Kritika - Odsjek za anglistiku plan I program reformiranog studija

Kritika:
Chinua Achebe, “An Image of Africa”
Patrick Brantlinger, The Rule of Darkness (ulomci)
Frantz Fanon, “The Wretched of the Earth”
Edward Said, “Introduction” to Orientalism
Bernard S. Cohn, “Representing Authority in Colonial India”
Ernest Renan, “What is a Nation?”
Fredric Jameson, “Modernism and Imperialism”
Dopunska literatura:
Anthony Apiah, “Topologies of Nativism”
Jawaharlal Nehru, “The Discovery of India”
R.B. Kershner, “Genius, Degeneration, and the Panopticon”
Carole Boyce Davies, “Migratory Subjectivities”
dr. sc. Borislav KNEŽEVIĆ, izv. prof.
Naziv predmeta: Britanska književnost 19. i 20. st.
Naziv kolegija: Povijest i teorija engleskoga romana
ECTS-bodovi: 6 bodova
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara
Uvjeti: Upisan diplomski studij
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Sadržaj: Ovaj kolegij pruža pregled povijesti i teorije romana u anglofonoj tradiciji. Popis primarne literature uključuje reprezentativne romane u razdoblju od 18. do kasnog 20. stoljeća (primjerice, Defoe, Austen, Dickens, Woolf, Morrison, Coetzee), odnosno od uspona romana kao književnog žanra do postmodernog romana. Podjednako važan dio literature bit će sekundarna literatura, koja je izabrana tako da omogući diskusiju o središnjim pitanjima teorije romana, kao što su pitanja periodizacije, pripovjednih tehnika, žanra, karakterizacije, te sociologije romana.
Cilj: Glavni cilj kolegija je upoznavanje studenata s opsežnom problematikom povijesti i teorije romana u anglofonoj tradiciji. Istodobno, kolegij zahtijeva visok stupanj studentskog angažmana u istraživačkom dijelu rada u seminaru, odnosno u prikupljanju sekundarne literature i radu s njom, što znači da će studenti imati priliku razvijati sposobnosti individualnog rada na kritičkoj bibliografiji. Dobar dio rada u seminaru bit će posvećen usavršavanju vještina pismene analize književnih tekstova, osobito s obzirom na uporabu sekundarnih izvora.
Popis obavezne literature:
Romani:
Daniel Defoe, Robinson Crusoe
Jane Austen, Mansfield Park
Virginia Woolf, To the Lighthouse
J.M. Coetzee, Foe
Douglas Coupland, Generation X
Teorija i kritika:
Mikhail Bakhtin, The Dialogic Imagination (ulomci)
Gerard Genette, Narrative Discourse (ulomci)
Michael McKeon, The Origins of the Novel (ulomci)
Franco Moretti, Atlas of the European Novel (ulomci)
Lawrence Stone, The Family, Sex and Marriage (ulomci)
Ian Watt, The Rise of the Novel (ulomci)
E.M. Forster, Aspects of the Novel (ulomci)
Seymour Chatman, Story and Discourse (ulomci)
Henry James, “The Art of Fiction”
Virginia Woolf, “Modern Fiction”
F.R. Leavis, The Great Tradition (ulomci)
Dopunska literatura:
Viktor Shklovsky, “Sterne’s Tristram Shandy”
Fredric Jameson, Postmodernism (ulomci)
Wayne Booth, The Rhetoric of Fiction (ulomci)
dr. sc. Borislav KNEŽEVIĆ, izv. prof.
Naziv predmeta: Britanska književnost 19. st.
Naziv kolegija: Viktorijanski roman: Charles Dickens
ECTS-bodovi: 6 bodova
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Sadržaj: Ovaj kolegij se bavi romanima jednog od najvažnijih viktorijanskih romanopisaca, Charlesa Dickensa. Na popisu literature su tri Dickensova romana: Oliver Twist, Little Dorrit, A Tale of Two Cities. Kolegij se bavi središnjim temama Dickensova opusa, kao što su klasni ustroj britanskog društva, kritika društvenih institucija (školskih, zatvorskih, političkih, sudskih, itd.). Osim tematskih i žanrovskih odrednica Dickensovih tekstova, seminar će se baviti i Dickensovom ulogom u profesionalizaciji pisanja romana.
Cilj: Kolegij stavlja naglasak na angažiran rad studenata u susretu s književnim tekstom, kako bi studenti ovladali vještinama i metodologijom analize književnih tekstova. Jedan od važnih ciljeva ovog kolegija je i vježbanje sposobnosti studenata za pismenu analizu književnih tekstova.
Popis literature:
Romani:
Charles Dickens, Oliver Twist; Little Dorrit; A Tale of Two Cities
Kritika:
Richard Altick, The English Common Reader (ulomci)
David Cannadine, The Rise and Fall of Class in Britain (ulomci)
Christina Crosby, The Ends of History (ulomci)
Steven Marcus, Dickens (ulomci)
Dopunska literatura:
Peter Brooks, The Melodramatic Imagination (ulomci)
Pierre Bourdieu, The Field of Cultural Production (ulomci)
Franco Moretti, The Way of the World. The Bildungsroman in European Culture (ulomci)
F.M. Thompson, The Respectable Society (ulomci)
***************************************************************************
b) AMERIČKA KNJIŽEVNOST I KULTURA
dr. sc. Ljiljana Ina GJURGJAN, red. prof.
Naziv predmeta: Američka književnost i kultura
Naziv kolegija: Predočavanje ženskosti u američkoj književnosti i drugim medijima
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Sadržaj: Seminar polazi od propitivanja tradicionalne reprezentacije ženskosti (“The Raven“, The Great Gatsby), zatim analizira pomake u načinu reprezentacije žene od pjesništva E. Dickinson do Sylvije Plath i Adrienne Rich. U završnom dijelu propituje se definicija rodnosti u svjetlu promišljanja J. Lacana i J. Butler na primjerima M. Monroe i E. Presleya.
Cilj: Svrha kolegija je kulturalno i historiografsko promišljanje rodnih odnosa. Kolegij na taj način osposobljava polaznice/ke za bolje razumijevanje američke kulture te ih osvještava za problematiku rodnih odnosa. Kolegij također razvija jezičnu kompetenciju, posebice osjetljivost na kulturološku semiozu.
Popis literature:
OBVEZATNA
E.A. Poe: The Raven
E. Bronfen: “The ‘most’ poetic topic” u Over Her Dead Body: Death, Feminity and the Aesthetic, Manchester U. Press, 1992
F.S. Fitzgerald: The Great Gatsby
Juduth Fetterley: The Resisting Reader: A Feminist Approach to American Fiction, Indiana U. Press, 1978 str. 72-101
Charlotte Perkins Gilman: The Yellow Wallpaper
E. Dickinson: Izbor iz pjesništva
Sylvia Plath: Izbor pjesama iz zbirke Ariel, The Bell Jar
Jacqueline Rose: On Not Being Able to Sleep, London: Chatto and Windus, 2003, str. 49-72
Sandra M. Gilbert: “A Fine, White Flying Myth: The Life/ Work of Sylvia Plath”, u. Gilber-Gubar, eds: Shakespeare’s Sisters: Feminist Essays on Women Poets, Indiana U. press, 1979
Adrienne Rich: Izbor iz pjesništva
Film prema romanu Joyce Carol Oates: Blonde (o Marilyn Monroe)
Majorie Garber: ”Cross-dressing, Gender and Representation: Elvis Presley”, u The Feminist Reader: Essays in Gender and the Politics of Literary Criticism, ur. Belsey /Moore, Macmillan Press Ltd, 1997, str. 164-182
DOPUNSKA
C. Belsey - J. Moore: The Feminist Reader: Essays in Gender and the Politics of Literary Criticism, ur. Besley /Moore, Macmillan Press Ltd, 1997
J. Rivkin - Michael Ryan: Literary Theory: An Anthology, Blackwell, 1998 str. 527- 777
Toril Moi: Sexual/ Textual Politics: Feminist Literary Theory, Methuen, 1986
dr. sc. Tatjana JUKIĆ, izv. prof.
Naziv predmeta: Američka književnosti i kultura
Naziv kolegija: Henry James i Edith Wharton: simptomatika američkoga modernizma
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Cilj kolegija: Kolegij se fokusira na opis i analizu prikazivačkih praksi konstitutivnih za roman modernizma, no prije svega na dekonstrukciju uvriježene opreke između viktorijanskoga romana i romana modernizma, na primjeru pripovjedne proze Henryja Jamesa i Edith Wharton. Ta će analiza zauzvrat poslužiti kao podloga za komparaciju pripovjednih praksi tih romana i njihovih filmskih adaptacija, posebno s obzirom na sedimentaciju viktorijanskih prikazivačkih praksi u razvoju filmske naracije. Prorada tih sadržaja važna je posebno stoga što konvergencije filma i modernizma snažno participiraju u genealogiji suvremene kulture, ali i problemskih čvorova konstituentnih za humanističke znanosti; stoga je u fokusu kolegija upravo razvoj analitičkih sposobnosti studenata. Nastava u kolegiju uključivat će i predavanje i seminarski tip rada, a konačna ocjena objedinit će rezultate eseja na izabranu temu, te kolokvija u zadnjem tjednu nastave.
Sadržaj:
1. Uvod u problem književne periodizacije modernizma.
2. Analiza Henryja Jamesa kao fundacijske figure modernizma.
3. Analiza Henryja Jamesa kao fundacijske figure naratologije. Vizualne figure Jamesove naratologije.
4. Rasprava o romanu Washington Square kao naraciji koja dekonstruira uvriježenu književnoperiodizacijsku opreku između viktorijanske književnosti i modernizma.
5. Analiza prikazivačkih praksi dviju filmskih verzija Jamesova romana i komparacija s narativnom praksom Jamesova romana.
6. Analiza prikazivačkih praksi dviju filmskih verzija Jamesova romana i komparacija s narativnom praksom Jamesova romana.
7. Čitanje Washington Squarea kao alegorije povijesti narativnoga filma i psihoanalize, u dijalogu s kritičkom teorijom Stanleya Cavella.
8. Usporedba takve analize Washington Squarea s čitanjem Jamesove novele The Turn of the Screw Shoshane Felman.
9. Analiza književnopovijesne pozicije pripovjedne proze Edith Wharton kao «zastarjele» sljednice Henryja Jamesa.
10. Čitanje romana The Age of Innocence prema genealoškome okviru koji mu zadaju romani Henryja Jamesa i The House of Mirth.
11. Analiza prikazivačkih praksi Scorseseova filma The Age of Innocence i komparacija s narativnom praksom romana.
12. Analiza prikazivačkih praksi Scorseseova filma The Age of Innocence i komparacija s narativnom praksom romana.
13. Čitanje The Age of Innocence kao alegorije povijesti narativnoga filma i psihoanalize, u dijalogu s kritičkom teorijom Stanleya Cavella.
14. Rasprava o povijesti kakvu konstituiraju suvremena čitanja pripovjedne proze Henryja Jamesa i Edith Wharton.
15. Evaluacija.
Literatura:
A. Obvezatna
Henry James, Washington Square.
Henry James, The Turn of the Screw.
Edith Wharton, The Age of Innocence.
Shoshana Felman. «Turning the Screw of Interpretation». Yale French Studies. 55-6 (1977). 94-207.
Pamela Knights. «The Social Subject in The Age of Innocence». The Cambridge Companion to Edith Wharton, ur. Millicent Bell. Cambridge: Cambridge University Press. 1995. 20-46.
Dorothy J. Hale. «Henry James and the Invention of Novel Theory». The Cambridge Companion to Henry James, ur. Jonathan Freedman. Cambridge: Cambridge University Press. 1998. 79-101.
Stanley Cavell. Contesting Tears. The Hollywood Melodrama of the Unknown Woman. Chicago i London: The University of Chicago Press. 1996. (uvod i izabrana poglavlja).
Andrew Gibson. Postmodernity, Ethics and the Novel. London i New York: Routledge. 1999. 29-36.
Maurice Blanchot. «The Turn of the Screw». The Book to Come. Stanford: Stanford University Press. 2003. 126-133.
Ian Christie i David Thompson, ur. Scorsese on Scorsese. London i New York: Faber and Faber. 2003. 176-197.
Tatjana Jukić. „Visuality and its Discontents: Novels on Screen and the Case of The French Lieutenant’s Woman”. European Journal for Semiotic Studies. Vol. 15 (2-4). 2003. 555 - 566.
Tatjana Jukić. «Pogovor». Edith Wharton. Kuća veselja, prev. Ivan Ott. Zagreb: Školska knjiga. 2003. 343-352.
Tatjana Jukić. «Nesmireni zavrtanj» (pogovor). Henry James. Okretaj zavrtnja, prev. Tanja Žakula. Zagreb: Profil. 2005. 147-151.
B. Dopunska
U pripremi.
dr. sc. Stipe GRGAS, red. prof.
Naziv predmeta: Američka književnost i kultura
Naziv kolegija: Povijest i paradigme američkih studija 1
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: Obavezni za amerikanističku specijalizaciju.
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Sadržaj: Kao interdisciplinarni znanstveni projekt Američke studije nastaju u specifičnom povijesnom trenutku. U početku su teoretičari američke kulture shvatili književni tekst i slične simboličke artefakte kao mikrokozmos kolektivne psihologije ili integrativnih mitova. Tragalo se za ključnim simbolima ili naracijama koje su ponajbolje iskazivale razlikovnost američkog identiteta i superiornost američkog društvenog ustroja. Jezgrovito kazano, ti su raniji teoretičari tragali za «uporabljivom prošlošću». U potonjem razvoju, poglavito nakon turbulentnih šezdesetih godina, sve se više propitivala ta paradigma, ukazivalo se na njezinu selektivnost i integriranost u dominantnu ideološku diskurzivnu formaciju. Usredotočujući se na sveprisutne učinke ideologije, kasniji su amerikanisti kritički revalorizirali postavke takozvane «škole mita i simbola» usredotočujući se na retoričku dimenziju njezinih tekstova. U vlastitim tekstovima nastojali su uključiti one skupine, iskustva i prostore koji su naprosto bili isključeni iz ranije ekskluzivističkog poimanja američkog identiteta i njegova samo-legitimiranja putem doktrine ekscepcionalizma. U sadašnjoj fazi američkih studija jedan od ključnih uvida jest propitivanje ideološkog kompleksa koji se tijekom povijesti oblikovao združivanjem ekscepcionalizma i demokracije, a koji često funkcionira kao dimna zavjesa koja prikriva američke interese. S obzirom na položaj i ulogu SAD danas u svijetu ne čudi da se niz istraživanja unutar američkih studija okreću pronicljivim dijakronijskim i sinkronijskim analizama američke političke hegemonije.
Cilj: Cilj ovog kolegija jest upoznati polaznike diplomskog studija amerikanistike s povijesnim razvojem i s ključnim raspravama discipline. Na predavanjima i na seminarima pobliže će se sagledati način kako se oblikovala disciplina, koja joj je bila funkcija u američkom kulturalnom prostoru ne samo u SAD nego i u interkulturalnim transakcijama. Nakana je pokazati kako je disciplina registrirala događanja u nedavnoj američkoj povijesti ali i kako nam ona može pomoći razumjeti današnji svijet čiju sudbinu kroje SAD kao jedini preostali hegemon.
Obvezatna literatura:
Polaznici će na pet književnih tekstova ispitati primjenljivost različitih paradigmi. U prvoj godini pokretanja studija obradit će se sljedeći tekstovi:
Charles Brockden Brown, Wieland (An American Tale)
Henry Adams, Democracy
Joan Didion, Democracy
Norman Mailer, Why Are We In Vietnam?
Robert Coover, The Public Burning
Tijekom semestra polaznici su dužni pročitati sljedeće izvorne tekstove iz američkih studija:
F.O. Mathiessen, American Renaissance (1941)
Henry Nash Smith, Virgin Land: The American West as Symbol and Myth (1950)
Charles Feidelson, Symbolism and American Literature (1953)
R.W. Lewis, The American Adam (1955)
Richard Chase, The American Novel and its Tradition (1957)
Harry Levin, The Power of Blackness: Hawthorne, Poe, Melvilee (1958)
Leo Marx, The Machine in the Garden (1965)
Richard Poirier, A World Elsewhere (1966)
Dopunska literatura:
Yvor Winters, Maule’s Curse (1938)
Marius Bewley, The Eccentric Design (1963)
A.N. Kaul, The American vision: Actual and Ideal Society in Nineteenth Century Fiction (1964)
Leslie Fiedler, Love and Death in the American Novel (1960)
Russell Reising, The Unusable Past: Theory and Study of American Literature, Methuen, New York and London, 1986.
Donald E. Pease, “New Americanists: Revisionist Interventions into the Canon”, Boundary 2, Spring 1990, 17/1.
Amy Kaplan i Donald E. Pease, Cultures of United States Imperialism, Duke University Press, Durham, 1993.
Philip Fisher, The New American Studies, University of California Press, 1991.
Byron Shafer, Is America Different? A New Look at American Exceptionalism , Clarendon Press, Oxford, 1991.
Andrew J. Bacevich, American Empire: the realities and consequences of US diplomacy, Harvard University Press, 2003.
Ellen Meiksins Wood, Empire of Capital, Verso, London, 2003;
David Harvey, The New Imperialism, Oxford University Press, 2003.;
Michael Mann, Incoherent Empire, Verso, London, 2003.
dr. sc. Stipe GRGAS, red. prof.
Naziv predmeta: Američka književnost i kultura
Naziv kolegija: Američko postmoderno pjesništvo
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Sadržaj: Više od drugih anglofonih književnosti američka je književnost pridonijela inovacijama koje su obilježile književnu produkciju tijekom dvadesetog stoljeća. To se pogotovo vidi u oblasti pjesništva. Nemoguće je govoriti o modernističkom iskoraku a da se pritom zanemari doprinos Eliota i Pounda. Iako njihovo djelo nije privuklo istu internacionalnu pozornost, William Carlos Williams i Wallace Stevens su ostavili za sobom značajan opus koji je od velike važnosti za potonje događaje u američkom pjesništvu.
Kolegij će predočiti razlikovna obilježja američkog pjesništva i izložiti djela pjesnika koji nastavljaju s inovacijama u drugom dijelu dvadesetog stoljeća. Pitanje koje se nameće jest može li se kod tih pjesnika govoriti o postmodernom pjesništvu. Ocrtavajući postmodernu poetiku kolegij će se pozabaviti nizom tekstova usredotočujući pozornost na iznalaženje postmodernističkih obilježja. Pjesnici o kojima će biti riječ u ovom kolegiju su sljedeći: Louis Zukofsky, Charles Olson, John Berryman, Robert Lowell, Robert Duncan, Denise Levrtov, Robert Creeley, John Ashberry, Charles Bernstein.
Cilj: Cilj kolegija je ukazati na probleme s kojima se suočuje književna teorija kod postupka periodizacije. Drugo, kolegij će nastojati polaznicima približiti značaj i obilježja postmodernog pjeništva. Kao treće kolegij će upoznati polaznike s važnim korpusom pjesničkih tekstova.
Obvezatna literatura:
Helen Vendler, The Harvard Book of Contemporary American Poetry, Harvard Univerity Press.
Louis Zukofsky, “A Statement for Poetry”, Frank O’Hara, “Personism”, Imamu Baraka, “Hunting Is Not Those Heads on the Wall”, Robert Creeley, “A Sense of Measure”, John Ashberry, “The Invisible Avant-Garde” in Jon Cook, Poetry in Theory, Blackwell, 2004.
Bernstein, Charles, A Poetics, Harvard University Press, Cambridge, 1992.
Christopher MacGowan, Twentieth-Century American Poetry, Blackwell.
Conte, Joseph M. 1991. Unending Design: The Forms of Postmodern Poetry. Cornell University Press, Ithaca.
Marjorie Perloff, 21st Century Modernism
Dopunska literatura:
Gregson, Ian 1996. Contemporary Poetry and Postmodernism: Dialogue and Estrangement. London. Macmillan Press.
Mazzaro, Jerome 198o. Postmodern American Poetry. University of Illinois Press. Chicago.
Lawrence Cahoone, From Modenism to Postmodernism, An Anthology, Blackwell, 2003.
dr. sc. Stipe GRGAS, red. prof.
Naziv predmeta: Američka književnost i kultura
Naziv kolegija: Grad u američkoj kulturi i književnosti
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Sadržaj: Od svojih začetaka američki projekt je bio zamišljen kao “grad na brdu” prema kojemu će biti uperene oči svih ljudi svijeta. Dakle, kao metafora, grad stoji na početku američke povijesti, a lako bismo mogli ustvrditi da njegova važnost i kao metafora ali isto tako kao društvena zbiljnost vremenom zauzima sve istaknutije mjesto unutar američke kulturalne imaginacije. Unutar američke književnost postoji konstelacija predočenja grada i urbanog življenja čija je dijakronija u središtu ovog kolegija. Kolegij će razmotriti razlikovna obilježja američkog grada, različite valorizacije urbanog miljea u američkoj kulturi i načine kako je uporaba grada kao smjestišta u fikcionalnim svjetovima imala upliva na oblikovanje književnih tekstova. U dijakroniji prikaza grada u književnim tekstovima, kolegij će ukazati na transformacije kroz koje je grad prošao tijekom američke povijesti, na uzroke tih promjena i na način kako se one zrcale u književnosti. Posebno težište kolegija bit će na sadašnjem trenutku američkog grada kada je upitno da li se o ovom prostoru može govoriti u tradicionalnim kategorijama i kakve to izazove postavlja pred književnike u njihovu pokušaju konceptualizacije tog novog stanja.
Cilj: Cilj kolegija je upozoriti na važnost koju grad ima u konstruiranju američke kulture i kako se on predočuje u književnim tekstovima. Nakana je ukazati na razlikovna svojstva američkog grada i na koji način ona funkcioniraju unutar američke književnosti. Posebni je cilj ukazati na suvremene transformacije grada i kako se te transformacije zrcale u književnim djelima.
Obvezatna literatura:
Whitman, «Crossing Brookly Ferry»
Melville “Bartleby the Scrivener”
Dreiser, Sister Carrie
Fitzgerald, The Great Gatsby
Ralph Ellison, Invisible Man
John Rechy, City of Night
Paul Auster, The New York Trilogy
Don DeLillo, Cosmopolis
William Gibson, Neuromancer
Richard Lehan, The City In Literature: An Intellectual and Cultural History, University of California Press, Berkeley, 1998.
Dopunska literatura:
Lewis Mumford, The City in History
Neil Leach, Hieroglyphics: Reading and Experiencing the Modern Metropolis,
Deyan Sudjic, The Hundred Mile City, London, 1993
Ash Amin and Nigel Thrift, Cities: Reimagining the Urban, , Polity, Cambridge, 2003, p. 123
Morton and Lucia White, The Intellectual Versus the City: From Thomas Jefferson to Frankl Lloyd Wright (1962)
Jonathan Raban, Soft City (HarperCollins, London, 1974), p.10
Marshall Berman, All That Is Solid Melts Into Air, Verso, London, 1983.
Frances Fitzgerald, Cities on a Hill: A Journey Through Contemporary American Cultures, A Touchstone Book, Simon and Schuster, New York (1981), 1986
Robert Fishman, Bourgeois Utopias, The Rise and Fall of Suburbia, Basic Books, New York, 1987
Mike Davis, City of Quartz: Excavating the Future in Los Angeles. London: Verso, 1991.
Jencks, C, The Language of Post-Modern Architecture, Academy Editions, London, 1977.
Edward Soja, Postmetropolis, Critical Studies of Cities and Regions, Blackwell, London, 2000.
Joel Garreau, Edge City: Life on the New Frontier, New York, Doubleday, 1991.
dr. sc. Stipe GRGAS, red. prof.
Naziv predmeta: Američka književnost i kultura
Naziv kolegija: Američki prostori
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Sadržaj: Dvije su temeljne pretpostavke ovog kolegija: kao prvo, predlagač kolegija prihvaća korisnost teorijskog “obrata ka prostoru” koji je razvidan diljem društveno-humanističkih disciplina, a kao drugo polazi od uvjerenja da je iz američke kulture i civilizacije moguće iščitati jedan prepoznatljiv čovjekov odnos prema geografskom okruženju. Stoga bi ovaj kolegij u svom uvodnom dijelu ponudio teorijsku raspravu koja bi polaznike upoznala s problematikom tog teorijskog obrata. Nakon toga izložila bi se glavna argumentacija za prihvaćanje prostornog pristupa predmetu SAD. U trećem dijelu kolegija naznačile bi se neke od prostornih konstelacija koje su od važnosti za razumijevanje američke povijesti, politike, kulture, pa i samog života. Moguće tematske jedinice: prostori otkrića «novog svijeta»; divljina i «pogranično područje»; regije; unutarnja i vanjska razgraničenja; kopno i more u američkoj imaginaciji i praksi; sukobi oko odnosa prema zemlji; ovladavanje kopnenim prostorom; prostori na rubu i širenje van kopnenih granica; mitologizacija američkog prostora – glavna ulica, nacionalni parkovi, suburbana idila; krajolici kasnog kapitalizma – zračne luke, trgovinski centri, gospodarska središta, ekološko oskvrnuće prostora.
Cilj: Cilj je kolegija upoznati polaznike s teorijskom paradigmom koja u prvi plan stavlja prostornost kao presudan čimbenik ljudskog života i djelovanja. Kolegij je propedeutičke naravi budući da mu je dodatan cilj pružiti jedan teorijski okvir unutar kojega bi polaznici mogli napisati svoje završne radove a možda i nastaviti doktorski studij.
Obvezatna literatura:
Edward W. Soja, Postmodern Geographies, The Reassertion of Space in Critical Social Theory,Verso, london, 1989
Michel Foucault, “Of Other Spaces”, Diacritics 16: 22-7.
Michel Foucault, “Questions of Geography”, in Power/Knowledge, 1980.
Clarence J. Glacken, Traces on the Rodian Shore
Yi-Fu Tuan, “Space and Place: Humanistic Perspective” in Human Geography, editors, John Agnew, David N. Livingstone and Alisdair Rogers, 444-458.
David Harvey, The Postmodern Condition
Greg Garrard, Ecocriticism
Polaznik kolegija dužan je pročitati pet romana koji tematiziraju jednu komponentu američkog prostora.
Dopunska literatura:
Jean Baudrillard, America, Verso, London, 1986.
John R. Stilgoe, Borderland, Origins of the American Suburb, 1980-1938, Yale University Press, New Haven, 1988.
Annette Jaimes, The State of Native America: Genocide, Colonialization and Resistance, South End Press, Boston, 1992.
William Rathje/Cullen Murphy, RUBBISH, the Archeology of Garbage, Harper collins, New York, 1992.
Philip Fisher, Setting and Form in the American Novel, Oxford University Press, Oxford, 1985.
Richard Drinnon, Facing West: The Metaphysics of Indian-Hating and Empire Building, University of Minnesota Press, Minneapolis, 1980.
Gloria Anzaldua, Borderlands/La Frontera, Spinsters, San Francisco, 1987.
David C. Miller, Dark Eden, The Swamp in Nineteenth-Century American Culture, Cambridge University Press, Cambridge, 1989.
dr. sc. Stipe GRGAS, red. prof.
Naziv predmeta: Američka književnost i kultura
Naziv kolegija: Američko sada
ECTS bodovi: 6
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Cilj kolegija: U sklopu američkih studija, cilj je kolegija upoznati polaznike sa stanjem američke suvremenosti. U kolegiju se polazi od pretpostavke da je napad na Sjedinjene Američke Države 11. rujna događaj kojim započinje jedna nova povijesna konstelacija čije sastavnice – terorizam, ratovi, ugrožavanje ljudskih sloboda, gospodarski potresi, opće stanje neizvjesnosti – bacaju osebujno svijetlo na američki projekt. U izlaganjima i u radu na seminarima nastojat će se ukazati na najvažnije elemente američke suvremenosti i opisati kako je ona dospjela u stanje „razotkrivenosti“ (William Spanos). U tom smislu kolegij nudi kritičku analizu različitih vidova američkog društva i kulture.
Sadržaj kolegija:
Događaj 9/11; rat u Iraku; „razotkrivanje“ ideologije američke iznimnosti; skrivenost kapitala u američkim studijima i nužnost njegova uvažavanja u interpretaciji SAD-a; demokracija kao ideologija;
važnost religije u američkoj tvorbi identiteta; mjesto vojske u američkom imaginariju;
prostorna konfiguracija američke suvremenosti (globalizacija, američki grad, regionalne razlike); imperijalizam i SAD; stanje rasno-etničkih odnosa
Literatura:
Obvezatna literatura:
Polaznici su dužni čitati odabrana poglavlja iz američki studija koja propituju probleme na koje će se ukazivati u kolegiju. Izbor romana Richarda Powersa i Thomasa Pynchona ilustrirat će način kako se opisana suvremenost zrcali u književnim tekstovima.
Dopunska literatura:
Polaznici kolegija uputit će se na periodiku, internetske stranice i druge medije u kojima se bilježi stanje američke suvremenosti.
dr. sc. Borislav KNEŽEVIĆ, izv. prof.
Naziv predmeta: Američka književnost i kultura
Naziv kolegija: Suvremena američka etnička književnost
ECTS-bodovi: 6 bodova
Jezik: engleski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: Upisan diplomski studij.
Ispit: Kontinuirana evaluacija.
Sadržaj: U ovom kolegiju studenti će imati priliku upoznati se s izborom američkog etničkog romana u posljednja tri desetljeća. Posebnu pozornost posvetit ćemo onim granama etničke književnosti koje su u tom razdoblju došle u prvi plan kritičkih razmatranja (latino, azijsko-američka, afroamerička, te native-American književnost). Također, diskusija u seminaru će se voditi i oko korpusa kritike o američkoj etničkoj književnosti koji se razvio u tom razdoblju, te o temama koje je ta kritika nametnula (tema konstrukcije etničkog, rasnog i nacionalnog identiteta, asimilacije i multikulturalnosti, te odnosa roda i etniciteta). Specifičnost materije zahtijevat će i osvrt na povijesne odrednice procesa konstrukcije etničkog identiteta u kontekstu američkog društva.
Cilj: Kolegij zahtijeva visok stupanj studentskog angažmana u istraživačkom dijelu rada u seminaru, odnosno u prikupljanju sekundarne literature i radu s njom. Kroz zajednički rad u seminaru, individualni rad na kritičkoj bibliografiji i pisanje seminarskog rada studenti će imati priliku upoznati se sa složenim pitanjima prikazivanja i konstrukcije etničkog identiteta u suvremenoj američkoj književnosti. Posebna pažnja bit će posvećena usavršavanju vještina pismene analize književnih tekstova, osobito s obzirom na uporabu sekundarnih izvora.
Popis literature:
|