Talentspotning af grundforløbselever på smede- og industriteknikeruddannelsen på Learnmark Tech Talentspotning og talentforståelse på smede- og industriteknikeruddannelsen

Bilag 2
Talentspotning af grundforløbselever på smede- og industriteknikeruddannelsen på Learnmark Tech
Talentspotning og talentforståelse på smede- og industriteknikeruddannelsen:
Vi ønsker at spotte hvilke elever, der formår at kombinere fagteori og fagpraksis på henholdsvis smede- og industriteknikeruddannelsen i en så tilfredsstillende grad, at man kan tale om fagligt talentpotentiale. I relation hertil vil vi bl.a. spotte:
- elevernes logiske, rummelige og visuelle sans
- elevernes evne til præcision
- elevernes evne til planlægning
- elevernes evne til overblik over en kompleks arbejdsproces
- elevernes evne til at indhente og formidle viden omkring fagteori og arbejdsproces
- elevernes evne til kritisk og konstruktiv refleksion over arbejdsproces
Et andet væsentligt parameter i talentspotningen er elevernes indstilling til den faglige opgaveløsning på værkstedet og i teori, da vores forundersøgelser entydigt peger på, at en konstruktiv og ambitiøs indstilling til opgaver og faglige udfordringer er vigtig i forhold til at udvikle talent. Vores forundersøgelser peger også på, at samarbejdsevne er vigtig for talentelever, så vores talentspotning vil ligeledes vurdere elevernes relationelle kompetencer.
Kort beskrivelse af talentspotningsprocessen:
Med henblik på talentspotning af elever på Produktion og udvikling har vi valgt at lægge hovedvægten på en værkstedsafklaring, der bl.a. belyser elevernes kognitive og praktiske forudsætninger/kompetencer ud fra målsætningen om at kombinere fagteori og fagpraksis i en progressiv og refleksiv arbejdsproces. Dette betyder dog ikke, at vi udelukker øvrige vurderinger, indtryk og afklaringer i forhold til talentspotning af elever. Fra første dag vil vi helt naturligt indsamle personlige og professionelle vurderinger/indtryk af eleverne, og vi vil bl.a. også vurdere elevens præsentation af sig selv, ambitioner og motiv til at starte på uddannelsen. Skolens øvrige standardiserede afklaringer – herunder en matematikafklaring, en læseforståelsesafklaring og en PAS-screening - vil også blive inddraget i vores vurderinger, når vi spotter talentpotentiale. Vi vil gøre os observationer i forhold til elevernes sociale omgang med øvrige elever og lærere samt løbende vurdere deres indstilling til arbejdsopgaver. Vi vil også over tid vurdere, om eleven er stabil i forhold til fremmøde, psyke og deltagelse/arbejdsindstilling – da en vis stabilitet også bør forudsættes, hvis en elev skal gennemføre et talentforløb.
Masterplan og talentevalueringsredskab i forhold til afklaringsaktiviteter/-indhold:
Forud for værkstedsafklaringen mener vi, at det er vigtigt, at eleverne opnår en vis tryghed i forhold til de nye rammer på uddannelsen, inden vi igangsætter en egentlig afklaring. Første dag vil der være en elev- og lærerpræsentationsrunde, hvor der bl.a. spørges ind til elevernes motiv for valg af uddannelse. Eleverne vil få en rundvisning på skolen og i værkstedet samt praktiske informationer. De sidste to lektioner (ud af seks daglige lektioner) vil eleverne blive præsenteret for en lille opgave i forhold til at lære at aflæse en skydelære samt udføre nogle små øvelser med retvinklede projektionstegninger.
Den første rigtige opgave som eleverne bliver præsenteret for på dag to på uddannelsen, har vi valgt at kalde ”Bliv dus med værkstedet og introduktion til fagteori”. Her er hovedformålet, at eleverne for første gang får materialer, værktøjer og maskiner i hånden – samt at de får en kort introduktion til en lille del af den fagteori, de vil møde på uddannelsen.
Herunder følger en kort beskrivelse af den indledende opgave, der er placeret forud for værkstedsafklaringen:
Opgave 1: Bliv dus med værkstedet-opgave og introduktion til fagteori:
Tidsramme: 5 dage
Præsentation af opgaven: Lav en kantridser. Opgaven udføres på værkstedet efter instruktion i teori og på værkstedet af faglærere. Herefter skal eleverne tegne målfaste projektionstegninger over kantridseren ud fra udleveret tegning. Herefter følger en introduktion til og udførelse af en individuel skriftlig opfølgning på praktisk opgave:
a. Hvad er formålet med opgaven?
b. Beskriv din fremgangsmåde trin for trin
c. Er der særlige ting, man skal tage højde for, når man arbejder ved en søjleboremaskine (sikkerhed)?
d. Kantridseren er lavet af ”blankstål” eller ”automatstål”. Ved søgning på fx www.fagteori.dk skal du beskrive, hvad du kan finde om dette materiale.
e. Beskriv dine erfaringer med opgaven: Hvad gik godt? Hvad gik ikke godt? Er der noget, du vil ændre, hvis du skulle lave opgaven igen?
Introduktion til afklaring og talentspotningsmål:
Eleverne skal introduceres til værkstedsafklaringen og bevidstgøres om vores differentieringsformål, der bl.a. har et mål om at spotte talentelever på forløbet og tilbyde dem et talentforløb, hvor de forpligter sig til et differentieret uddannelsesforløb med flere faglige udfordringer og muligheder.
Herunder følger et udkast til en masterplan for værkstedsafklaringen:
Uge 2: Værkstedsafklaring: Sammenføjningsopgave
Samlet tidsramme: 7 dage
Sammenføjningsopgave:
-
Præsentation af afklaring og mål med afklaring
-
Overordnet præsentation af opgaven trin for trin med angivelse at tidsramme (udlevering af skriftlig opgaveformulering). Det præciseres over for eleverne, hvad vi lægger vægt på/kigger efter i vores vurdering/talentspotning (se skemaoversigt).
-
Individuel tegneopgave af hver enkelt del i sammenføjningsopgaven (1 dag)
-
Præsentation fra faglærer i forhold til vigtigheden af teknisk projektionstegning/tegningsforståelse inden for faget.
-
Gennemgang af snittegning, lille toleranceøvelse m.m.
-
Ud fra udleveret skitse med angivelse af målestoksforhold skal eleverne tegne delene i sammenføjningsopgaven efter korrekte målestoksforhold på tegnebræt.
-
Planlægningsproces i grupper af fire (1 dag):
-
Præsentation ved faglærer: Hvorfor er planlægningsprocessen vigtig i smede- og industriteknikerarbejdet? Der gøres opmærksom på, at der skal gøres notater, der skal bruges i den efterfølgende rapportskrivning. Det præciseres over for eleverne, hvad vi lægger vægt på/kigger efter i vores vurdering/talentspotning (se skemaoversigt).
-
Eleverne skal først indhente nødvendige informationer om materialer, teknikker og sikkerhed i forhold til opgaven:
-
Beskriv hvad en ”morsekonus” er?
-
Hvorfor bruger man i nogle tilfælde en ”rival”?
-
I hvilken forbindelse bruger man en ”spidsforsænker” og ”topsænker”?
-
Hvad forstår man ved en tolerance?
-
Du skal bore et Ø 12-hul i plade: Hvor mange omdrejninger skal du køre? Skriv også hvordan du kan finde frem til det.
-
Du skal lave M 16 gevind og M 5 gevind: Hvor stort et hul skal du bore til disse 2 gevind? Hvor stor er stigningen på disse gevind?
-
Er der særlige sikkerhedsaspekter, der skal tages højde for, når man arbejder med køle-/smøremiddel (kig evt. på AT – Arbejdstilsynets hjemmeside).
-
Eleverne skal herefter sammen drøfte og beskrive formål med opgaven og ønsket fremgangsmåde ved den praktiske opgaveløsning trin for trin ud fra tegning og forsøge at angive et tidsestimat.
-
Ude på værkstedet skal gruppen beskrive fremgangsmåde trin for trin i opgaven for faglæreren med efterfølgende feedback. Eleverne skal også evaluere på gruppens samarbejde (ca. 10-15 minutters fremlæggelse per gruppe).
-
Praktisk sammenføjningsopgave på værkstedet (4 dage):
-
Præsentation og instruktion i dele af opgaven fra faglærer/e. Eleverne bliver først instrueret i teorilokale med brug af tavle og små forberedende opgaver om tolerancer m.m. Herefter instrueres der i opgaven trin for trin ude på værkstedet. Det præciseres over for eleverne, hvad vi lægger vægt på/kigger efter i vores vurdering/talentspotning (se skemaoversigt).
-
Eleverne udfører sammenføjningsopgaven med udgangspunkt i deres tegninger og beskrivelser af fremgangsmåde. Lærerne instruerer, hjælper og observerer løbende eleverne. Lærerne godkender den praktiske sammenføjningsopgave og taler med eleverne om resultatet.
-
Rapport om sammenføjningsopgave to og to (1 dag):
-
Præsentation af rapportskrivning fra faglærere/vejleder. Hvorfor rapportskrivning? Der lægges vægt på, at rapporten er en dokumentation for fagviden og samtidig en efterbearbejdningsproces med vægt på refleksion, som betyder meget for den fortløbende udvikling af fagkompetencer og -indsigt. Det præciseres over for eleverne, hvad vi lægger vægt på/kigger efter i vores vurdering/talentspotning (se skemaoversigt).
-
Formelle krav til rapport (struktur og layout)
-
Vægt på indholdssiden: Kan eleverne forholde sig beskrivende, analytisk og reflekterende til arbejdsprocessen?
-
-
Rapporten afleveres, og læreren forbereder konstruktiv kritik. Mundtlig fremlæggelse dagen efter for læreren, hvor der gives feedback.
Værkstedsafklaringen efterfølges af kontaktlærersamtaler med hver enkelt elev. I forhold til talentspotning er følgende elementer bl.a. afsæt for afklarings- og evalueringsrammen:
Indhold/aktivitet
|
Beskrivelse
|
Talentmål
|
Hvad kigger vi efter?
|
Uddannelsesplaner fra Ungdommens Uddannelsesvejledning for elever under 25 år.
|
Her fremgår ofte UU-vejleders parathedsvurdering, afgangsbevis fra folkeskolen, kort elevpræsentation, historik i forhold til skole/uddannelser og angivelse af særlige behov i forhold til uddannelse.
|
Vi kan muligvis spotte tidligere skolefaglige kompetencer, kontinuiteten i tidligere skolegang/uddannelsesforløb, og generelle uddannelses-forudsætninger.
|
Talent: Har eleven et nogenlunde fagligt standpunkt fra grundskolen/tidligere uddannelse? Er der anmærkninger, der peger på, at eleven er motiveret og har forudsætninger for at blive en god smed/industritekniker?
|
Matematikafklaring
|
Her afklares elevernes forudgående matematik- og talforståelse ud fra 26 opgaver og spørgsmål.
|
Kognitive talentmål kan spottes i forhold til matematisk og logisk sans.
|
Talent: Udviser eleven en god matematisk og logisk forståelse?
|
Læseforståelse
|
Her afklares eleverne i forhold til at indhente svar på spørgsmål i tabeller/diagrammer og informerende/instruerende tekster.
|
Kognitive talentmål spottes i forhold til at indhente og opsøge fagviden og -informationer. Spotning af elevens læsefaglige forudsætninger og forståelse for tabeller/diagrammer.
|
Talent: Kan eleven uden problemer indhente svar på spørgsmål og viden i informerende tekster og tabeller?
|
PAS-screening
|
Eleverne besvarer en selvevalueringstest udviklet af neuropsykolog Steen Hilling i forhold til egen indlæring, koncentration, hukommelse, opmærksomhed samt personlige og sociale kompetencer.
|
Kognitive, personlige og relationelle kompetencer spottes ud fra angivne kriterier. Spotning af elevernes generelle forudsætninger for indlæring samt elevernes personlige og sociale forudsætninger.
|
Talent: Peger PAS-screeningen på, at elevens generelle indlæringsforudsætninger er uproblematiske? Peger PAS-screeningen på, at elevens personlige og sociale kompetencer er uproblematiske?
|
Værkstedsafklaring (V):
|
V1: Tegningsforståelse og udførsel.
|
På baggrund af skitse over sammenføjningsopgave med angivne mål, skal eleverne selv tegne delene i opgaven ud fra faste målestoksforhold.
|
Kognitive mål i forhold til spotning af logisk og rummelig visuel sans. Spotning af motivation/indstilling til tegneopgave. Spotning af hvorvidt eleverne kan følge tegneregler efter angivne standarder. Spotning af elevernes forståelse for detaljen.
|
Lærerne vurderer via løbende observationer og samtaler. Læreren vurderer elevernes færdige projektionstegninger:
Kan eleven holde orden?
Viser eleven præcision?
Har eleven forståelse for detaljen?
Viser eleven tålmodighed og vedholdenhed i forhold til opgaveløsning?
|
V2: Planlægningsproces
|
Her planlægger eleverne i grupper to og to formål, fremgangsmåde og finder informationer om de materialer og teknikker, der skal benyttes.
|
Kognitive mål i forhold til spotning af, om eleven tænker fremad i processen i forhold til: Hvad er næste skridt, og hvad er målet? Her spottes elevens evne til at planlægge en opgaveproces og herunder gøre sig tanker om hvert enkelt delmål. Evnen til kommunikation og samarbejde spottes i den fælles planlægningsproces. Her spottes personlige kompetencer som tålmodighed, vilje og disciplin.
|
Lærerne vurderer via løbende observationer og samtaler. Læreren vurderer gruppens instruktion på værkstedet og evaluering af gruppens samarbejde:
Har eleven en god personlig tilgang til arbejdsopgaven?
Kan eleven indhente fagviden?
Kan eleven samarbejde om opgaven med de øvrige elever i gruppen?
Kan eleven planlægge en arbejdsproces?
Kan eleven fremlægge fremgangsmåde og evaluering af samarbejde i samarbejde med gruppen?
|
V3: Praktisk sammenføjnings-opgave på værkstedet.
|
På baggrund af tegninger og egne beskrivelser af fremgangsmåde udføres opgaven på værkstedet ved hjælp af angivne materialer og værktøj/maskiner.
|
Her spottes elevernes praktiske håndelag. Her spottes også indstilling og ambition i forhold til arbejdsopgave samt motivation for faget. Kan eleven læse og gøre brug af projektionstegningen? Kan eleverne følge en plan/fremgangsmåde? Kommer eleverne selv med forslag til revidering af arbejdsplan, hvis de kan se, at målene ikke holder. Kan eleven arbejde selvstændigt og tage beslutninger? Har eleverne sans for kvalitet?
|
Lærerne vurderer via løbende observationer, værkstedsinstruktioner og samtaler.
Har eleven en konstruktiv tilgang til arbejdsopgaven og sans for kvalitet?
Kan eleven følge en plan for opgavens udførsel?
(Holder eleven fornuftigt på værktøjet?)
Har eleven ”øjemål”?
|
V4: Rapport
|
Eleverne skriver i grupper af to og to en rapport med beskrivelse af formål, materialer, fremgangsmåde, praktisk udførelse og konklusion/refleksion over opgaveprocessen i forhold til de forskellige læringsmål.
Rapporten afleveres og læreren noterer kort feedback, der uddybes efter mundtligt oplæg. Mundtlig fremlæggelse for læreren fra hver gruppe og mundtlig feedback til gruppen fra læreren, hvor der lægges vægt på: Hvad gik godt? Hvad gik mindre godt? Hvad ville du gøre anderledes, hvis du/I skulle udføre opgaven igen? Holdt tidsplanen? Hvorfor/hvorfor ikke?
|
Her spottes elevens overordnede forståelse af opgaven og den praktiske udførelse af opgaven samt elevens refleksion over arbejdsprocessen. Her spottes elevernes tilgang til arbejdsprocessen: Er de kritiske og søger fremdrift? Kan de selv komme med forslag til andre og bedre måder at gøre tingene på? Her spottes elevernes evne til at strukturere og få overblik over en kompleks arbejdsproces. Her spottes elevernes kommunikative kompetencer – både skriftligt og ved en fremlæggelse. Endvidere spottes elevernes evne til at samarbejde og hjælpe hinanden og udligne styrker/svagheder.
|
Lærerne vurderer rapportforløbet samt selve rapporten og den mundtlige fremlæggelse.
Viser eleven overblik over hele opgaveprocessen fra planlægning til udførsel til evaluering?
Kan eleven samarbejde om en kompleks arbejdsproces?
Kan eleven forholde sig refleksivt til opgaveprocessen og komme med mulige forslag til fremadrettede justeringer og forbedringer.
|
|