nyuuzyou/kompy huggingface dataset:
«Zamonaviy dunyoda ilm-fan va texnologiya»

|
«Zamonaviy dunyoda ilm-fan va texnologiya»Bog'liq ZDIFT0638 (1)147
«Zamonaviy dunyoda ilm-fan va texnologiya»
nomli ilmiy-amaliy konferensiya
tuzishga majburlashga yoʻl qoʻyilmaydi[1].
Shartnoma
erkinligi
tamoyilining
mazmuni FKning 354-moddasida
mustahkamlab qoʻyilgan. Unga koʻra, fuqarolar va yuridik shaxslar shartnoma
tuzishda erkindirlar. Buning ma’nosi shundan iboratki, hech kim ularni
shartnoma tuzishga majbur qila olmaydi. Shartnoma fuqarolar va yuridik
shaxslarning oʻz xohishiga koʻra, oʻz erki irodasi bilan tuziladi. Albatta, ularni
shartnoma tuzishga undovchi sabablar (motiv) turlicha boʻlishi mumkin: oʻz
ehtiyojlarini qanoatlantirish, foyda olishga intilish, ta’sis hujjatlarida belgilab
qoʻyilgan maqsad va vazifalarni amalga oshirish va h.k.
Ba’zan, boshqa uchinchi shaxslar shartnoma tuzish haqida talab, taklif yoxud
iltimos qilishlari mumkin. Biroq har qanday holda ham shartnoma tuzish
haqidagi qaror fuqaro yoki yuridik shaxs tomonidan mustaqil, oʻz erki-irodasi
asosida qabul qilinadi. Shartnoma tuzish vaqtida fuqaro (yuridik shaxs rahbari,
vakili) fikri tiniq, ruhiy holati normal, oʻzini oʻzi idora qila oladigan, oʻz
harakatlarining oqibatlarini koʻra oladigan holda boʻlishi lozim.
Agar subyektning ichki ruhiy holatida, ongida roʻy bergan buzilishlar, tashqi
ta’sirlar tufayli shartnoma tuzishga majbur etilsa, unday shartnoma haqiqiy
hisoblanmaydi. Bu shartnomalar erkinligini real ta’minlashning oʻziga xos
yuridik kafolati hisoblanadi deb aytish mumkin. Amaliyot shuni koʻrsatmoqdaki,
shartnomalar tuzishning erkinligi, undan taraflarning oʻzaro manfaatdorligi,
shartnomada shartnoma intizomining mustahkamligi (ya’ni, xalq tili bilan
aytganda, “shartnomaning puldan qimmatligi”), unda ma’muriy-buyruqbozlikka
asoslangan javobgarlikdan koʻra, mulkiy javobgarlikning keng belgilanishi
xoʻjalik yurituvchi
subyektlarni tobora ushbu huquqiy vositadan
(shartnomadan) toʻlaroq foydalanishga jalb qilmoqda.
Shartnomalar toʻlov intizomini kuchaytiradi, taraflarning faoliyatini har
tomonlama ragʻbatlantiradi, oʻz navbatida taraflarning mas’uliyatini oshiradi,
xoʻjalikning debitorlik va kreditorlik holatini yaxshilaydi, pirovardida
taraflarning barqarorligini ta’minlaydi. Bu esa, oʻz navbatida, jamiyatda tovarlar,
xizmatlar va kapitallarning moʻl-koʻlligiga garovdir. Shartnoma erkinligi tamoyili
nafaqat fuqarolik huquqini, balki milliy huquq tizimini yetakchi tamoyillaridan
biri deb aytish mumkin. Shartnoma erkinligi tamoyili asosida quyidagi qoidalar
yotadi:
Masalan, avtotransport egalari qonunga koʻra oʻzlarining fuqarolik – huquqiy
javobgarligini majburiy sugʻurtalash shartnomasini tuzishlari shart. -fuqarolar
va yuridik shaxslar shartnoma tuzishda erkindirlar; -shartnoma tuzishga hech
kim majbur qilishga yoʻl qoʻyilmaydi, shartnoma tuzish burchi FK (358-modda),
boshqa qonunda (Avtotransport vositalari egalarining fuqarolik javobgarligini
|
| |
DVD lugeja/kirjutaja - Minu unelmate arvuti

|
Minu unelmate arvuti
|
bet | 7/12 | Sana | 22.03.2020 | Hajmi | 473,4 Kb. | | #8535 |
DVD lugeja/kirjutaja
DVD lugeja/kirjutajaks valisin SAMSUNG DVD-/+R/RW/-RAM12X SATA RW22X/RETAIL SH-222BB/RSMS, kuna sellega on võimalik nii lugeda ja kirjutada DVD plaate ning peamiselt täidab oma ülesandeid.
Hind: 19,05€
RAM
RAM-iks valisin 4 CORSAIR DDR3-1866 2*4G CL9 KIT VENGEANCE CMZ8GX3M2A1866C9, kokku 32GB. DDR-3 1866 MHz RAM on kiire ning koos oma jahutusega püsib RAM võrdlemisi jahedana.
Hind: 288.80€
|
| |
Shartnoma tushunchasi va uning bozor munosabatlari sharoitidagi ahamiyati

`
146
«Zamonaviy dunyoda ilm-fan va texnologiya»
nomli ilmiy-amaliy konferensiya
SHARTNOMA TUSHUNCHASI VA UNING BOZOR MUNOSABATLARI
SHAROITIDAGI AHAMIYATI
Ochilboyeva Zarnigor Sherali qizi
Toshkent viloyati yuridik texnikum
davlat-huquqiy faoliyat yo‘nalishi 2-kurs o‘quvchisi
https://doi.org/10.5281/zenodo.7340346
Annotatsiya:
Ushbu maqolada shartnoma tushunchasi, shartnomaning tarkibiy
elementlari hamda shartnomaning hozirgi kunda bozor munosabatlaridagi
ahamiyati
tahlil qilingan, jismonniy hamda yuridik shaxslarning
shartnoma
tuzishdagi ishtirokining o‘ziga xos xususiyatlari muhokama qilingan.
Kalit so‘zlar
: oferta, aksept, shartnoma, shartnoma taraflari, shartnoma
shartlari.
Iqtisodiy munosabatlar mulkchilikning turli shakllari, shu jumladan, xususiy
mulk shakli negiziga qurilgan boʻlib, tovar-pul
munosabatlari tizimida
boshqaruvning demokratik uslublari qoʻllaniladigan jamiyatda shartnoma oʻz
tabiati, mazmuni va koʻzlagan maqsadiga koʻra uning teng huquqli
ishtirokchilari oʻrtasida qiymat, ekvivalentlilik va haq evaziga amalga oshirishga
doir munosabatlarning yuridik tartibiga solish vositasi sifatida xizmat qiladi.
Shartnoma huquqiy tartibga solish vositalari ichida eng universal, demokratik
vosita hisoblanadi. Shartnomalar orqali huquqiy munosabat tartibga solinganda,
undagi barcha ishtirokchilarning manfaati eng koʻp darajada ta’minlangan
boʻladi. Odatda har qanday shartnoma ixtiyoriylik
asosda vujudga keladi va
shartnomalarda huquq va majburiyatlarni belgilashda mulkiy manfaatlar va
shaxsiy ne’matlarni taqsimlashda oʻziga xos muvozanat, uygʻunlik oʻz
mujassamini topadi.
Garchi shartnomalar qadim-qadimdan fuqarolik huquqida,
oila huquqida,
mehnat huquqida va xalqaro huquqda qoʻllanilib kelinayotgan boʻlsa ham,
bugungi kunda undan huquqni boshqa tarmoqlarida ham foydaydalanish
holatlari kuzatilmoqda. Jumladan, jinoyat huquqida yarashuv,
jinoyat
protsessida sud bilan guvoh oʻrtasidagi, sud bilan sudlanuvchi oʻrtasidagi
kelishuvlar buni yaqqol misoli hisoblanadi. FKning 8-moddasi talabiga koʻra,
shartnomalar taraflar oʻrtasida fuqarolik huquq va burchlari vujudga kelishining
asoslaridan biridir. Shubhasiz, bugungi kunda shartnomalarga alohida ahamiyat
berilmoqda. Chunki shartnomalarda boshqa yuridik faktlarga qaraganda,
taraflarning erki-irodasi toʻla ifodalanadi. Shartnomaga kirishuvchi shaxslar kim
bilan, qancha, qachon shartnoma tuzishni u tufayli yetkazib berilishi lozim
boʻlgan pul, tovar, ashyolarni qaysi muddatlarda,
qanday transportlarda
yetkazilishini, toʻlov amaldagi qanday shakllarda boʻlishini mutlaqo oʻzlari,
mustaqil hal qiladilar. Ular shartnomalar tuzishda erkindirlar, shartnoma
Järvamaa Kutsehariduskeskus Särevere õppekoht SÕiduautotehnik at18 praktika aruanne II

Järvamaa Kutsehariduskeskus
Särevere õppekoht
SÕIDUAUTOTEHNIK
AT18
PRAKTIKA ARUANNE
II
Praktikant ...............................................................................................
Praktika koht...........................................................................................
Praktika aeg ............................................................................................
Praktikaaruanne on esitatud koolile
Kuupäev, allkiri
2019/2020 õ. a.
SISUKORD
PRAKTIKAARUANDE VORMISTAMINE 3
ÕPILASE INDIVIDUAALNE PRAKTIKAKAVA/ HINNANGULEHT 4
SISULINE ARUANNE 6
PRAKTIKAPÄEVIKU TÄITMISE JUHEND 7
PRAKTIKAPÄEVIK 8
PRAKTIKAARUANDE VORMISTAMINE
Praktika aruande esitab õppija õpimapina, mis sisaldab:
1. Praktika programm/hinnanguleht.
2. Sisuline aruanne.
3. Praktikapäeviku täitmise juhend.
4. Praktikapäevik
5. Praktikaaruanne vormistada arvutis. Väljaprinditud lehed köita kiirköitjasse.
6. Praktikaaruanne vormistada korrektselt, täita ka sisukord.
7. Praktikalt naastes esitada päevik-aruanne 10 päeva jooksul autoeriala juhtõpetajale.
|
Foydalanilgan adabiyotlar

|
Foydalanilgan adabiyotlar
|
bet | 3/3 | Sana | 14.05.2024 | Hajmi | 99,5 Kb. | | #231200 |
Bog'liq anion polimerlanishFoydalanilgan adabiyotlar
U.N. Musayev, T.M. Boboyev, Sh.A. Qurbonov Polimerlar kimyosidan praktikum.Toshkent „Universitet“ 2001. -62 b.
Shur A.M. Высокомолекулярные соединения. M.: “Высшая школа” 1984. -120 c.
Практикум по высокомолекулярным соединениям. Под. ред. В.А. Каванова M.: “Химия”, 1985. -134 c.
Musayev U.N., Babayev T.M., Hakimjonov B.Sh. Polimerlarning fizik- kimyosi. Toshkent. “Universitet” 1994. -44 b.
Кулезнев В.И., Шершнев В.А. Химия и физика полимеров М.: “Высшая школа”, 1988. -146 c.
Qurbonov. Sh.A., Musayev. U.N. “ Polimerlarning kimyoviy xossalari va destruksiyasi”. Toshkent, “Universitet” 1998. -52 b.
|
| |
«Zamonaviy dunyoda ilm-fan va texnologiya»

149
«Zamonaviy dunyoda ilm-fan va texnologiya»
nomli ilmiy-amaliy konferensiya
toʻgʻrisida shartnoma tuzadi.
Bu yerda taraflar oʻzaro kelishuvlarining bevosita natijasi
metallurgiya zavodi
tomonidan mashinasozlik zavodiga shartnoma bilan belgilangan muddatlarda va
muayyan shartlarga binoan ma’lum miqdorda poʻlat yetkazib berish hisoblanadi.
Shartnomaning maqsadi esa har ikki taraf uchun umumiy boʻlib, taraflarning har
qaysisi shartnomaning barcha koʻrsatkichlarini bajarishdan,
pirovardida foyda
(daromad) olishdan iborat boʻladi. Binobarin, har
ikki taraf ham shartnomani
lozim darajada bajarishni oʻzlarining burchlari deb biladilar.
Fuqarolik-huquqiy shartnoma, asosan, mulkiy munosabatlarni
rasmiylashtirish
uchun tuziladi. Ba’zi hollarda shartnoma shaxsiy nomulkiy huquq va
majburiyatlarni ham rasmiylashtiradi.
Bu adabiyot, fan va san’at asarlarini
yaratish sohasidagi ijodiy faoliyat bilan bogʻliq boʻlgan shartnomalar, chunonchi,
nashriyot
shartnomasi, sahna asari, kinosstenariyalar
va boshqa shartnomalar
uchun xarakterlidir.
Bunday shartnomalar taraflarning mulkiy huquqlari va burchlarinigina,
chunonchi, mualliflik haqi toʻgʻrisidagi shartlarni, muddatlarni buzganlik uchun
javobgarliknigina belgilamay, balki
shaxsiynomulkiy huquqlarni ham, masalan,
muallif oʻz asarida nomini koʻrsatib yoki anonim tarzda chiqarishi, asari matniga
oʻzgartirish kiritishga ruxsat berish-bermaslik singari nomulkiy huquqlarni ham
belgilaydi.
References:
1.
Mualliflar jamoasi. Fuqarolik huquqi. 2-qism. Darslik. – Toshkent: TDYU,
2019. 684-b.
2.
O‘zbekiston Respublikasi Fuqarolik kodeksiga sharh. 2-jild. (ikkinchi
qism). Adliya vazirligi. –Toshkent: Baktria Press, 2013. 912-b.
3.
O‘zbekiston Respublikasi Fuqarolik kodeksiga sharh. 3-jild. (ikkinchi
qism). Adliya vazirligi. –Toshkent: Baktria Press, 2013. 800-b.
4.
Imomov N.F. Yuridik shaxs mohiyatining fuqarolik-huquqiy talqini
(nazariy masalalar). Monografiya. –Toshkent: TDYuU, 2017. 156-b.
5.
Oqyulov O., Ro‘zinazarov Sh.N., Imomov N.F.
Fuqarolik qonunchiligining
rivojlanishi va takomillashtirish istiqbollari (axborottahliliy material). –
Toshkent: TDYI, 2015. 111-b.
Taqdimot tekshirdi: tovboyev b. X beton qorishmalarini transportlarda tashish Reja

|
Taqdimot tekshirdi: tovboyev b. X beton qorishmalarini transportlarda tashish Reja
|
bet | 1/4 | Sana | 06.10.2024 | Hajmi | 0,68 Mb. | | #273756 |
Bog'liq BETON QORISH. REK 2 YANGI 2 - O‘ZBEKISTON RESPUBLIKASI OLIY TA’LIM, FAN VA INNOVATSIYALAR VAZIRLIGI JIZZAX POLITEXNIKA INSTITUTI
SIRTQI BO’LIM 673-20 YM guruh talabasi Ungalov Masudning Avtomobil yo'llarini qurish va rekonstruksiya
qilish texnologiyalari fanidan tayorlagan TAQDIMOT
- Tekshirdi: TOVBOYEV B. X.
- .
Beton qorishmalarini transportlarda tashish
Reja:
Beton qorishmasini tashish ishlari
Qurilish ishlarini beton ishlari sarf harajatlarning kata qismini tashkil etishini hisobga olgan holda beton ishlarini to’g’ri tashkil etish orqali qurilishda bajariladigan ishlarning tannarxini arzonroq qilishga erishish mumkin.
Baland qavatli binolarni qurish davomida binolarning yuqori qismiga beton qorishmasini yetkazib berish uchun betonnasoslardan foydalaniladi. Ushbu uskuna hozirgi kundagi qurilishda keng qamrovda qo’llanilayotganiga bir qator sabablar mavjuddir.
Betonnasoslarni to’g’ri qo’llash orqali ulardan katta foyda qilish mumkinligini hisobga oladigan bo’lsak, ushbu uskunani yanada kengroq qamrovda o’rganish kerakligini anglash mumkin.
Beton qorishmasini tashish ishlari
Suv xo’jaligi qurilishining ba’zi sohalarida (ayniqsa, yirik gidrotexnik inshootlar qurilishida) inshoot bloklariga yotqiziladigan holis beton miqdori 1 m3 dan 500 m3/soat va uni tashish masofasi bir necha metrdan bir necha kilometrgacha bo’lishi mumkin. Ayniqsa, markazlashgan bitta beton xo’jaligi bir necha tarqoq holatda joylashgan ob’yektlarga xizmat qilsa, beton qorishmasini belgilangan nuqtaga har xil sharoitlarda yetkazishda ma’lum darajada qiyinchiliklar yuzaga keladi.
Beton qorishmasini tashish jarayoni uchun transport vositasini tanlashda birinchi navbatda qurilayotgan ob’yektning quyidagi sharoitlari inobatga olinadi:
- beton ishlari hajmi va davomiyligi; qorishmani tashish masofasi;
- betonlashtiriladigan inshootning barcha o’lchamlari va beton tashish jarayonining texnik–iqtisodiy ko’rsatkichlari (transport vositalari ish unumdorliklari, harakatlanish tezligi, tashish ishlari solishtirma narxi va hokazolar).
Shuningdek, tashish jarayonida beton qorishmasining bir jinslilik bo’yicha strukturasi va konsistensiyasi dastlabki holatida saqlanishi jiddiy ravishda talab qilinadi.
|
| |
Protsessri tootjad

|
Protsessri tootjad
|
bet | 1/3 | Sana | 24.09.2020 | Hajmi | 106,65 Kb. | | #11648 |
Protsessri tootjad
Protsessorite ühed enam tuntumad tootjad on AMD (Advanced Micro Device) ja INTEL, vähem tuntum on ARM, VIA (Versatile Interface Adapter), IDT (Integrated Device Technology), NexGen, Cyrix jne.
AMD (Advanced Micro Devices) on kompanii, mis tegeleb arvuti osade tootmisega (protsessorid, videokaardid). Kompanii asutati 1969. aastal. Kompanii peakorter asub Californias Sunnyvale'is. Firmas töötab umbes 17 000 inimest. Asutaja W. Jerry Sanders III ,Edwin Turney kaasasutaja; Juhid Derrick R. Meyer- president, tegevdirektor, Héctor De J. Ruiz- tegevesimees, Hal Speed- vanemjuhataja strateegilistes tegevustes. Toodeteks on mikroprotsessorid, emaplaadi, komponendid, graafikaprotsessorid ja digitelevisiooni dekodeerimise komponendid. Töötajaid on AMD-s umbes 17 000, mis on 2009. aasta seisuga.
Inteli asutasid 18. juulil 1968 Californias Santa Claras Robert Noyce ja Gordon Moore. Ettevõtte juhil Andrew Grove'il oli visioon, et Intel ühendab arenenud kiipide disaini tipptehnoloogia võimalustega tootmises. 1990 toimus Inteli reklaamikampaania "Intel Inside", mis tõi kuulsuse nii Pentiumi protsessorile kui ettevõttele endale. Inteli peakorter asub 2200 Mission College Boulevardis, Santa Claras, USA-s. Tooted mida Intel toodab on mikroprotsessorid, välkmälud, emaplaadid, kiibistikud, võrguliidese kaardid ja Bluetoothid. Töötajaid on Intelil 83 500 inimest 2008-nda aasta järgi.
ARM ajalugu algas 1979. aastal, mil loodi Inglismaal, Cambridge-s firma Acorn Computers. Acorn tootis alguses koduarvuteid. ARM (Advanced RISC Machines, algselt Acorn RISC Machines) on 32-bitine vähendatud käsustikuga arvutiarhitektuur (RISC), mida arendab ARM Holdings. ARM protsessorite lihtsus on teinud selle sobivaks madala voolutarbega rakenduste jaoks nagu mobiiltelefonid ja muud väikesed seadmed. ARM protsessoreid kasutatakse pihuarvutites, mobiiltelefonides, muusikamängijates, mängukonsoolides, kalkulaatorites ja arvuti- ja võrgutarvikutes.
|
| |
Ikkinchi kosmik tezlik qanchaga teng (km/s) ?
A) 7,9 B) 11,2 C) 9,8 D) 16,7
13

|
Ikkinchi kosmik tezlik qanchaga teng (km/s) ?
A) 7,9 B) 11,2 C) 9,8 D) 16,7
13
|
bet | 9/10 | Sana | 09.02.2024 | Hajmi | 68,05 Kb. | | #153650 |
Bog'liq 8-11 sinf 25-talik test (3)12. Ikkinchi kosmik tezlik qanchaga teng (km/s) ?
A) 7,9 B) 11,2 C) 9,8 D) 16,7
13. Jism a tezlanish bilan pastga tik tushmoqda. Uning o'g'irligi o'z og'irligidan …….
A) o'zgarmaydi B) ortadi C) kamayadi D) og'irlikning o'zgarishi tezlanish moduliga bo'g'liq
14. Jism erkin tushish vaqtida qanday holatda bo'l adi ?
A) yuklama hosil qiladi B) vaznsizlik C) og'irligi bir oz kamayadi D) ortiqcha og'irligi yo'qoladi
15. Jismga ta'sir qiluvchi barcha kuchlarning teng ta'sir etuvchishi nolga teng bo'lmaganda jism…….
A) yig'indi kuch yo'nalishida tezlanish bilan harkatlanadi
B) yig'indi kuch yo'nalishida tekis harakat qiladi
C) tinch turadi
D) yig'indi kuch yo'nalishida tekis harakat qiladi yoki tinch turadi
16. Kuch momenti qaysi harf bilan belgilanadi ?
A) F B) l C) N D) M
17. Jismni muvozanat holatidan chetga chiqarganda uni dastlabki holatiga qaytaruvchi kuch hosil bo'lsa, bunday muvozanat qanday ataladi ?
A) farqsiz B) turg'unmas C) turg'unD) Bunday bo'lishi mumkin emas
18. Gapni to'ldiring: "Kuchning kuch yelkasiga ko'paytmasiga teng bo'lgan kattalik ….. deb ataladi."
A) kuch momenti B) kuch yelkasi C) richag D) oddiy mexanizm
19. Polispast bu - …
A) faqat ko'char bloklardan iborat to'plam B) faqat ko'chmas bloklardan iborat to'plam
C) Bitta ko'char va bitta ko'chmas blokdan iborat to'plam
D) Bir necha ko'char va ko'chmas bloklar ulanmasidan iborat to'plami
20. Yo'lning aylanma qismida harakatlanayotgan velosipedchi beixtiyor aylana markaziga tomon biroz og'anadi. Bunga qanday kuch sabab bo'ladi ?
A) markazdan qochma kuch B) ishqalanish kuchi
C) havoning qarshilik kuchi D) markazga intilma kuch
21. 1-kosmik tezlik Yer sirti uchun qanchaga teng ? ____________________
22. Jism a tezlanish bilan tik tushayotganda og'irlik formulasini yozing ____________
|
| |
16-mavzu. Cisco Packet Tracer dasturida dhcp serverni ko‘tarish

|
16-mavzu. Cisco Packet Tracer dasturida dhcp serverni ko‘tarish
|
Sana | 15.05.2024 | Hajmi | 121,19 Kb. | | #234413 |
Bog'liq 16-Mavzu
16-mavzu. Cisco Packet Tracer dasturida DHCP serverni ko‘tarish.
DNS (Domain Name System) va DHCP (Dynamic Host Configuration Protocol) ikkalasi ham tarmoqqa ulanishda muhim xizmatlardir, lekin turli xil vazifalarni bajaradi:
DNS tizimi domen nomlarini (masalan, www.google.com) IP manzillarga (masalan, 192.168.1.1) moslashtirish bilan shug'ullanadi. Bu internet foydalanuvchilarga eslab qolish qiyin bo'lgan IP manzillar o'rniga tushunarli domen nomlari orqali veb-sahifalarga kirish imkonini beradi. DNS'ning asosiy vazifasi - bu nomlardan manzillarga aylantirish xizmatini ta'minlash va bunin b
arqaror va tez ishlashini kafolatlashdir.
DHCP esa avtomatik ravishda tarmoq qurilmalariga IP manzillarini va boshqa tarmoq konfiguratsiyasini (masalan, subnet maskasi, gateway manzili va DNS serverlar manzili) taqdim etish xizmatidir. DHCP yordamida yangi qurilmalar tarmoqqa qo'shilganda, ular qo'lda sozlashlarni talab qilmasdan kerakli IP manzillarni va tarmoqdagi boshqa kerakli parametrlarni avtomatik oladi.
Qisqacha aytganda, DNS - bu nomdan IP manzilga aylantirish, DHCP esa tarmoqdagi qurilmalarga IP manzilini avtomatik taqdim etish uchun ishlatiladi.
Protokol birinchi marta 1993 yilda RFC 1531da tasvirlangan, ammo tavsifga o'zgartirishlar kiritilgan. Bugungi kunga kelib, protokolni tartibga soluvchi asosiy hujjat RFC 2131. IP-konfiguratsiya jarayonini avtomatlashtirishdan tashqari, DHCP ulanish diagnostikasini va bir kichik tarmoqdan ikkinchisiga o'tishni soddalashtirishga imkon beradi, tizim ma'muri uchun xabarnomalarni jurnallarda qoldiradi.
|
| |
,22 kV kuchlanish necha Voltga teng?
A) 0,22 V B) 22 V C) 2200 V D) 220 V
13

|
,22 kV kuchlanish necha Voltga teng?
A) 0,22 V B) 22 V C) 2200 V D) 220 V
13
|
bet | 2/10 | Sana | 09.02.2024 | Hajmi | 68,05 Kb. | | #153650 |
Bog'liq 8-11 sinf 25-talik test (3)12. 0,22 kV kuchlanish necha Voltga teng?
A) 0,22 V B) 22 V C) 2200 V D) 220 V
13. Zaryadlangan o'tkazgichda zaryadlar qanday taqsimlanadi ?
A) O'tkazgichning butun hajmi bo'ylab tekis B) O'tkazgichning butun sirti boylab tekis C) O'tkazgichning markazida D) O'tkazgichning shakliga bog'liq holda, uning sirtida notekis
14. Elektr maydon kuchlanganligi formulasini belgilang?
A) F = E ∙ q0 В) E = С) E = D) C=q/U
15. Ampermetr zanjirga qanday ulanadi ?
A) Parallel B) Ketma-ket C) Aralash ulanadi D) Parallel yoki ketma-ket
16. Gapni to’ldiring: “ n ta bir xil otkazgich ketma ket ulanganda zanjirninmg umumiy qarshiligi .
A) n marta ortadi B) n2 marta ortadi C) n marta kamayadi D) n2 marta kamayadi.
17. Gapni toldiring: n ta bir xil otkazgich parallel ulanganda, zanjirdagi umumiy quvvat .
A) n marta ortadi B) n2 marta ortadi C) n marta kamayadi D) n2 marta kamayadi.
18. Solishtirma qarshilik qaysi harf bilan belgilanadi ?
A) R B) I C) ρ D) U
19. Zanjirdagi tok kuchi, kuchlanish va elektr qarshilik orasidagi munosabatni aniqlovchi qonun kim tomonidan topilgan ?
A) M. Faradey B) A. Volta C) Om Georg Simon D) A. Mari Amper
20. Eng yaxshi otkazgichlar qatorini aniqlang
A) Metallar , nixrom, chinni B) Oltin, kumush, mis, alyuminiy
C) Nikelin, nixrom, xromel D) toza suv, volfram, odam tanasi, konstantan
21. Turli ishorali zaryadlangan bulutlar orasida sodir boladigan kuchli elektr uchquni ___________ deyiladi.
22. Yassi kondensator sigimi formulasini yozing ___________________
23. Kondensatorlarni 1) ketma ket va 2)parallel ulashda umumiy sig'imni topish formulasini yozing____________________ , ____________________
24. 1,5 V li 4 ta galvanik elementni ketma-ket ulab necha voltli manba hosil qilish mumkin ? ______
|
| |
Otkazgichda elektr toki vujudga kelishi uchun __________________ maydon mavjud bolishi kerak  


II – variant

|
Otkazgichda elektr toki vujudga kelishi uchun __________________ maydon mavjud bolishi kerak
II – variant
|
bet | 3/10 | Sana | 09.02.2024 | Hajmi | 68,05 Kb. | | #153650 |
Bog'liq 8-11 sinf 25-talik test (3)25. Otkazgichda elektr toki vujudga kelishi uchun __________________ maydon mavjud bolishi kerak
II – variant
1. Kulon qonuni to’g’ri yozilgan formulani belgilang
A) F = k B) F = k C) F = G D) F = k
2. Ikki zaryaddan biri 4 marta , ular orasidagi masofa esa 2 marta oshirildi. Zaryadlar orasidagi ozaro tasir kuchi qanday ozgaradi ?
A) 8 marta oshadi B) ozgarmaydi C) 2 marta kamayadi D) 16 marta oshadi
3. Elektr kuchlanish formulasini belgilang
A) A = U ∙q B) U = A/q C) E = D) C=q/U
4. Ikkita kondensator ketma-ket ulansa, ularning umumiy sig’imi qaysi formuladan topiladi ?
A) C=C1+C2 B) C=1/C1 + 1/C2 C) C=C1+C2/C1∙C2 D) 1/C=1/C1+1/C2
5. Xalqaro birlklar sistemasidagi tok kuchining o'lchov birligini aniqlang ?
A) C/ V B) Nm2/C2 C) V D) A
6 . Elektron massasi to’g’ri yozilgan javobni belgilang ( kg ).
A)1,6∙10-19 B) 1,9∙10-16 C) 9,1∙10-19 D) 9,1∙10-31
7. Gapni ma’nosiga ko’ra to’g’ri to’ldiring: “ Elektrni o’zidan o’tkazuvchi moddalar …. deb ataladi. “
A) izolyatorlar B) dielektriklar C) o’tkazgichlar D) o’tkazmovchilar
8.Elektronning zaryad miqdori nimaga teng ( C ) ?
A)9,1∙10-19B)1,6 ∙ 10-19С)1,6 ∙1019D) 1,6 ∙10-31
9. Quyidagi zarralarlarning qaysi biri musbat zaryadga ega ? : 1. Elektron 2. Proton 3. Neytron
A) 1,2,3 B) 3 C) 2 D) 1, 2
10. Tok kuchini qaysi asbob o'lchaydi ?
A) elektrofor mashinasi B) voltmetr C) ampermetr D) kondensator
|
| |
V necha kV ?
A) 380 B) 220 C) 3,8 D) 0,38
12

|
V necha kV ?
A) 380 B) 220 C) 3,8 D) 0,38
12
|
bet | 4/10 | Sana | 09.02.2024 | Hajmi | 68,05 Kb. | | #153650 |
Bog'liq 8-11 sinf 25-talik test (3)11. 380 V necha kV ?
A) 380 B) 220 C) 3,8 D) 0,38
12. Sig’imi 2∙10-6 F bo’lgan yassi kondensator qoplamalari orasiga 700 V kuchlanish berilsa, qoplamalarga necha kulon zaryad berilgan ( C ) ?
A) 1,4∙10-3 B) 1,4∙10-4 C) 1400 D) 1400 ∙103
13. Nuqtaviy q zaryaddan r masofadagi elektr maydon kuchlanganligini hisoblash formulasini aniqlang?
A) E=kq/r2 B) E=q/r C) E=kq2/r D) E=kq/r
14. Beruniy “ elektr ” ni qanday atagan?
A) “ ebonit ” В) “ somon tortuvchi“ С) “ temir tortuvchi ” D) “ elektron ”
15. Lampadan 25 C zaryad o’tib 75 J ish bajardi. Lampa uchlaridagi elektr kuchlanishni hisoblang (V) ?
A) 1875 B) 0,33 C) 3 D) 30
16. Zanjirning bir qismi uchun Om qonuni formulasini belgilang.
A) I=q/t B) I=U/R C) I=I1I2 D) I=I1=I2
17. Zanjirdagi tok kuchini rostlashga moljallangan asbob qanday ataladi ?
A) Potensiometr B) Reostat C) Rezistor D) Galvanometr
18. Lampadan 25 C zaryad otguncha 75 J ish bajarilgan bolsa, u necha Volt kuchlanish ostida yongan?
A) 3 V B) 25 V C) 30 V D) 100 V
19. Elektr qarshiliklari 2 kΩ, 4 kΩ bo’lgan rezistorlarni avval ketma –ket, keyin parallel ulashdi. Hosil bo’ladigan umumiy qarshiliklarni hisoblang.
A) 2 kΩ, 4 kΩ B) 6 kΩ, 8kΩ C) 8kΩ, 6 kΩ D) 6 kΩ, 8/6 kΩ
20. Elektr lampochkasi 3 V kuchlanishga va 0,5 A tok kuchiga mo’ljallangan. Uning qarshiligi qanchaga teng ( Ω ) ?
21Tok kuchini aniqlash formulasini yozing ___________________
22. Sigimlari 100 pF va 400 pF bolgan ikki kondensatorlar ketma ket ulangan. Umumiy sigim nimaga teng ( pF ) ____________________
23. ________________________________ - uzluksiz elektr zaryadlarni hosil qilishga moljallangan asbobdir.
24. 1 000 μA tok kuchi necha A ga teng ? _____________
|
| |
Ideal gazning holat tenglamasi qaysi olimning nomi bilan ataladi ?
A) Mendeleyev B) Mendeleyev  Klapeyron C) Gey - Lyussak D) Boyl- Mariott
9

|
Ideal gazning holat tenglamasi qaysi olimning nomi bilan ataladi ?
A) Mendeleyev B) Mendeleyev Klapeyron C) Gey - Lyussak D) Boyl- Mariott
9
|
bet | 6/10 | Sana | 09.02.2024 | Hajmi | 68,05 Kb. | | #153650 |
Bog'liq 8-11 sinf 25-talik test (3)8. Ideal gazning holat tenglamasi qaysi olimning nomi bilan ataladi ?
A) Mendeleyev B) Mendeleyev Klapeyron C) Gey - Lyussak D) Boyl- Mariott
9. Moddaning solishtirma issiqlik sigimi qanday birlikda olchanadi ?
A) J/kg B) J/ K C) J/mol∙K D) J/kg∙K
10. Gapni to’ldiring: “Ideal gazning ichki energiyasiundagi molekulalarning .... iborat.”
A) ... potensial energiyalari yig’ndisidan ... B) ... kinetik energiyalari yig’ndisidan ...
C)... potensial va kinetik energiyalari yig’ndisidan... D) ... atomlari energiyasidan ...
11. 1 kg massali suv 1 ̊ C ga soviganda undan qanday miqdorda issiqlik ajraladi ?
A) 4200 J B) 4200 kJ C) 2100 J D) aniqlab bo’lmaydi
12. 1 J/mol∙K – qanday kattalikning o’lchov birligi ?
A) moddaning issiqlik sig’imi B) moddaning solishtirma issiqlik sig’imi
C) issiqlik miqdori D) gazlar universal doimiysi
13. Qancha neft yonganda 22000 J issiqlik ajraladi ? Neftning solishtirma yonish issiqligi 4,4∙107 J/kg.
A) 0,2 kg B) 0,5 g C) 0,2 g D) 5 g
14. 1 kal energiya necha J ga teng ?
A) 19,5 B) 0,24 C) 4,2 D) 20,5
15. Izotermik jarayon uchun termodinamikaning I – qonuni qanday ko’rinishga ega ?
A) U1=U2+A B) Q=A C) Q=ΔU D) A=ΔU
16. Moddaning suyuq agregat holatdan qattiq agregat holatiga o'tish jarayoni ..... deyiladi.
A) Kondensatsiya B) bug'lanish C) erish D) qotish
17. O'z hajmiga ega, lekin shakliga ega bolmagan modda qanday nomlanadi?
A) Qattiq jism B) suyuqlik C) gaz D) bunday modda mavjud emas
18. Mехаnik kuchlаnishni аniqlаsh fоrmulаsini ko`rsаting.
A) =F/S B) F C) SF/ D) F=k
19. Gapni davom etdiring :”Suyuqlik va uning bugi dinamik muvozanat holatiga kelganda....”
A) buglanish va kondensatsiyalanish tezligi tenglashadi
B) buglanish tezligi kondensatsiyalanish tezligidan ortadi
C) buglanish tezligi kondensatsiyalanish tezligidan kamayadi
D) buglanish yoki kondensatsiyalanish toxtab qoladi
20.Gapni toldiring: Tashqi kuch olingandan so`ng jismning shakli o`z holatiga qaytmasa, bunday deformasiya . deyiladi
А )...elastiklik deformatsiya.... B )…plastiklik deformatsiya...
C) …..deformatsiya... D )…. nisbiy uzayish...
|
|
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Ideal gazning holat tenglamasi qaysi olimning nomi bilan ataladi ?
A) Mendeleyev B) Mendeleyev Klapeyron C) Gey - Lyussak D) Boyl- Mariott
9
|
Kõvakettad - Minu unelmate arvuti

|
Minu unelmate arvuti
|
bet | 5/12 | Sana | 22.03.2020 | Hajmi | 473,4 Kb. | | #8535 |
Kõvakettad
Kõvaketasteks sai valitud WD HDD SATA 2TB 6GB/S 64MB/WD20EARX WDC ja CORSAIR FORCE 3 120GB 2.5" SATA3 SSD CSSD-F120GB3. SATA kõvaketas oleks mõeldud failide varundamises ning SSD kõvaketas oleks mõeldud Boot up kõvakettana. SATA 2TB-ne mahutavus on rohkem kui piisav vajalike failide hoidmiseks ning SSD kõvakettaga, kus Windows peale installeeritakse käivituks kiiremini.
Hind: 147,15€ ja 169,00€
SATA SSD
|
| |
Elektrostatika praktinės užduotys ir klausimai

|
Elektrostatika praktinės užduotys ir klausimai
|
Sana | 31.03.2020 | Hajmi | 77,04 Kb. | | #9421 |
67 PAMOKA
ELEKTROSTATIKA
Praktinės užduotys ir klausimai
1. Kas yra elementarusis krūvis? Nurodykite krūvio ir masės panašumus bei skirtumus.
2. Šiuo metu plačiai naudojami kopijavimo aparatai. Vieno iš jų sandara pavaizduota paveiksle. Kopijavimo aparato būgnas, padengtas selenu, įelektrinamas teigiamai. Tos būgno dalys, kurias paveikia šviesa, išsielektrina, tuo tarpu kitos, neapšviestos, lieka įelektrintos teigiamai. Remdamiesi paveikslu, pabaikite aiškinti, kaip susidaro dokumento kopija.
3. Ar gali kūno elektros krūvis būti tiksliai lygus iš anksto duotam dydžiui, pavyzdžiui, 1 C.
4. Kad geriau priglustų prie skriemulių, pavarų diržai padengiami kanifolija. Kodėl ją draudžiama naudoti patalpose, kuriose gali įvykti sprogimas?
|
| |
Elektroskop a elektrometr

-
K čemu slouží elektroskop a elektrometr? Jaký je mezi nimi rozdíl?
____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
-
Nenabitého elektroskopu obr. A) se dotkneme záporně zelektrovanou plastovou tyčí obr. B). Dokresli do obr. B), co se stane s lístky elektroskopu, a rozložení náboje.
-
Kladně nabitého elektroskopu obr. A) se dotkneme kladně nabitou skleněnou tyčí obr. B). Dokresli do obr. B), co se stane s lístky elektroskopu, a rozložení náboje na nich.
-
Kladně nabitého elektroskopu obr. A) se dotkneme záporně nabitou plastovou tyčí obr. B). Dokresli do obr. B), co se stane s lístky elektroskopu, a rozložení náboje na nich. Předpokládáme stejné velikosti obou nábojů.
-
Kladně nabitého elektroskopu se dotkneme rukou obr. A). Dokresli do obr. B), co se stane s lístky elektroskopu, a rozložení náboje na nich. Objasni, proč se tomu tak stalo.
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Zdroje obrázků -
Hand finger pointing up number one. [cit. 2010-12-26]. Dostupné pod licencí Public domain na WWW: <http://www.pdclipart.org/displayimage.php?album=search&cat=0&pos=55>.
Autorem materiálu a všech jeho částí, není-li uvedeno jinak, je Bc. David Michálek.
Dostupné z Metodického portálu www.rvp.cz, ISSN: 1802-4785, financovaného z ESF a státního rozpočtu ČR. Provozováno Výzkumným ústavem pedagogickým v Praze.
|
Protsessor - Minu unelmate arvuti

|
Minu unelmate arvuti
|
bet | 2/12 | Sana | 22.03.2020 | Hajmi | 473,4 Kb. | | #8535 |
Protsessoriks valisin Intel Core i7-3960X Processor Extreme Edition, kuna see on kiireim i7 protsessor. Valisin Intel-i protsessori, kuna need on väga usaldusväärsed ning ei kuumene nii kergelt kui mõned AMD protsessorid. Kuue tuumaga ning 3.3Ghz taktsagedusega on see nii kiire kui ka usaldusväärne.
Hind: 953,30€
|
| |
Minu unelmate arvuti - bet 3

Minu unelmate arvuti
Download
473,4 Kb.
bet
3/12
Sana
22.03.2020
Hajmi
473,4 Kb.
#8535
1
2
3
4
5
6
7
8
9
...
12
Korpus
Korpusesks sai valitud Cooler Master Elite 430, kuna selle korpusega saab tagada väga efektiivse jahutuse masinale ning komponentide lisamine või vahetamine on lihtsad.
Hind: 35,65€
Download
473,4 Kb.
1
2
3
4
5
6
7
8
9
...
12
Download
473,4 Kb.
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Dərs
Mühazirə
Qaydalar
Referat
Xülasə
Yazı
Minu unelmate arvuti
Download
473,4 Kb.
Balandlik ortganda 1-kosmik tezlik kamayadimi yoki ortadi ? ____________________
22

|
Balandlik ortganda 1-kosmik tezlik kamayadimi yoki ortadi ? ____________________
22
|
bet | 8/10 | Sana | 09.02.2024 | Hajmi | 68,05 Kb. | | #153650 |
Bog'liq 8-11 sinf 25-talik test (3)21. Balandlik ortganda 1-kosmik tezlik kamayadimi yoki ortadi ? ____________________
22. Vaznsizlik holatida jism og'irligi nimaga teng bo'ladi ? ____________
23. Jism qanday tezlik bilan harakatlanganda Quyosh sistemasini tark etadi ( km/s ) ?____
24. Ta'sir va aks ta'sir qonuni deb dinamikaning qaysi qonuniga aytiladi ? ____________
25. Burchak tezlanishning o'lchov birligini yozing __________________
II– variant
1. ω=Δφ/Δt - bu qanday formula ?
A) aylanma tekis harakatda burchak tezlik B) notekis harakatda o'rtacha tezlik
C) aylanma tekis harakatda chiziqli tezlik D) egri chiziqli harakat tezligi
2. Erkin tushish tezlanishi balandlik ortganda qanday o'zgaradi ?
A) ortadi B) o'zgarmaydi C) kamayadi D) qanday o'zgarishi havoniong zichligiga bog'lq
3. Jism yuqoriga tik ko'tarilmoqda. Uning harakati qanday harakat ?
A) tekis B) to'g'ri chiziqli tekis sekinlanuvchan C) to'g'ri chiziqli tekis tezlanuvchan D) egri chiziqli
4. Jism 4 s davomida yuqoriga tik ko'tarilib qaytib tushdi. U qancha vaqt davomida ko'tarilgan?
A) 3 s B) 8 s C) 1 s D) 2 s
5. Ip o'tkazilgan qo'zg'almas blokka doir formulalar qaysi javobda to'g'ri keltirilgan ?
1). a=g(sin α-μcos ) 2). T=2m1m2g/m1+m2 3). a=(m2-m1/m2+m1 )g 4) Fishq=μmg
A) 2), 3) B) 1), 2), 3), 4) C) faqat 4) D) faqat 1)
6. Jism h balandlikdagi minoradan Yerga tik ravishda tashlandi. Uning harakatiga qanday kuchlar to'sqinlik qiladi ?
A) Yer tortish kuchi B) Arximed kuchi va havoning qarshilik kuchi
C) unga hech qanday kuch to'sqinlik qilmaydi , chunki barcha kuchlar yig'indisi nolga teng
D) jism erkin tushgani sababli unga hech qanday kuch to'sqinlik qilmaydi
7. Bir paytning o'zida bir xil hajmli po'kak, yo'g'ch va metall sharchalar h balandlikdagi minoradan Yerga tik ravishda tashlandi. Ular qanday ketma-ketlikda tushadi ?
A) avval yog'och, keyin temir, po'kak B) avval temir, keyin yog'och, po'kak
C) avval po'kak, keyin temir, yog'och D) keyin hammasi birga tushadi
8. Tik yuqoriga otilgan jism 25 m/s tezlik bilan Yerga qaytib tushdi. U qanday tezlikda otilgan ?
A) 50 m/s dan katta B) 12,5 m/s dan kichik C) 50 m/s D) 25 m/s
9. Aylanma tekis tezlanuvchan harakatda (ya'ni ω2-ω1>0 yoki ε > 0 bo'lganda )ε burchak tezlanish qanday yo'nalgan ?
A) aylanaga urinma B) aylanadan uning markaziga tomon
C) ω1 va ω2 burchak tezliklar bilan bir tomonga D) ω1 va ω2 burchak tezliklar bilan qarama-qarshi
10. Harakatni friksion uzatishda g'ildiraklarga doir qaysi kattalik bir birga teng bo'ladi ?
A) burchak tezlik B) aylanishlar chastotasi C) chiziqli tezlik D) burchak tezlanish
11. F1,2 = - F2,1 - bu qaysi qonunning formulasi ?
A) Nyutonning I-qonuni B) Nyutonning II-qonuni
C) Nyutonning III-qonuni D) tezlanishni topish formulasi
|
| |
ТЕСТ КАЛИТИ Texnologiya 9-sinf Iyarim yellik I-variant

|
ТЕСТ КАЛИТИ Texnologiya 9-sinf Iyarim yellik I-variant
|
bet | 9/9 | Sana | 23.10.2020 | Hajmi | 0,71 Mb. | | #12210 |
1
|
2
|
3
|
4
|
5
|
6
|
7
|
8
|
9
|
10
|
А
|
B
|
G
|
V
|
B
|
V
|
V
|
B
|
G
|
B
|
11
|
12
|
13
|
14
|
15
|
16
|
17
|
18
|
19
|
20
|
G
|
А
|
B
|
B
|
B
|
V
|
B
|
B
|
B
|
А
|
21
|
22
|
23
|
24
|
25
|
|
|
|
|
|
B
|
G
|
A
|
B
|
B
|
|
|
|
|
|
1
|
2
|
3
|
4
|
5
|
6
|
7
|
8
|
9
|
10
|
G
|
А
|
B
|
B
|
B
|
V
|
B
|
B
|
B
|
А
|
11
|
12
|
13
|
14
|
15
|
16
|
17
|
18
|
19
|
20
|
A
|
G
|
A
|
B
|
B
|
B
|
V
|
B
|
B
|
G
|
А
|
B
|
G
|
V
|
B
|
V
|
V
|
B
|
G
|
B
|
21
|
22
|
23
|
24
|
25
|
|
|
|
|
|
B
|
V
|
V
|
B
|
G
|
|
|
|
|
|
9-sinf texnologiya II yarim yeillik test kaliti. I-variant
1
|
2
|
3
|
4
|
5
|
6
|
7
|
8
|
9
|
10
|
B
|
V
|
D
|
V
|
А
|
D
|
B
|
G
|
А
|
D
|
11
|
12
|
13
|
14
|
15
|
16
|
17
|
18
|
19
|
20
|
А
|
B
|
B
|
B
|
D
|
А
|
G
|
V
|
V
|
B
|
21
|
22
|
23
|
24
|
25
|
|
|
|
|
|
A
|
D
|
B
|
G
|
A
|
|
|
|
|
|
9-sinf texnologiya II yarim yeillik test kaliti. II-variant
1
|
2
|
3
|
4
|
5
|
6
|
7
|
8
|
9
|
10
|
А
|
B
|
B
|
B
|
D
|
А
|
G
|
V
|
V
|
B
|
11
|
12
|
13
|
14
|
15
|
16
|
17
|
18
|
19
|
20
|
B
|
V
|
D
|
V
|
А
|
D
|
B
|
G
|
А
|
D
|
21
|
22
|
23
|
24
|
25
|
|
|
|
|
|
B
|
B
|
D
|
A
|
G
|
|
|
|
|
|
|
| |
Katta ma'lumotlarning texnologiyadagi ahamiyati

|
Katta ma'lumotlarning texnologiyadagi ahamiyati
|
bet | 1/3 | Sana | 30.01.2024 | Hajmi | 5,99 Mb. | | #148666 |
Bog'liq 1 list
Big Data nima?
Katta ma'lumotlar - har kuni biznesni to'ldiradigan katta hajmdagi ma'lumotlar - tuzilgan va tuzilmagan. Bu, ayniqsa, inson xatti-harakatlari va o'zaro ta'sirlari bilan bog'liq naqshlar, tendentsiyalar va uyushmalarni ochib berish uchun ushbu katta ma'lumotlar to'plamini tahlil qilishdir.
Katta ma'lumotlarning texnologiyadagi ahamiyati
1
Ma'lumotlarga asoslangan qarorlar qabul qilish
Katta ma'lumotlar tashkilotlarga asoslangan qarorlar qabul qilish, operatsiyalarni optimallashtirish va ma'lumotlarni tahlil qilish natijasida olingan tushunchalardan foydalangan holda raqobatdosh ustunlikka ega bo'lish imkonini beradi.
2
Kengaytirilgan shaxsiylashtirish
Texnologiya foydalanuvchi tajribasini shaxsiylashtirish uchun katta ma'lumotlardan foydalanadi, maqsadli marketingdan tortib, tanlangan kontentni yetkazib berish va mahsulot tavsiyalarigacha.
3
Xavfni yumshatish
Katta ma'lumotlarni tahlil qilish orqali texnologiya potentsial xavflarni aniqlashi, tendentsiyalarni bashorat qilishi va potentsial qiyinchiliklar va tahdidlarni yumshatish uchun strategiyalarni moslashtirishi mumkin.
Katta ma'lumotlar turlari
Strukturaviy ma'lumotlar
Oldindan belgilangan ma'lumotlar modellariga to'liq mos tushadigan va oson tashkil etilishi va qayta ishlanishi mumkin bo'lgan ma'lumotlar, masalan, relyatsion ma'lumotlar bazalari.
Tuzilmagan ma'lumotlar
Matn, tasvirlar, audio fayllar va ijtimoiy media postlari kabi o'ziga xos tuzilishga ega bo'lmagan ma'lumotlar, ilg'or ishlov berish texnikasini talab qiladi.
Yarim tuzilgan ma'lumotlar
Ba'zi tuzilishga ega, ammo XML ma'lumotlari yoki JSON hujjatlari kabi relyatsion ma'lumotlar bazalariga to'g'ri kelmaydigan ma'lumotlar.
Katta ma'lumotlar bilan ishlashdagi qiyinchiliklar
Ma'lumotlar xavfsizligi
Katta hajmdagi ma'lumotlarni himoya qilish va qoidalarga rioya qilishni ta'minlash muhim xavfsizlik muammolarini keltirib chiqaradi.
|
| |
Tasodifiy ravishda o'chirilgan yoki formatlangan bo'lsa, axborotni tiklash

|
Tasodifiy ravishda o'chirilgan yoki formatlangan bo'lsa, axborotni tiklash
|
bet | 3/3 | Sana | 30.01.2024 | Hajmi | 7,97 Kb. | | #148399 |
Bog'liq Kompyuterni diagnostika va muammolarini bartaraf qilish-fayllar.orgTasodifiy ravishda o'chirilgan yoki formatlangan bo'lsa, axborotni tiklash
Har bir alohida maqola (faqat bitta emas) uchun juda katta va keng mavzu. Boshqa tomondan, ushbu maqolaga qo'shilmaslik noto'g'ri bo'lar edi. Shu bois, bu maqolaning hajmini "ulkan" darajada oshirish uchun o'zini takrorlamaslik va bu masalaga oid boshqa maqolalarimga faqat havolalar beraman.
Word hujjatlarini qayta tiklash -
Qattiq diskdagi tovushlarni aniqlash (asosiy diagnostika):
Eng mashhur ma'lumotlar qutqaruv dasturining katta katalogi:
RAMni sinash
Bundan tashqari, mavzu juda keng va ikki so'z bilan aytilmasligi kerak. Odatda, RAM bilan bog'liq muammolar mavjud bo'lsa, kompyuter quyidagicha harakat qiladi: muzlatish, ko'k ekranlar paydo bo'lishi, spontan reboot, va boshqalar. Batafsil ma'lumot uchun quyidagi havolaga qarang.
Malumot:
Qattiq disklarni tahlil qilish va test qilish
Qattiq disk maydoni tahlil qilish -
Qattiq diskni tormozlash, tahlil qilish va sabablarni izlash -
Qattiq diskni ishlash uchun tekshiring, bedovni qidiring -
Qattiq diskni vaqtinchalik fayllardan va axlatdan tozalash -
http://fayllar.org
|
| |
Haroratni monitoring qilish va tahlil qilish

Haroratni monitoring qilish va tahlil qilish
Harorat - kompyuterning ishonchliligi haqida juda ko'p gapirish mumkin bo'lgan ishlash ko'rsatkichlaridan biri. Havo harorati, odatda, kompyuterning uchta komponentida o'lchanadi: protsessor, qattiq disk va video karta (ular ko'pincha qizib ketgan).
Aytgancha, AIDA 64 faylovi haroratni juda yaxshi o'lchagan (yuqorida keltirilgan maqolada bu linkni tavsiya etaman:
Speedfan
Rasmiy sayt: //www.almico.com/speedfan.php
Shakl. 4. SpeedFan 4.51
Ushbu kichik yordam dastur faqat qattiq disklar va protsessorning temperaturasini nazorat qila olmaydi, shuningdek, sovutgichlarning aylanish tezligini ham belgilashga yordam beradi. Ba'zi shaxsiy kompyuterlarda ular shovqinni ko'paytiradilar, shu sababli foydalanuvchini bezovta qiladilar. Bundan tashqari, kompyuterga zarar bermasdan ularning aylanish tezligini kamaytirishingiz mumkin (tajribali foydalanuvchilar aylanish tezligini sozlash tavsiya etiladi, bu operatsiya kompyuterning haddan tashqari qizib ketishiga olib kelishi mumkin!).
Core temp
Ishlab chiquvchi sayt: //www.alcpu.com/CoreTemp/
Shakl. 5. Core Temp 1.0 RC6
Issiqlikni to'g'ridan-to'g'ri protsessor sensoridan (qo'shimcha portlarni yonaltirish) o'lchaydigan kichik dastur. Haqiqat jihatidan, u eng yaxshi narsalardan biri hisoblanadi!
Videokadrni overclocking va monitoringi uchun dasturlar
Aytgancha, video kartani uchinchi tomonning kommunal xizmatlaridan foydalanmasdan tezlashtirmoqchi bo'lganlar uchun (ya'ni, hech qachon overclock va xavf yo'q), video-kartalarni nozik sozlash bo'yicha maqolalar o'qishni tavsiya etaman:
AMD (Radeon) -
Nvidia (GeForce) -
Riva tuneri
Shakl. 6. Riva Tuner
Nvidia video kartasini nozik sozlash uchun juda mashhur dastur. Nvidia video kartasini standart drayvlar orqali, ham "to'g'ridan-to'g'ri", apparat bilan ishlashga imkon beradi. Shuning uchun parametrlar parametrlari bilan "tayoq" ni bükmagani uchun ehtiyotkorlik bilan ishlashingiz kerak. (Ayniqsa, bunday vositalar bilan tajribangiz bo'lmasa).
Bundan tashqari, ushbu dastur juda ham yomon emas, chunki bu ruxsat parametrlari (uning bloklanishi, ko'plab o'yinlarda foydali), kadrlar stavkalari (zamonaviy monitorlar uchun tegishli emas).
Aytgancha, dasturning o'ziga xos "asosiy" haydovchi parametrlari, muayyan ish holatlariga oid ro'yxatga olish kitobi (masalan, o'yinni boshlashda yordamchi dastur videokameraning ish rejimini kerakli holatga o'tkazishi mumkin).
ATITool
Ishlab chiquvchi sayt: //www.techpowerup.com/atitool/
Shakl. 7. ATITool - asosiy oyna
Juda qiziqarli dastur - ATI va nVIDIA video kartalarini overclock qilish dasturi. Avtomatlashtirilgan overclocking funktsiyalari mavjud, shuningdek, uch o'lchovli rejimda video kartaning "yuki" uchun alohida algoritm mavjud (yuqoridagi 7-rasm).
Uch o'lchovli rejimda sinovdan o'tkazilayotganda ushbu yoki nozik sozlash bilan video karta tomonidan ishlab chiqarilgan FPS sonini bilib olishingiz mumkin, shuningdek, grafikalardagi artefaktlar va nuqsonlarni darhol bilib olishingiz mumkin (bu orada, bu video kartani tezlashtirish xavfli degan ma'noni anglatadi). Umuman, grafik adapterni overclock qilishga urinishda ajralmas vosita!
|
Kuvarid 
Levinuimad on kineskoopkuvarid ehk monitorid

Kuvarid
Levinuimad on kineskoopkuvarid ehk monitorid, mille tööpõhimõte ei erine oluliselt televiisorist. Erinevused teleriga seisnevad peamiselt selles, et monitori sisend on kohandatud arvutiandmete numbrilisele kujule. Elektronkiirekuvari juhtseade arvuti graafikakaardil (videokaardil) muundab digitaalsed kahendsignaalid videosignaalideks, et nende abil ekraanil moodustada üksikutest pildipunktidest koosnev terviklik kujutis.
Monitori iseloomustavad järgmised suurused:
-
ekraani mõõt – monitori diagonaali pikkus tollides. Tegelik nähtav ala on väiksem. Levinumad on 15- ja 17-tollised monitorid;
-
|
Digikaamera 
Optiliseks sisendseadmeks on ka digitaalsed kaamerad ehk digikaamerad

Digikaamera
Optiliseks sisendseadmeks on ka digitaalsed kaamerad ehk digikaamerad. Needki edastavad kujutise arvutisse, kus vastav tarkvara teisendab selle pildiks.
Digitaalkaameraid on nagu tavalisigi kaht liiki - fotokaamerad ja videokaamerad. Tavalistest erinevad digikaamerad aga sellepoolest, et pilt salvestatakse spetsiaalsesse mälumoodulisse ja on loetav arvuti abil. Digifotokaamera suureks plussiks võrreldes tavalisega on tema kasutamise odavus. Pole vaja filmi ilmutada, pilte ilmutada, ebaõnnestunud pildid saab kohe kustutada jne. Kuid digikaamera on võrreldes tavalisega mitmeid kordi kallim.
Digivideokaamerate üheks eriliigiks on veebikaamerad, mis on kogu aeg arvutiga ühendatud ja edastavad kujutise otse arvutisse.
Digikaamera kujutise kvaliteet sõltub kaamera omadustest ning selle mälu mahust.
|
topelt- ehk kaksikklõps - Tarkvara (software) ja riistvara (hardware). Riistvara

|
Tarkvara (software) ja riistvara (hardware). Riistvara
|
bet | 11/18 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 209,87 Kb. | | #528 |
topelt- ehk kaksikklõps (double click) – kaks kiiresti üksteisele järgnevat hiireklõpsu paigalpüsiva hiirekursoriga. Topeltkõps programmi ikoonil käivitab programmi, topeltklõps dokumendil või kataloogil avab selle.
lohistamine (dragging) – hiire liigutamine matil hiirenuppu all hoides. Kasutatakse näiteks muutolekus akna asukoha või ikooni asukoha muutmiseks töölaual, akna suuruse muutmiseks, teksti märgistamiseks.
Hiire paremklõps annab hiirekursori asukohast sõltuvalt kiirmenüü ehk kontekstimenüü. Hiire keskmisele nupule saab sõltuvalt hiiredraiverist omistada erinevaid toiminguid, näiteks topeltklõpsu.
Hiire kasutamisel tuleb meeles pidada järgmisi asju:
-
Hiirt tuleks libistada hiirematil, mitte laual;
-
Tõstes hiire laualt üles, ei liigu hiirekuul ja nii saab mugavamat tööasendit otsida. Näiteks, kui hiire liigutamisega jõutakse mati servale, kuid oleks veel vaja edasi liikuda, siis tõstetakse hiir lihtsalt mati keskele tagasi.
-
Sageli saab hiirt kasutada koostöös klaviatuuriga. Näiteks Windows töökeskkonnas saab kataloogi sisu nimekirjas märgistada mitu faili hoides pärast esimese faili märgistamist all Control klahvi ja klõpsates seejärel ülejäänud failide nimedel.
Hiiri on kahte tüüpi - kuuliga hiired ja optilised hiired.
Hiire “sugulasteks” on juhtkuul (pöördhiir, rott – trackball) ja juhthoob (joystick). Esimesel tuleb kuuli käega liigutada. Kasutatakse eelkõige koos sülearvutiga – süles pole ju mati ja hiire tarvis ruumi. Teine on igas suunas liikuv hoob, mis määrab liikumise suuna, sellele lisanduvad sageli ka nupud. Kasutatakse arvutimängudes. Juhthoova eriliigiks on keerulisemate mängude jaoks kasutatavad mängupuldid (joy pad, game pad).
|
|
|
Juhtkuul
|
Juhthoob
|
Mängupult
|
|
| |
Klahvikombinatsioon - Tarkvara (software) ja riistvara (hardware). Riistvara

Klahvikombinatsioon – hoida all ühte või mitut abiklahvi (ALT, CTRL, ALTGR või SHIFT) ning samal ajal vajutada korraks mingit muud klahvi.
Näiteks: klahvikombinatsioon CTRL+ALT+DELETE tähendab, et tuleb all hoida klahve CTRL ja ALT ning samal ajal vajutada korraks klahvi DELETE. Vanemates arvutites teeb see klahvikombinatsioon arvutile uue algkäivituse, uuemates (operatsioonisüsteem alates Win95-st) näitab kõiki hetkel töötavaid programme.
Sisestamine – andmete trükkimine klaviatuurilt ja sisestusklahvi (ENTER) vajutamine.
Hiir
Windows’ töökeskkonnas sooritatakse enamik juhtimistegevustest arvutihiirega. Hiir on sisestusseade, mis aitab graafilises töökeskkonnas mugavamalt tegutseda. Hiire kasutamiseks tuleb teda hiirematil libistada. Hiire liikumine hiirepadjal või laual kantakse üle kursori liikumiseks ekraanil ja nupud võimaldavad ekraanil olevaid objekte märkida ja käivitada. Hiir leiutati juba 1960-ntatel aastatel, laialdaselt kasutamist leidis aga alles 1980-ndatest alates.
Hiirekursori kuju võib graafilises keskkonnas muutuda vastavalt rakendusprogrammist ja asukohast selle aknas. Kursori kujust sõltub, mida hiirega antud olukorras teha saab. Hiirel on enamasti kaks või kolm nuppu (mouse button), kuid on olemas ka ühe ja viie nupuga hiiri. Enamiku tegevuste juures kasutatakse hiire vasakpoolset nuppu.
Hiirele võib olla lisatud ka kerimisratas (wheel), mida on mugav kasutada pikema teksti lugemisel.
Hiire põhitegevused (vasaku nupuga) on järgmised:
-
osutamine (pointing) – hiirekursori viimine objektile hiirt matil libistades. Sõltuvalt olukorrast võib nüüd hiirekursori kuju muutuda. Meelde tuleb jätta, et noolekujulise kursori korral on osutuskohaks noole tipp.
-
klõps (click) – hiire nupu alla vajutamine ning seejärel kohe vabastamine. Hiireklõps sooritatakse sellel objektil, millel asus kursor nupu vabastamise hetkel. Noolekujulise kursori korral märgistab osutatud objekti, tekstis viib tekstikursori osutatud kohta.
-
|
Foydalanilgan adabiyotlar

|
Foydalanilgan adabiyotlar
|
bet | 2/2 | Sana | 09.12.2023 | Hajmi | 1,35 Mb. | | #114144 |
Bog'liq diyor yabFoydalanilgan adabiyotlar
1. Azizov Q.H. «Harakat xavfsizligini tashkil etish asoslari» Toshkent. «Fan va texnologiya» 2009 y – 244 b.
2. Кременес Ю.А. Технические средства организатсии дорожного движения. М.Транспорт., 2005 г.-255 стр.
3. Клинковштейн Г.И., М.А.Афанасев «Организатсия дорожного движения». М.Транспорт – 2002 – 240 стр.
4. Указания по обеспечению безопасности движения на автомобилных дорогах. МШН 25-2005 «Ўзавтойўл» ДАК ,Тошкент: 2005 – 283 стр.
5. Технические правила ремонта и содержания автомобилных дорог. МШН 24-2005. «Ўзавтойўл» ДАК , Тошкент: 2005 – 261 стр.
6. Azizov Q.X. “Harakat xavfsizligi xizmatlari asoslari” o‘quv qo‘llanma, TAYI 2009 yil, 90 bet.
7. K.X.Azizov «Yullarda xavfsiz xarakatlanish asoslari» Toshkent. TAYI 2005 yil – 72 str.
8. Kuznetsov transport tizimini boshqarish. - Yekaterinburg: B. i., 1990. - 99 p.
9. Kuznetsov transport tizimlarini boshqarish. - Yekaterinburg: B. i., 1999. - 99 p. 10. Rossiyaning Kurbatov majmuasi: rivojlanish istiqbollari. - Yekaterinburg: Rossiya F
11. Kuznetsovtransport tizimini boshqarish. - Ekaterinburg: IPK USTU, 1999. - 100
12. Kuznetsov transport tizimlari: mafkura, asboblar, hisoblar / Nauch. Ed. . - Yekaterinburg: USTU, 2000. - 186 p.
|
| |