
Tänapäevasel arvutil võib olla väga suur hulk erinevaid lisaseadmeid. Osad seadmed võivad olla ka arvuti korpusesse sisse-ehitatud. Tavalised on:
|
| |
Funktsionaalklahvid - Algteadmised arvutist

|
Algteadmised arvutist
|
bet | 5/10 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 24,63 Kb. | | #532 |
Funktsionaalklahvide F1 ... F12 tähendus sõltub kasutatavast programmist. Need klahvid on jäetud tarkvaratootjatele vajalike funktsioonide täitmiseks. Näiteks F1 toob paljudes programmides nähtavale abiinfo (help).
Prt Sc ehk Print Screen kopeerib kogu ekraanipildi arvuti mällupuhvrisse (clipboard), kust seda saab kleepida (paste) mõnda pilditöötlusprogrammi või näiteks ka teksti illustratsiooniks.
Kursori liigutamise klahvid on järgmised:
-
Nooled üles, alla, vasakule, paremale liigutavad kursorit vastavalt noole suunale.
-
Home viib kursori mistahes positsioonilt tekstirea või tabeli vasakusse äärde, kombinatsioon Ctrl+Home kogu dokumendi algusesse.
-
End viib kursori mistahes positsioonilt tekstirea või tabeli paremasse äärde, kombinatsioon Ctrl+End kogu dokumendi lõppu.
-
PgUp (Page Up) liigutab kursori ühe ekraanitäie võrra tagasi (toob nähtavale eelmise ekraanitäie).
-
PgDn (Page Down) liigutab kursori ühe ekraanitäie võrra edasi (toob nähtavale järgmise ekraanitäie).
Hiir
Hiir (mouse) on seade, mille abil kasutaja käe liikumine tasapinnal (näiteks laual) muudetakse kursori liikumiseks arvutiekraanil. Tänapäevase arvutisüsteemi kasutamine toimub suuremalt osalt hiire abil. Hiirel on tavaliselt kaks nuppu erinevate operatsioonide sooritamiseks ja kerimisnupp näiteks veebilehtede sisu mugavamaks üles-alla kerimiseks. Hiirt kasutatakse:
-
Kursori juhtimiseks ekraanil.
-
Programmide menüüde avamiseks, käskude ja tegevuste valimiseks.
-
Tekstiplokkide ja/või graafikaobjektide valimiseks.
-
Joonistamiseks ja paljudeks muudeks toiminguteks.
Hiirt hoitakse pöidla ja kahe väiksema sõrmega, nimetisõrm hoitakse õrnalt hiire vasakul ning keskmine sõrm paremal nupul. Käsi olgu randmest vaba ning toetugu lauale või hiirepadjale. Hiire vasakul ja paremal nupul on erinevad funktsioonid, mida saab vasakukäeliste kasutajate jaoks mugavalt ümber häälestada. Sülearvutitel on tavapärase hiire asendamiseks kasutusel enamasti puutetahvel (TouchPad), millel kursori liigutamiseks tuleb näpuga lohistada või kursori juhtkang (pointing stick). Paremakäelistele kasutajatele mõeldud hiire klahvivajutustel on järgmine tähendus:
-
Vasaku 1 klõps – (edaspidi klõps) avab valitud menüü või korralduse, märgib valitud objekti, toob tekstikursori hiirekursori positsioonile.
-
Vasakuga 2 klõpsu – (edaspidi topeltklõps) käivitab programmi ikoonist.
-
Paremaga 1 klõps – (edaspidi paremklõps) avab kiirmenüü toimingutega, mida valitud objektiga saab sooritada.
|
| |
Kõlarid või kõrvaklapid - Algteadmised arvutist

|
Algteadmised arvutist
|
bet | 7/10 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 24,63 Kb. | | #532 |
Kõlarid või kõrvaklapid muusika kuulamiseks.
Mikrofon helisalvestuseks või näiteks Skype kõnede pidamiseks.
ID-kaardilugeja ja/või mälukaardilugeja digifotoaparaatide mälukaartide jaoks.
Veebikaamera (webcam) on tänapäeval üha enam populaarsust koguv lisaseade, mis võimaldab igal arvutikasutajal näiteks MSN-i või Skype'i kasutades pidada videokõnesid, muuta oma arvuti videotelefoniks.
Printer on seade, mis võimaldab arvutis tehtud töö (tekst, pilt vms) paberile kanda. Printeri valikul tuleb arvestada oma kirjatööde mahuga ning vajadusega värvide järele. Tööpõhimõtte järgi jagunevad praegu tavakasutajatele pakutavad printerid järgmiselt:
-
Tindiprinter kasutab kujutise tekitamiseks tinti, mida imepeente tilkadena paberile pihustatakse. Tindiprinter on otstarbekas soetada, kui on tarvis printida värvilisi kujutisi ning töömahud ei ole väga suured. Tindiprinter on suhteliselt odav soetada kuid suurte töömahtude puhul kasvavad kulutused tindile liialt suureks. Tindiprinter ei sobi pikaajalist säilitamist vajavate dokumentide jaoks.
-
Laserprinter kasutab kujutise tekitamiseks spetsiaalset tahma (sarnaselt koopiamasinatele) ning on mustvalge prinditöö jaoks kõige optimaalsem valik. Värviline laserprinter on võrreldes tindiprinteritega kallis soetada.
-
Spetsialiseeritud fotoprinterid on mõeldud spetsiaalselt digitaalsete fotode printimiseks spetsiaalsele fotopaberile.
Skänner (scanner) on seade, mis võimaldab paberil olevaid kujutisi (tekst, joonistused, fotod jms) digiteerida – arvutisse sisestada. Osa skännereid võimaldavad digiteerida ka kujutisi fotofilmilt ja diapositiividelt.
UPS (Uninterruptible Power Supply) on katkematu elektritoite allikas, mis kaitseb arvutit voolukatkestuste ja pingekõikumiste korral ning võimaldab lühiajaliselt arvutiga tööd jätkata ka voolukatkestuse ajal (jätab võimaluse tööd salvestada ja arvuti normaalselt sulgeda). UPS-i peaksid hankima kõik need kasutajad, kellel esineb probleeme vooluvõrguga. Tasub arvestada ka sellega, et elektritoitest põhjustatud rikked ei kuulu reeglina garantii alla.
|
| |
Eriklahvid mitmesuguste toimingute sooritamiseks, nende kirjeldused toome allpool.
 
Eriklahvide tähendused:
 
Tõstuklahv

|
Eriklahvid mitmesuguste toimingute sooritamiseks, nende kirjeldused toome allpool.
Eriklahvide tähendused:
Tõstuklahv
|
bet | 3/10 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 24,63 Kb. | | #532 |
Eriklahvid mitmesuguste toimingute sooritamiseks, nende kirjeldused toome allpool.
Eriklahvide tähendused:
-
Tõstuklahv (shift), tihti tähistatud ka jämeda ülespoole suunatud noolega. Hoides seda all saame tippida suurtähti ning erisümboleid, mis on märgitud osadele klahvidele lisaks põhisümbolile (näiteks protsendimärk). Klahv on dubleeritud kirjutusmasina klaviatuuri paremal äärel.
-
Suurtähelukk (Caps Lock). Kui see on sisse lülitatud (põleb vastav signaaltuli), siis saame tippides vaid suurtähti.
-
Tabeldusklahv (TAB), tihti tähistatud kahe vastassuunas osutava noolega, on tekstis ühe tabulatsiooni positsiooni võrra paremale, tabelites järgmisesse lahtrisse liikumiseks. Võimaldab programmide dialoogiakendes liikuda ühelt valikult või nupult teisele.
-
Juhtklahv (Ctrl ehk Control) ei oma üksinda konkreetset funktsiooni. Seda klahvi kasutatakse koos mõne teisega (hoides Ctrl klahvi all ja vajutades mõnele teisele klahvile). Näiteks: Ctrl+s võrdub tavaliselt faili salvestamiskäsuga (save); Ctrl+Esc toob nähtavale Windowsi start-menüü. Klahv on dubleeritud kirjutusmasina klaviatuuri paremal äärel.
-
Paoklahv (Esc ehk escape) on parajasti käivitatud tegevuse tühistamiseks (enamus operatsioone saavad arvuti poolt nii kiiresti täidetud, et seda klahvi vajutada ei jõuta).
-
Muuteklahv (Alt). Selle peamiseks funktsiooniks on menüü aktiivseks muutmine, selleks hoiame teda all ning vajutame soovitud menüü nimes allajoonitud tähele vastavat klahvi.
-
|
|
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Eriklahvid mitmesuguste toimingute sooritamiseks, nende kirjeldused toome allpool.
Eriklahvide tähendused:
Tõstuklahv
|
Lisamuuteklahv - Algteadmised arvutist

|
Algteadmised arvutist
|
bet | 4/10 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 24,63 Kb. | | #532 |
Lisamuuteklahv (Alt GR) on mõnedele klahvidele kolmandana märgitud sümboli (näiteks @) sisestamiseks.
Sisestusklahv (enter) ehk reavahetusklahv. Sellele vajutades saab arvutile märku anda, et käsk on vormistatud, asu täitma. Tekstitöötluses kasutatakse seda klahvi lõigu lõpus uue lõigu alustamiseks (uuele reale liikumiseks).
Kustutusklahv (DEL ehk delete) kustutab kursorist paremale jääva sümboli.
Backspace (tagasilüke) klahv on tihti tähistatud vaid pika peenikese vasakule osutava noolega. See klahv kustutab kursorist vasakule jääva, st äsja tipitud sümboli.
Lisamisklahv (INS ehk insert) vahetab tekstitöötluses lisamis- ja ülekirjutamisrežiimi.
|
| |
Multimeediumitarkvara - Algteadmised arvutist

|
Algteadmised arvutist
|
bet | 10/10 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 24,63 Kb. | | #532 |
Multimeediumitarkvara – erinevad programmid multimeediumifailide loomiseks, töötlemiseks ja haldamiseks. Siia alla kuuluvad näiteks:
-
Helitöötlusprogrammid, mis võimaldavad arvutiga heli salvestada ja töödelda, näiteks vabavaraline Audacity.
-
Videotöötlusprogrammid millede abil saab näiteks videokaamerast digitaalset videot arvutisse laadida ning seda töödelda. Windows XP komplekti kuulub tasuta Windows Movie Maker programm, kommertstarkvara seas on tuntud näiteks Adobe Premiere.
-
Meediumipleierid millede abil saab kuulata heliklippe ja vaadata videoklippe, vaadata DVD-filme jms. Selliste programmide hulka kuuluvad näiteks Windows Media Player, VLC Player jpt.
-
CD ja DVD plaadikirjutustarkvara mille abil saab oma andmeid CD ja DVD plaatidele salvestada, üks tuntumaid on ilmselt Nero. Tavaliselt on selline tarkvara seadmetega kaasas.
Tarkvara liigitatakse ka kasutusõiguste järgi:
-
Kommertstarkvara – tarkvara mille eest peab maksma ja mille kasutusõiguse tõendamiseks peab kasutajal olema mingisugune dokument (paberkujul litsents, operatsioonisüsteemi puhul näiteks vastav kleeps arvuti korpusel, vms).
-
Jaosvara (shareware) – piiratud kasutusperioodi või piiratud kasutuskordadega tarkvara prooviversioonid, mida saab näiteks internetist allalaadida.
-
Vabavara (freeware) – legaalselt tasuta levitatav tarkvara.
|
| |
Tunnikonspekt

Tunnikonspekt
Õpetatav aine: matemaatika
Õpetaja nimi: Ain Tõnisson
Kool: Tartu Tamme Gümnaasium
Klass: 10.
Kuupäev: 7. detsember
Tunni teema: võrratused (intervallmeetod, murdvõrratused)
Tunni pikkus: 45 minutit
Kasutatud tehnika: projektor ja arvutiklass (15 arvutit ja 15 õpilast)
Kasutatud tarkvara: StudyWorks
Kasutatud õpikud ja muud kirjalikud materjalid: “Matemaatika 10. klassile”, Lepmann, Lepmann, Velsker
Eelteadmised: Intervallmeetod on käsitletud, murdvõrratustega ei ole veel tegeletud. Programmiga StudyWorks on õpilased eelnevalt tutvunud umbes 90 minuti jooksul.
Tunni eesmärgid:
-
Korrata teemat “intervallmeetod” ja seletada meetodi ideed.
-
Juhatada sisse teema murdvõrratuste lahendamisest.
-
Vaadelda erinevate funktsioonide graafikuid ja võrrelda ühe funktsiooni graafiku erinevaid variante.
-
Anda aimu, et koduste tööde vastuseid saab kontrollida StudyWorksi abil.
Tunni käik:
-
Lahendada ülesanne 452. 16). Selle ülesande lahendamise tegin ise arvutil läbi, õpilased nägid kogu lahenduskäiku projektori abil demonstreerituna.
Lahendus koosnes järgmistest osadest:
-
“võrratuse graafiku” ja vastava polünoomi graafiku joonistamine;
-
võrratuse lahendamine menüüs Math oleva operatsiooni Solve for Variable abil;
-
lahenduse lugemine (StudyWorksi antav lahendus ei ole päris tavapärasel kujul);
-
sobiva graafikul näidatava piirkonna valik (et olulisemad osad näha oleks).
-
Lahendada ülesanded 452. 9); 11) ja 12). Õpilased tegid läbi lahenduskäigu analoogiliselt esimese ülesandega. Vaadeldavad ülesanded olid eelmisel tunnil antud koduse tööna. Õpetaja rolliks oli jagada kohapeal seletusi; olulisemaid kohti projektori abil demonstreerida ja tagantjärgi (kui enamusel õpilastel lahendus leitud) ülesanded lahendada.
-
Lahendada ülesanne 465. 5). Ülesande lahendasid õpilased, hiljem ka õpetaja. Olulisi seletusi ei antud, eesmärgiks pigem hilisem võimalus tavatunnis viidata “mälestusele”.
Hinnang projektori kasutamisele:
Kas ja kuidas muudab kasutatud tehnika õpetaja ja õpilase tööd tunnis?
Kuna kasutati arvutiklassi, siis oli tund tavapärasest matemaatikatunnist oluliselt erinev. On oluline, et lisaks individuaalsetele seletustele saab projektori abiga seletusi jagada kõigile korraga. (Probleemiks on niisugusel juhul küll õpilaste tähelepanu haaramine, kui nad hetkel iseseisvalt töötavad.)
Kuidas mõjutab tehnika materjali omandamist? Kas kasutatud tehnika aitab kokku hoida materjali esitamiseks kuluvat aega? Kui ei, siis kas leidub midagi (näiteks materjali parem omandamine), mis kaalub üles kulunud lisaaja?
Selline esitusviis ei aita ilmselt aega kokku hoida. Küll aga võimaldab arvutiga ülesande lahendamine ja projektoriga graafikute esitamine probleemi “vaadata natuke teise nurga alt” – kuna lahendid leitakse kiirelt ja graafikud on täpsed, siis on võimalik rohkem aega pühendada lahendite kommenteerimisele. Oluline on, et õpilased peavad leidma graafiku, mis iseloomustaks antud ülesannet kõige paremini.
Kas selliselt läbi viidud tunnil võib olla negatiivseid tagajärgi?
Jah, kui nii anda suurem osa matemaatikatunde. Aga, kuna see vähetõenäoline on, siis olulisi negatiivseid tagajärgi ei näe.
|
Füüsika 11. klassile - bet 3

|
Füüsika 11. klassile
|
bet | 3/3 | Sana | 08.05.2021 | Hajmi | 171,5 Kb. | | #14413 |
Pidevspektrid – esindatud kõik lainepikkused. Omane tahketele kehadele ja vedelikele. Kiirguse saamiseks tuleb neid kuumutada.
Joonspektrid – koosneb eraldiseisvatest spektrijoontest, millele igale vastab kindel lainepikkus. Omane ainetele gaasilises olekus. Joonspekter tekib elektronide üleminekul aatomis ühelt energiatasemelt teisele.
Mille poolest erinevad pidevspektrid joonspektritest?
Pidevspekter on ühtlaselt kaetud mitmevärviline valguslaiguga.
Joonspektril on mustal taustal üksikud valgusribad.
Selgita valguse kiirgamist ja neeldumist aines aatomitest lähtuvalt.
Valguse kiirgumine või neeldumine aatomis toimub elektroni ergastamise tulemusena, mille käigus elektron liigub tuumast kaugemal asuvale orbiidile. Selle protsessi käigus neeldub valgus. Elektroni tagasiminekul oma esialgsele kohale valgus kiirgub.
Mida nimetatakse valguskiireks?
Valguskiir on joon, mis näitab valgusenergia levimise suunda..
Mida nimetatakse murdumisnäitajaks?
Valguskiire langemisnurga ja murdumisnurga siinuste suhe on murdumisnäitaja..
Mis on spekter?
Spekter saadakse valge valguse lahutumisel spektrivärvusteks. Koosneb 7 värvusest (punane, oranž, kollane, roheline, hele sinine, tume sinine, violetne). Üleminek värvuste vahel on pidev. Spekter tekib dispersiooni tulemusel. Valge valgus (liitvalgus) on lahutunud koostisosakesteks (värvusteks).
Mis on prisma?
Prisma on kolmnurkse läbilõikega läbipaistev keha, millest läbiminekul valguslaine laguneb spektrivärvusteks. Kasutatakse dispersiooni tekitamiseks.
Mis on spektraalanalüüs?
Spektraalanalüüs on meetod aine ehituse, koostise kindlaksmääramiseks joonspektrite abil
Mida on kujutatud joonisel?
1 – sisenemispilu, 2 – kollimaatori lääts, 3 – prisma, 4 – koondav lääts, 5 – fotoplaat
Joonisel on kujutatud spektroskoopi.
Millega tegeleb kvantoptika?
Kvantoptika kirjeldab valgust imepisikeste osakeste voona.
Mis on footon?
Footon on kindlat energiat omav valgusosake. Nimetatakse ka valguskvandiks.
Mida näitab antud valem?
E = hf
Footoni energia ja sageduse vaheline seos – määratud seosega:
f – footoni sagedus (Hz)
h – Plancki konstant (h = 6,62Js)
Mida nimetatakse fotoefektiks?
Fotoefekt on elektroni väljalöömine ainest valguse mõjul. Tulemusena tekib fotovool (elektrivool). Fotoefekti põhjus: valguse toime ainele, footonite poolt antav energia elektronidele (elektronid neelavad footoneid).
Mida nimetatakse väljumistööks?
Väljumistöö on footonite poolt tehtav töö elektronide väljalöömisel aine pinnast (tähistatakse tähega A)
Mis on fotoefekti punapiir?
Fotoefekti punapiir on piirsagedus või lainepikkus, mille puhul footoni energia on võrdne elektroni väljumistööga. Sellest väiksema sageduse korral fotoefekti ei toimu.
Mida näitab antud valem?
Footoni energia kulub aine elektronile kineetilise energia ja väljumistöö andmiseks.
See on Einsteini valem fotoefekti kohta ja selgitab fotoefekti teket.
©anmet.ptg 2007
|
| |
Ülevaade tarkvarast - Algteadmised arvutist

Ülevaade tarkvarast
Selleks, et riistvarast kasu oleks, et arvutiga midagi teha saaks, on vaja tarkvara. Enamus tarkvarast paigaldatakse ehk installeeritakse kõvakettale kuid näiteks mahukaid entsüklopeediaid, pildikogumikke, keeleõppeprogramme jms kasutatakse ka otse CD või DVD plaadilt. Tavakasutajale olulisemad tarkvara tüübid:
-
Operatsioonisüsteem – juhib arvuti tööd, programmide täitmist, korraldab ressursijaotust, info sisestamist ja väljastamist. Praegu on tavakasutajate seas levinumad operatsioonisüsteemid Microsoft Windows XP, Mac OS X ja Linux.
-
Kontoritarkvara – vahendid tavapärase kontoritöö jaoks (tekstitöötlus, tabeltöötlus, esitlusgraafika, elektronpost, andmebaasid jms). Praegu on tavakasutajatele kättesaadavad näiteks Microsoft Office (Word, Excel, PowerPoint, Outlook, Access) ja OpenOffice.org (Writer, Calc, Impress).
-
Graafika – vahendid joonistamiseks ja fototöötluseks. Lihtsaimad sellised programmid on tavaliselt operatsioonisüsteemiga kaasas (näiteks Windows Paint). Internetist võib leida mitmeid tasuta programme nii fotode töötlemiseks (näiteks Paint.NET, Gimp, IrfanView) kui ka fotode haldamiseks, slaidiseeriate koostamiseks ja lihtsamaks töötlemiseks (näiteks Picasa). Kommertstarkvara seast on tuntumad Adobe (PhotoShop, Illustrator) ja Coreli tooted (CorelDraw, Corel PhotoPaint).
-
Õpitarkvara – on abiks teadmiste omandamisel. Olemas on suur hulk spetsiaalselt koolidele mõeldud programme erinevate õppeainete õppimise toetamiseks aga ka hulk keeleõppeprogramme ja hariduslikke mänge, mis on internetis kättesaadavad.
-
|
10-Mavzu: Dizel dvigatellarining ta`minlash tizimi. Reja

10-Mavzu: Dizel dvigatellarining ta`minlash tizimi. Reja
Download
0,85 Mb.
Matnni ko'rish
bet
1/6
Sana
28.05.2024
Hajmi
0,85 Mb.
#255552
Download
0,85 Mb.
Matnni ko'rish
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Dərs
Mühazirə
Qaydalar
Referat
Xülasə
Yazı
10-Mavzu: Dizel dvigatellarining ta`minlash tizimi. Reja
Download
0,85 Mb.
Matnni ko'rish
kasutaja valikul - Xml vorming ja tarkvara

|
Xml vorming ja tarkvara
|
bet | 4/5 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 50,55 Kb. | | #546 |
kasutaja valikul
Vastav tarkvara võib või peab käituma vastavalt kirjeldusele; kui tingimus on kehtestatud, siis peab kasutajale olema tagatud vahendid kirjeldatud käitumise võimaldamiseks või keelamiseks.
-
kehtivuse kitsendus
Kõigile kehtivatele) XML-dokumentidele rakenduv reegel. Siduva kitsenduse rikkumised on vead: valideeriv XML-protsessor peab kasutaja valikul neist teavitama.
-
trimmisuse kitsendus
Trimmis XML-dokumentidele rakenduv reegel. Trimmisuse reegli rikkumine on hukutav viga.
-
klapp
Kaks võrreldavat stringi või nime peavad olema identsed. Mitme võimaliku esitusega märgid ISO/IEC 10646 järgi klapivad ainult siis, kui nad on mõlemas stringis samas esituses. Kasutaja valikul võib protsessor sellised märgid teisendada mingile sarnasele kujule. Tõsttundetus pole lubatud.
String klapib grammatilise produktsiooniga kui ta kuulub keelde, mis genereeris selle produktsiooni.
Element klapib oma deklaratsiooniga kui ta vastab kujule, mis on kirjeldatud piirangus “Kehtiv element”
-
|
| |
Klass ja 11. klass

|
Klass ja 11. klass
|
bet | 1/26 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 299,85 Kb. | | #549 |
Teooria:
5.-6. klass ja 8.-11. klass
Loomulikult ei ole keelatud lasta testi teha 7. klassil, kuid siis peaks õpetaja ise valima, kas ta laseb teha kergema või raskema variandi.
-
15-20 küsimust või ülesannet 5.-6. klass – kestvus 15min
Praktiline osa 30 min
-
25-30 küsimust või ülesannet 8.-11. klass – kestvus 25 min
Praktiline osa 35 min
Praktilise osa võiks olla samalaadne juba toimunud tasemetöödega:
http://www.ekk.edu.ee/koolile/tasemetood
2005, 2004
nr
|
Küsimus
|
5.-6. klass
|
8.-11. klass
|
1
|
Kui tuttav saadab sulle läbi MSNi lingi, siis sa:
? klikid sellele koheselt
? suled alati MSNi akna, kuna tegemist võib olla viirusega
? küsid sõbra käest, kas ta on sulle lingi saatnud
|
x
|
x
|
2
|
Millises kohas on enim võimalus sattuda identiteedi varguse ohvriks?
? otsingumootorites
? lastele mõeldud veebilehtedel näiteks lastekas.ee
? jututubades ja tutvumisportaalides
|
|
x
|
3
|
Millist infot ei ole soovitatav jagada Interneti tuttavatega ega tutvumislehekülgedel?
? oma E-posti aadressi
? oma eesnime
? oma telefoni numbrit ja kodust aadressi
|
x
|
|
4
|
Tahad saada kokku uue Interneti-tuttavaga, kelle sa sellele kohtumisele kaasa võtma peaksid:
? ema või isa
? lähed üksi
? sõbra
|
x
|
|
5
|
Sinu uus Interneti-sõber on täiskasvanud inimene, kellele sa pead sellest rääkima/kellele teada andma, et sul on selline sõber?
? mitte kellelegi
? vanematele
? ainult neile, kes küsivad (sõbrad, vanemad)
|
x
|
|
6
|
Jututoas alustab sinuga suhtlemist võõras inimene ja palub, et sa saadaksid talle oma pildi. Mida teed:
? ütled: EI, sest sa ei tea kes see inimne on
? saadad talle sõbra pildi ja valetad, et see oled sina
? saadad talle oma pildi ja küsid sama vastu
|
x
|
x
|
7
|
|
|
| |
Informatsiooni edastamise ja salvestamise hetke tipp - XML

|
Informatsiooni edastamise ja salvestamise hetke tipp - XML
|
bet | 2/5 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 50,55 Kb. | | #546 |
Informatsiooni edastamise ja salvestamise hetke tipp - XML.
Praegusel arenguetapil on käsil digitaalandmete vabastamine tarkvara sõltuvusest, arvutiprotsessidest ja andmebaasidest - see on SGML ja SMGL-st lähtuvad HTML ja XML.
SGML (Standard Generalzed Markup Language) on sisuliselt metakeel, mille terminites saab defineerida teisi andmete sisu struktuuri ja esitluse keeli.
SGML eelisteks loetakse:
-
Süsteemide rajamine on produktiivsem. Dokumendi struktuuri probleemid eraldatakse sisu omadest. Struktuur kehtestatakse ühtne kõigile osalistele. Elektroonselt saabunud failid on koheselt ja automaatselt töödeldavad ning laaditavad kõigis osalevates asutustes.
-
|
| |
Tarkvara - Tallinna majanduskool

Tarkvara
Üldiselt mõeldakse tarkvara all kõiki arvutis olevaid programme. Programmiks nimetatakse käskude jada , mis kirjeldab samm-sammult, mida on vaja teha. Iga programmi kasutamine algab selle käivitamisega ja lõpeb selle sulgemisega.
Arvutiprogrammid jagunevad kaheks: süsteemitarkvara (system software) ja rakendustarkvara (application software). Süsteemitarkvara ülesandeks on arvuti riistvara ja rakendusprogrammide vahelise koostöö organiseerimine. Süsteemitarkvara tähtsaim komponent on operatsioonisüsteem (operating system).
Operatsioonisüsteem on tarkvara, mis määrab, kuidas arvutis programme täidetakse (käivitab, haldab, hooldab, tegeleb ressursijaotusega, juhib andmesisestust ja väljastust) ja tegeleb riistvaraga. On olemas mitmeid erinevaid operatsioonisüsteeme (UNIX, SOLARIS, VMS, DOS, OS/2, WINDOWS95/98, WindowsNT/2000/XP jne).
Rakendustarkvaraks on programmid, mida tavakasutaja mingi konkreetse töö tegemisel kasutab. Näiteks tekstitoimetid (Word), esitluste tegemiseks mõeldud programmid (PowerPoint), tabelarvutusprogrammid (Excel), andmebaasisüsteemid (Access), joonistamisprogrammid (Paint), pakkimisprogrammid (PowerArchiever, WinZip), viirusetõrjeprogrammid (F-Secure, Norton Antivirus) jne. Tarbeprogramm teeb konkreetset vajalikku tööd (arvutab, joonistab, mängib muusikat, töötleb tekste jne).
Sageli on sama firma poolt toodetud aga erinevate tööde jaoks mõeldud programmid koondatud programmipakettideks. Näiteks pakett Microsoft Office sisaldab mitut erineva otstarbega rakendusprogrammi.
Kolmanda osana tarkvarast võib vaadelda arvutis olevaid andmeid. Andmeteks (Data) nimetatakse arvutisse salvestatud mistahes infot (tekstid, pildid, tabelid, helid, videod jne).
Riistvara
Iga arvuti riistvara koosneb järgmistest osadest:
sisendseadmed (klaviatuur, hiir, skänner, mikrofon);
töötlusseadmed (keskseade, välismälud);
väljundseadmed (monitor ehk kuvar, printer, valjuhääldid).
Arvuti füüsiliste komponentide välimus võib olla üsna erinev. Arvuti suuruse, võimsuse ja kasutamise põhjal eristatakse erinevat tüüpi arvuteid:
pihuarvutid (handheld PC);
sülearvutid (laptop, notebook);
lauaarvutid (desktop, minitower, miditower);
suurarvutid (mainframe).
IBM sülearvuti Thinkpad R31
|
Pihuarvuti Palm m515
|
Fujitsu LifeBook S6010
|
Pihuarvuti Visor Treo 90
|
Lauaarvuti (Desktop korpusega)
|
Lauaarvuti (Tower korpusega)
|
Joonis 2 Erinevad arvutid
Riistvara seisukohast on olulisemad järgmised komponendid:
Sisendseadmed – arvutisse info sisestamiseks mõeldud seadmed. Sisendseadmed on klaviatuur, hiir, skänner, mikrofon jms.
Väljundseadmed – seadmed arvuti töö tulemuse väljastamiseks. Väljundseadmed on monitor, printer, kõlarid jms. (vt Joonis 2)
|
2. Loyihalashni avtomatlashtirishni tashkil qilish. Elektronika sohasida avtomatlashtirilgan loyihalash tizimlari (cae)

2. Loyihalashni avtomatlashtirishni tashkil qilish. Elektronika sohasida avtomatlashtirilgan loyihalash tizimlari (cae)
|
Bosh sahifa
Aloqalar Bosh sahifa 2. Loyihalashni avtomatlashtirishni tashkil qilish. Elektronika sohasida avtomatlashtirilgan loyihalash tizimlari (cae)
|
Reja: Raqamli avtomatik boshqaruv tizimlari tushunchasi

|
Reja: Raqamli avtomatik boshqaruv tizimlari tushunchasi
|
Sana | 15.01.2024 | Hajmi | 3,52 Kb. | | #137726 |
Bog'liq Reja Raqamli avtomatik boshqaruv tizimlari tushunchasi-azkurs.org
| xmlns:w="urn:schemas-microsoft-com:office:word"
xmlns="http://www.w3.org/TR/REC-html40">
Reja: Raqamli avtomatik boshqaruv tizimlari tushunchasi
MAVZU: Raqamli avtomatik boshqarish sistemalarining dinamikasini tekshirish.
Reja:
Raqamli avtomatik boshqaruv tizimlari tushunchasi.
Raqamli boshqaruvning misollari har joyda, iste'mol tovaridan yuqori texnologiyali mahsulotlargacha bo'ladi. Bugungi kunda eng oddiy mashina kompyuteri ham, ham benzin aralashmasining tarkibini va yo'lovchilar bo'linmasidagi haroratni nazorat qilish uchun ishlatiladi. Qabul qiluvchining o'rnatilishi haydovchiga ishonmaydi, biroq mikroprosessor tomonidan boshqariladi.
Umumiy holda, jismoniy / texnik jarayonlar raqamli nazorat qilish tizimi quyidagi komponentlardan iborat:
- kompyuterni nazorat qilish;- ma'lumot almashish kanallari;
- -ARO hamda RAOrsatkichlariga erishish uchun avtomatik tizimlarda qo Toshkent - 2011.
2. YUsupbekov N.R., Muxamedov B.I., Gulomov SH.M. Texnologik jarayonlarni boshqarish sistemalari. quv kozbekiston Respublikasi hukumat portali
2.www.lex.uz - Olu-motlari milliy bazasi.
3. www. ziyonet.uz.
4.www.elibrary-book.ru
http://azkurs.org
| |
EPP(Enhanced Parallel Port)

|
EPP(Enhanced Parallel Port)Bog'liq Avazbek012EPP(Enhanced Parallel Port)
ishchi qurilma Intel, Xircom va Zenith Data
Systems
—
firmalariga tegishli ikki
tomonlama ma`lumot almashish, 2
Mbayt/sekund tezlikda
ЕСР
(Extended Capabilities Port)
—
ishchi qurilma Hewlett-
Packard va Microsoft
kompaniyalari, qo`shimcha
ravishda ma`lumotlarni siqish
appatiga ega va DMA rejimida
ishlovchi qurilma Tarmoq
kommutatori (TCP/IP port)yoki
svitch (switch- qo`shmoq,
qaytaulagich)
(TCP/IP
port)yoki svitch
(switch-
qo`shmoq,
qaytaulagich
Kompyuter tizimlarida bir necha uzellarni bir
segmentda birlashtirish uchun mo`ljallangan
qurilma. Konsentratorlardan asosiy farqi bitta
qurilmaga berilgan ma`lumotlar kommutator
orqali boshqa kommutatorlarga uzatiladi.
Kommutatorlar OSI modelining kanal rejimida
ishlaydi va bir- bir biriga MAC adresslari orqali
uzellar bir tarmoqqa bog`lanadi. Bir necha
tarmoqlarni birlashtirish uchun tarmoq darajali
marshrutizatorlardan foydalaniladi
Kompyuterning ichki portlari bilan ishlash.
Kompyuterning ichiki portlari ichiqi
qurilmalarning bir-biri bilan aloqasini
ta'minlashga xizmat qiladi, xuddi tashqi
portlarga o'xshab. Ichiki portlarda ham axborot
(signal) lar uzatish uchun qo'llaniladi va har bir
portning maxsus raqami mavjuddir
Har qanday ichiki qurilmaning o'zining porti mavjud. Bu
portlardan protsessorning buyrug'iga qarab, shu portdan
axborot qabul qilishi yoki uzatishi mumkin. Agar
microprotsessor ma'lum raqamli portga OUT buyrug'ini
bersa, shu portdan ma'lumot uzatish mumkin. Bu
|
| |
ASOSIY KOMPYUTER - Shinalar va ularning xususiyatlari

KOMPYUTER SHINAsI NIMA? Aytganimdek,
shina -
bu kompyuterning bir nechta tarkibiy qismlarini
bir-biriga bog'lashga imkon beruvchi qurilma.
Ammo bitta shinaga bir nechta moslama ulanishi
mumkin va har bir shinada kabellar
yoki kartalarni
ulash uchun o'ziga xos uyalar to'plami mavjud.
Darhaqiqat, shina - bu to'plamga yig'ilgan elektr
simlari to'plami, ular orasida elektr uzatish simlari,
shuningdek ma'lumotlarni
uzatish uchun signal
simlari mavjud. shinalar tashqi simlar shaklida
emas, balki anakart sxemasiga o'rnatilgan bo'lishi
mumkin. Ma'lumotlarni uzatish uslubiga ko'ra
shinalar ketma-ket va parallel bo'linadi. Ketma-
ket shinalar ma'lumotlarni bitta
sim orqali uzatadi,
bittadan bittadan, parallel shinalarda ma'lumotlar
uzatish bir nechta simlarga bo'linadi va shuning
uchun ko'proq ma'lumot uzatilishi mumkin.
bo'lmasa u kopmyuter emas. 3.Interfeys bu ikki

Shlyuz(telekommunikatsiya)
Mahalliy tarmoqlarni undan
kattaroq
tarmoqlar bilan, misol
uchun Internet,
bog`lovchi qurilma; Shina(Kompyuter);
COM interfeys(Component Object Model
interface) - mavhum funksiyalar va
xususiyatlarni shu interfeys
komponentalari orqali
boshqa dasturlarda
aniq funksiya ko`rinishida qo`llash
imkonini beradi; Ma'lumotlar almashish
uslubiga ko`ra interfeys parallel va
interfeyslarga bo`linadi.
Ўзбекистон республикаси алоқА, ахборотлаштириш ва телекоммуникация технологиялари давлат қЎмитаси

Ўзбекистон республикаси алоқА, ахборотлаштириш ва телекоммуникация технологиялари давлат қЎмитаси
Download
72,42 Kb.
Matnni ko'rish
bet
1/3
Sana
24.01.2024
Hajmi
72,42 Kb.
#144343
Download
72,42 Kb.
Matnni ko'rish
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Dərs
Mühazirə
Qaydalar
Referat
Xülasə
Yazı
Ўзбекистон республикаси алоқА, ахборотлаштириш ва телекоммуникация технологиялари давлат қЎмитаси
Download
72,42 Kb.
Matnni ko'rish
SHINALAR HAQIDA BATAFSIL •

.
SHINALAR
O'ZARO TA'SIRI •
Nuqtadan-nuqtaga shinalar bundan
mustasno, biz shinadan kim
foydalanishi mumkinligi haqida
tashvishlanishimiz kerak
Ayniqsa, bir nechta kiritish-chiqarish
qurilmalari bir vaqtning o'zida o'zlari va
protsessor yoki xotira o'rtasida aloqa
o'rnatishni
xohlaydigan kengaytirish
shinasi - bizga avtobus arbitraji shakli
kerak.
• Daisy zanjirli arbitraj •
har bir qurilmada
boshqaruv avtobusida avtobus so‘rov
liniyasi mavjud, agar qurilma shinadan
foydalanmoqchi bo‘lsa, u o‘z so‘rovini
joylashtiradi va
eng yuqori ustuvor qurilma
tanlanadi (bu adolatsiz yondashuv) •
Oriental Renaissance: Innovative

Oriental Renaissance: Innovative,
educational, natural and social sciences
VOLUME 2 | ISSUE 7
ISSN 2181-1784
Scientific Journal Impact Factor
SJIF 2022: 5.947
Advanced Sciences Index Factor
ASI Factor = 1.7
59
w
www.oriens.uz
July
2022
2. Katz D. — ‘’Review of Handbook of Social Psychology’’, 1955
3. Jameson K., Narens L., Goldfarb K., Nelson T. — ‘’The inluence of near-
threshold priming on metamemory and recall’’ — Acta Psychologica 73(1), 1990
4. Кристоф Ш.
Французские интеллектуалы от дела Дрейфуса до наших дней:
память и история
// Шарль К. Интеллектуалы во Франции: Вторая половина
XIX века. М., 2005, с. 291—321
5. Batista-Foguet J., Saris R., Boyatzis E., Guillen L., Serlavos R. — ‘’Efect of
response scale on assessment of emotional intelligence competencies’’ — Personality
and Individual Diferencies vol. 46, 2009
|
A M A L I YO T O’ T K A Z I SH J A D V A L I

Amaliyotda ishlagan ishining mazmuni:______________________________________________
________________________________________________________________________________
Filialning jam
оat va ma’naviy – ma’rifiy ishlarida qatnashganligining qisqacha ro’yhati:
________________________________________________________________________________
________________________________________________________________________________
________________________________________________________________________________
________________________________________________________________________________
Ilmiy izlanish ishlarida qatnashganligining qisqacha mazmuni va
оlingan natijalari:
________________________________________________________________________________
________________________________________________________________________________
________________________________________________________________________________
________________________________________________________________________________
________________________________________________________________________________
EKSKURSIYADA
QATNASHISHI
Sana
Ekskursiya
оb’еktlari
Ekskursiya
rahbarining bah
оsi
taqsimlangan arbitraj • bu hamma uchun bepul, lekin

Shina turlari va portlari
Parallel port, Davomli port, USB, PATA/SATA, IEEE 1384 (FireWire), PS/2 Kiritish- chiqarish
porti- mikroprotsessorlarda (masalan Intel) qurilmalar yordamida ma`lumotlar almashish
imkonini beradi. Kiritish- chiqarish porti dasturga ma`lumotlar berish va uni almashishni
tashkil etadi. Tarmoqli port - TCP va UDP protokol parametrlari bo`lib u IP formatidagi
ma`lumotlar paketi qo`llanilishini aniqlaydi. Kompyuterning tashqi qurilmalari bilan
axborot almashishi jarayonini, kopmyuterning tashqi interfeysi tashkil qiladi
Tashqi interfeys tashqi
portlar, shinalar, kopmyuterlar
birlashmasi va tashqi
qurilmalar jamlamasidan
iborat bo'ladi. Asosan
kopmyuter va tashqi
qurilmalarni bir-biriga
bog'lashda shinalardan
foydalaniladi. Kopmyuterga
printer, scaner,
sichqoncha,
klaviatura va shunga o'xshash
qurilmalarning kompyuterga
ulanishi tashqi interfeysga
misol bo'ladi
Tashqi interfeysni amalga
oshirish
uchun unga apparat
va dasturiy ta'minot: tashqi
qurilmani boshqaruvchisi
(controller) va
controller ni
boshqaruvchi maxsus
dastur, drayver (driver) kerak
bo'ladi
. Tashqi interfeys
Har
qanday kopmyuterda tashqi
interfeys bir qancha portlar, jumladan,
LPT, PS/2, COM, USB, ... kabilar orqali
amalga oshiriladi. Har
bir portning
o'ziga yarasha vazifasi bor. IEEE 1284
(Printer port, parallel port, LPT)-
shaxsiy kompyuterga ulashga
mo`ljallangan xalqaro parallel
interfeys standartiga mos tushuvchi
qurilma
LTP" nomi MS DOS oilasidagi
operatsion tizimdagi "LTP1" (Line
Printer Terminal
yoki Line
PrinTer) standart nomidan kelib
chiqqan. Hozirgi vaqtda bu
interfeys asosan USB
interfeysi
bilan mos tushadi va u yi`g`ma
apparatlarni (skaner - printer -
kserokopiya) ulashsh uchun
ishlatiladi
Printer Shina
Lekin asosan yuqori tezlikda
chop etish va printer uchun
ishlatiladi. Bu
bilan asosan
Cetronics, Betronics, HP,
Hewlett-Packardfirmalari
tomonidan ishlab chiqariladi.
Ular 1284.3-2000 va 1284.4-
2000 standartiga asoslangan.
SPP(Standart Paralell Port)
—
bir yo`nalishli port, to`laligicha
Cetronics interfeysi bilan mos
tushadi.
Theory of intelligent control

“THEORY OF INTELLIGENT CONTROL”
WEEK-1. INTRODUCTION TO INTELLIGENT CONTROL
“INTELLEKTUAL BOSHQARISH NAZARIYASI” FANIDAN
№ 1-MA’RUZA
MAVZU: INTELLEKTUAL BOSHQARUVGA KIRISH
Reja
:
1.
Kirish. Intellektual boshqaruv tushunchasi
2.
Boshqarish asoslari. Boshqarishning asosiy tushunchalari va
tamoyillari
3.
Boshqarishda inson omili
4.
Intellektual tizimlar va sun'iy intellekt
Kalit so‘zlar
: bilimlarni boshqarish, bilimlar
bazasini tashkil etish, axborot qidirish,
taksonomiya, ontologiya, semantik veb
1.1.
KIRISH. INTELLEKTUAL BOSHQARUV TUSHUNCHASI
Intellektual boshqaruv
zamonaviy dunyoda faol rivojlanayotgan va biznes va
sanoatdan tortib hukumat boshqaruvi va tibbiyotgacha bo'lgan
turli sohalarda
boshqaruv samaradorligini oshirishda muhim ahamiyat kasb etuvchi sohadir. Ushbu
fan va texnologiya sohasi sun'iy intellektning yuqori texnologiyali usullaridan,
shuningdek, ma'lumotlarni tahlil qilish va jarayonlarni avtomatlashtirishning ilg'or
usullaridan foydalanishga asoslangan.
«Intellektual boshqarish nazariyasi” fanining maqsadi
oʻzgaruvchan
muhitga moslasha oladigan, katta hajmdagi maʼlumotlarni tahlil qila oladigan, qabul
qilingan maʼlumotlar asosida qarorlar qabul qiladigan va jarayonlarni
optimallashtiradigan avtomatlashtirilgan boshqaruv tizimlarini yaratishga qaratilgan
texnologiyalar va usullarni tadqiq qilish, ishlab chiqish va qoʻllashdan iborat. Ushbu
fanning asosiy maqsadi faoliyatning turli sohalarida
boshqaruv samaradorligini
oshirishdir.