1. Tuum ja pealkiri: Teadmushalduse komplekslahendused (tehal)

|
1. Tuum ja pealkiri: Teadmushalduse komplekslahendused (tehal)
|
Sana | 25.09.2020 | Hajmi | 19,75 Kb. | | #11662 |
EAS Taotluse kava
1. Tuum ja pealkiri: Teadmushalduse komplekslahendused (TEHAL)
2. Enda tutvustus:
Toote loomiseks kavatsevad üheskoos töötada TPÜ järgmised allüksused:
Haridustehnoloogia keskus
Haridustehnoloogia keskus koordinerib haridustehnoloogia alast uurimis-, arendus- ja koolitustegevust nii teaduskonna kui ülikooli tasandil.
Haridustehnoloogia keskuse tegevuse peamisteks suundadeks on:
veebipõhise õpihaldussüsteemi IVA arendamine
haridustehnoloogilised uuringud
videokonverentsitehnoloogia rakendamine
infotehnoloogilise innovatsiooni toetamine koolides
kursused TPÜ õppejõududele ja üldhariduskoolide õpetajatele IT kasutamisest õppetöös
Informaatika osakond
Informaatika osakond kureerib informaatika bakalaureuseõpet, informaatika (multimeedium ja õpisüsteemid) magistriõpet, informaatika õpetaja, kooli infojuhi magistriõpet ning infotehnoloogia juhtimise magistriõpet. Samuti viib läbi arvutiõppe põhikursusi TPÜ kõigi erialade üliõpilastele. Loetavate kursuste laia valdkonna tõttu on Informaatika osakonna õppejõudude peale kokku olemas kompetents suure osa projektis ettetulevate probleemide lahendamiseks.
Samuti on võimalus lisateavet saada TPÜ partneritelt nii haridusasutuste kui ka ettevõttete hulgas nii kodu- kui ka välismaalt.
3. Probleemi kirjeldus:
Tootmis-, maaletooja- ja vahendusfirmad ei kasuta kaasaegseid teadmushalduse lahendusi, mistõttu kannatab toodete ja teenuste kasutajajuhendite, kasutajatoe ning firmasisese koolituse kvaliteet. Traditsiooniliselt on teadmusobjektide loomine olnud üksikute tippekspertide ülesanne, need objektid on olnud staatilised ja nende tüüpe on olnud hästi vähe. (kirjeldused, howto'd). Teadmusobjektide levitamine on olnud problemaatiline (CDl, muul staatilisel keskkonnal). Objektid pole integreeritavad teiste süsteemidega (nt. firmades kasutatavad Intraneti, sisuhaldus- ja kvaliteedisüsteemidega). Kaasaegsed teooriad propageerivad avatud ja dünaamilist teadmusloomet (iga teadmine pidevalt muutub ja uueneb), kogukonnapõhist lähenemist õppimisele ja teadmushaldusele (õppiv organisatsioon). Õppimine peaks olema rohkem integreeritud igapäevatöösse, ei pea tingimata toimuma eraldi tegevusena koolituskeskuses toimuval kursusel. On tekkimas esimesed elektroonilised lahendused varjatud õppimiseks, õppimise sulandamiseks tööprotsessi (Electronic Performance Support System). Samuti on keerukas ja aeganõudev olemasolevate andmete põhjal muutunud oludele vastavate materjalide koostamine.
Teadmushaldus on uus valdkond, milles on integreeritud pedagoogika, juhtimisteaduse, infoteaduse ja informaatika uusimad teooriad (eelkõige semantiliste teadmussüsteemide uurimissuunal). Lisaks on viimastel aastatel kiiresti arenenud õpitehnoloogia valdkond ja selle praktilised rakendused, mida esialgu kasutatakse üksnes akadeemilises õppes ja vähesel määral ka tööalases täienduskoolituses. Nende kombinatsioonil on potentsiaali lihtsustada tuntavalt juhendmaterjalide koostamist, võimaldada konsultantidel leida kergemini sobivad abimaterjalid ning samuti nõustada lõpptarbijat kiirendades vastuse leidmise protsessi ning vähendades konsultantide tööjõukulu. Mittesõnalised ja kontekstist lähtuvad lahendused, automatiseeritud andmete kogumine , XML standardid
4. Tehnoloogiline lähtepunkt:
Kompleksse teadmushaldussüsteemi IKT-infrastruktuurilise aluse moodustavad kolme sorti IT-rakendused:
1) (õppe)sisutootmisvahendid (nn. authoring tools, nt. Lector, Macromedia Authorware eLearning Suite, Toolbook Instructor)
2) valmis info- ja õpiobjektide säilitamise ja otsingu andmebaasilahendused (nn. knowledge pools, näiteks Ariadne)
3) õpiobjektidest õpiku, kursuse, käsiraamatu, kasutamisjuhise, juhendmaterjali või ülesannete kogu koostamise ning esitluse ja suhtluse vahendid (üldjuhul sisalduvad integreerituna õpihaldussüsteemides nagu IVA, Edutizer, WebCT); koolituse valdkonnast väljapool oleks alternatiiviks EPSS või turundus(esitlus)vahend/keskkond, mille abil süstematiseeritakse ja kasutatakse.
Õpiobjekt erinevaid tehnoloogilisi lahendusi (nt tekst, pilt, heli, video või nende kombinatsioon) kasutades loodud objekt, millel on õppimise funktsioon (võib olla nii passiiv- kui aktiivõpe). Õpiobjektide juurde kuuluvad metaandmed võimaldavad õpiobjekte sorteerida, otsida, järjestada.
Seni puuduvad komplekslahendused, milles oleks integreeritud kasutajasõbralikul moel ja kaasaegse teadmushalduse põhimõtetest lähtuvalt kõik kolm rakenduse tüüpi. Samas on haridustehnoloogia alased XML-standardid jõudnud 2005ndaks aastaks piisavalt kaugele areneda, et algselt kolme küllalt eraldiseisvat tüüpi rakenduste kasutatavad andmed ja saadavad tulemused on võimalik omavahel ühendada, kartmata versioonimuutustest tulenevaid uuesti otsast alustamist nõudvaid probleeme.
5. Tehnoloogiline lahendus:
Rakenduste võimaluste ühendamine standardite ning lisamoodulite abil. Tavakasutajale jõukohase, kuid samas standarditele vastavaid õpiobjekte luua suutva mooduli koostamine. Kavandatavaks kombinatsiooniks on sisuhaldussüsteem Plone + õpihaldussüsteem IVA + teadmusobjektide andmebaas Ariadne (alternatiivna väikefirma lahendusena õpihaldussüsteem Moodle + sisuhaldussüsteem Drupal + Ariadne või Ariadne + õpihaldussüsteem Edutizer). Kavas on ka oma teadmusobjektide andmebaasi loomine. Valmib kompleksne keskkond e-õpiobjektide ja e-kursuste õpidisainiks, tootmiseks, hostinguks ja evalveerimiseks (auditiks). Sinna juurde kuuluvad mobiilipõhised lahendused lõppkasutaja teavitamiseks muutustest, konkreetsetele küsimustele vastuste otsimiseks ning süsteemis leiduva teabe vaatamiseks. Arvestame, et WAP hääbub tasapisi (kuigi esialgu vastav versioon vajalik), tuleviku jaoks aga jääb XHTML koos mobiilirakendustele sobiva CSS-iga.
Mobiilsed lahendused 3G jms
Täispaketis oleks firma veebilahendus, mille põhifunktsioon on turundus
Intranet, mille kaudu sisemisi asju hallatakse
Õpiobjektide ladu
E-õppe keskkond
Õpiobjektide loomine
Klient: tavalise veebibrauseriga, pihuarvutiga, mobiiltelefoniga,
Standardiseeritud lahendus mitmesugustele müüjatele
6. Tulemus:
Kompleksne e-õpiobjektide tootmise, haldamise ja pakkumise lahendus.
Loodud integreeritud teadmushalduse süsteem võimaldab:
* kasutajasõbralikult luua mitmekülgseid õpiobjekte;
* õpiobjekte paigutada andmebaasi;
* andmebaasis olevaid õpiobjekte lihtsasti leida, (korduv)kasutada, täiendada, s.h. seotuna õpihaldussüsteemidega;
* andmebaasis olevate õpiobjektide põhjal (vajadusel automatiseeritult) luua kasutajajuhendeid, kursusi, veebipõhiseid tugikeskkondi;
* loodud õpiobjekte rakendada kasutajatoe juures.
7. Tulemuse eelised ja uudsus:
Integreeritud lahendus (sisutootmine, säilitamine, väljundite loomine).
Kasutatav ka mitteprofessionaalide poolt.
Orienteeritud äriettevõtetele (tootmis-, maaletooja- ja vahendusfirmad, samuti hooldus- ja tugiteenuseid pakkuvad firmad)
Õpiobjektide korduvkasutus, õpikeskkondade koostalitlus.
8. Rakendatavus:
* Tehnoloogia maksumus ja kättesaadavus
Õpiobjekti tootmine ja kasutamine eeldab vastavalt kasutatud tehnilistele lahendustele üldjuhul Internetiühendusega arvuti olemasolu. Tehnilised nõuded ~800 MHz protsessor, 64MB mälu.
Serveripargile esitatavad nõuded sõltuvad kasutajate hulgast, aktiivsusest ja objektide mahust.
Juhul, kui rakenduses toimivas õpiobjektide andmebaasiks jääb Ariadne praegune (2004. a.) versioon, tuleb arvestada ka Oracle litsentsitasuga. Ühe lahendusena on võimalik kasutusele võtta ka PostgreSQLil töötav versioon.
Arendustöödeks tarvilik riist- ja tarkvara miinimumkomplekt on TPÜ Haridustehnoloogia Keskuses olemas. Töö kiiremaks ja mugavamaks muutmiseks tuleksid aga kasuks mõned riistvaralised hanked (uus arendusserver, 3 arvutitöökohta)
* Infrastruktuuri olemasolu
Arendamiseks on olemas:
Ruumid (3 ruumi 8 töökohaga)
IT (töökoha-arvutid, arendus- ja teenuseserverid, Internetiühendus, tarkvara)
Lahenduse kasutamiseks firmades on olemas:
Internetiühendusega arvutid
Serverid (optional, võimalik asendada hostingteenuse sisseostmisega)
* Toote omahind
Kuna tegemist on tarkvaratootega, siis paljundamine piirdub vaid andmekandjate loomiseks tehtud kulutustega. Kogu rakendus peaks mahtuma ühele CDle. Tähtsamad on tehnilised ja sisuhoolduskulud.
* Personali, s.h. oskustööliste olemasolu
Suurettevõtetes paratamatult juba töötavad kasutajatoega seotud inimesed. Rakenduse juurutamisel tuleb kasuks koolitus ning kogemuste omandamine sarnases valdkonnas töötava ettevõtte teadmushaldusrakenduse juures. Edaspidi võiks õnnestuda samade inimeste ning loodud rakenduse abil saavutada tulemuse parem kvaliteet.
Väikeettevõtetes vajalikud pedagoogilised konsultatsioonid, mõnel juhul algul ka tehniline abi.
Arendamisel: tarkvara-arendajad ja teadurid on olemas, puudub projektijuht ja majandus/juuraekspert.
* Litsentsiküsimused:
Olemasolev lähtekood on LGPL litsentsiga, mis võimaldab arendada kommertsrakendusi.
* Turu olemasolu: olemas (elektroonika, kindlustus, autod, ...). Mitmete ettevõtete puhul on tootmispool arenenud jõudsasti kiiremini nõustamispoolest. Nõustamise parendamisega suudetakse märgatavalt parandada ettevõtte mainet ning suurendada müügitulemusi.
* Rakendamise võimalused teistes tehnoloogiates või toodetes: kõikjal, kus tegemist teadmushaldusega. Toodete kavandamine, võrdlused. Kirjutiste koostamine. Spetsialiseeritud valdkondades on mõnel pool juba välja kujunenud infovahetuse võrgustik ning siinse teadmushaldusrakenduse juurutamine ei pruugi olla tasuv – vajab täiendavat seadistamist vastavalt valdkonna spetsiifikale.
* Rakendatavus teistes ettevõtetes: Koostatav rakendus vähemasti üldjoontes ei ole ettevõttespetsiifiline
* Eesti ettevõtete kaasatus: EMT, Elion, Mobi, Hansapank ja Mindworks
* Rahvusvaheline tehnoloogiasiire - uurime võimalusi ühelt poolt Tampere tehnikaülikooli & Nokiaga, teisalt koostöös Twente Ülikooli ja KPMG-ga ning Shell Universityga
Tehnoloogiariskid
Edasiseks arenduseks sobiva aluskomponentide kombinatsiooni leidmise keerukus.
Sisutootmisvahendite, õpiobjektide hoidla ning valmiskirjutise koostamise vahendite tegelik ebapiisav vastavus standarditele võrreldes lubatuga; firmades olemasolevate tarkvarasüsteemide ja sisu mitteühildumine standarditega.
Teadmusobjektide metaandmete standardi (IEEE Learning Object Meta-data) ebapiisavus ning ajale jalgu jäämine. Teiste õpitehnoloogia spetsifikatsioonide (IMS Question and Test Interoperability, Content packaging) aeglane areng standarditeks.
Piisavalt kasutajasõbraliku mobiilivahendi kavandamise ebaõnnestumine uurimistöö käigus.
Loodud lahenduse ebasobivus spetsiifilistes valdkondades (farmaatsia, sõjandus)
Andmeturbemudeli vähene paindlikkus ja tugevus.
Teabe süstematiseerimiseks loodud vahendi ebapiisav automatiseeritus.
Teadmusobjektidest loodud lõppjuhendi liigne killustatus (raamatu asemel ajaleht)
Sobiva lahenduse mitteleidmine mitmekeelse väljundi tarbeks
Tururiskid
Teadmushaldustehnoloogia eeliste tutvustamine ettevõtetes
Samaaegselt valmiv konkureeriv toode
Ettevõtete mugavus tarkvara kasutamisel/muutmisel (mis kuidagi töötab, seda ei muudeta)
Lisatöö olemasoleva andmepanga vastavusseseadmiseks õpiobjektide standarditega
9. Majanduslik kasu:
Kasutajatugi ning koolituskursuste läbiviimine loodud keskkonnas kursuste loojatele.
Nõustamine ettevõtetes süsteemi ülesseadmiseks ja haldamiseks.
Tehniline abi/alltöövõtt uute e-kursuste koostamisel. Jooniste loomine. Animatsioonide koostamine. Veebilehel katsetatavate mudelite programmeerimine.
Õpiobjektide loomine kasutades TPÜ teadmusbaasi.
Tellimisel spetsiifiliste lisamoodulite loomine õpikeskonnale
Õppekeskkonna tehnilise kasutusvõimaluse pakkumine oma serverist.
Kursuse haldamise täisteenus (kursuste loomine, kasutajate registreerimine, kasutajate/kursuste arhiveerimine, tehniline kasutajatugi, tuutorlus).
Litsentsitasud juhul, kui tegemist kommertstarkvaraga.
Ligikaudsed tulunumbrid peavad selguma eeluuringu käigus. Mugavalt kasutatava, pedagoogiliselt läbimõeldud, töökindla, lokaliseeritud ja piisavalt reklaamitud toote puhul oleks praeguse suhteliselt madala konkurentsi juures vabavaraliste õpikeskkondade turul võimalik saavutada loodud keskkonna kasutuselevõtt sisekoolituse tarbeks ligikaudu viiendikus maailma ettevõtetest (sh suurkontsernid). Neist omakorda pooltel võiks tekkida soov või vajadus tellida mõnda eelnimetatud teenustest. Lisaks haridusasutused nii kodu- kui välismaal.
10. Vajalikud eeluuringud:
Olemasolevate lahenduste võimaluste ja puuduste kaardistamine
Tehnoloogiline eeluuring sobivaima platvormi ning aluskomponentide leidmiseks
Pedagoogiline eeluuring tähtsamate vajaduste kaardistamiseks ning töövahendite kavandamiseks
Turuuuring ettevõtetepoolse kasutusvalmiduse kindlakstegemiseks
Sihtrühma kuuluvate firmade hulgas uuring sisutootmise ja –kohandamise valmisoleku kohta.
Tasuvusuuring
Ekspordi võimaluste uuring – kaasates sel alal kogenud Soome ning Hollandi ettevõtjaid.
11. Muud mõjud:
Olemasolevate õpiobjektide turu teke.
Kvaliteetsematest kasutajajuhenditest tingitud lihtsam seadmete kasutus.
Tarbijaskonna rahulolu kiirema tagasiside tõttu
Võimalus lisamoodulite abil kaardistada klientide probleeme ja nende lahendusi
Planeeritavad etapid
Eeluuring – 4 kuud (sisaldab Twente Ülikooli, Hollandi KPMG, Shelli ülikooli, Philipsi, Tampere Tehnikaülikooli, Pori Kõrgkooli ja Nokia külastust) + eelloetletud eeluuringud.
Põhiprojekt – kokku 2 aastat:
1-5 kuu – Valitud tehnoloogia kriitilisemate ühenduste loomine ja katsetamine. Pedagoogilise kontseptsiooni detailne väljatöötamine. Piisavalt kasutajasõbraliku ning samas toimiva rakenduse koostamise võimaluste hindamine. Arendusserveri kaasajastamine, arvutitöökohtade loomine.
7-12 kuu – Töötava prototüübi loomine, katsetamine üksikutel lühikursustel. Põhilised programmeerimistööd. Kujunduse lõppvariandi koostamine. Turvaskeemi koostamine, analüüs ja kinnitamine. Tarkvara juhendmaterjalide kavandamine.
13-18 kuu – Saadud tagasiside põhjal toote viimistlemine. Teenuste pakkumise katsetamine koostöös kaasatud ettevõttega. Dokumenteerimine.
19-24 kuu – Reklaam ja teenuste areng. Eksport kaasates välispartnereid. Toote viimistlemine jätkub ka tulevikus kaasates teenuste pakkumisest saadud ressursse.
Kontaktisikud: Mart Laanpere (martl@tpu.ee), Kerli Kusnets(kerliku@tpu.ee), Jaagup Kippar(jaagup@tpu.ee).
|
| |