nyuuzyou/kompy huggingface dataset:
Al Direttore didattico del Circolo di teglio

Al Dirigente Scolastico
dell’Istituto Comprensivo di
TEGLIO
Il/La sottoscritt___ ________________________________________________________
In servizio presso_______________________________in qualità di docente a tempo indeterminato/determinato nel corrente anno scolastico
CHIEDE
ai sensi dell'art. 13/ 19 del C.C.N.L. stipulato in data 29.11.2007, la concessione di n. _____ giorni di ferie spettanti nel corrente anno scolastico e precisamente nei giorni sottoindicati:
Dichiara che sarà sostituito nel seguente modo:
Il giorno ____________________
Dalle h.________ alle h.__________
|
Docente______________________
Firma________________________
|
Il giorno ____________________
Dalle h.________ alle h.__________
|
Docente______________________
Firma________________________
|
Il giorno ____________________
Dalle h.________ alle h.__________
|
Docente______________________
Firma________________________
|
VISTO: si autorizza/non si autorizza
Tresenda di Teglio, _______________ IL DIRIGENTE SCOLASTICO
Maurizio Gianola
|
Nawayi kanshiki ham texnologiyalar universiteti janindagi No’kis kanshikik instituti 1-a ximiya-texnologiya fakulteti studentinin’ ximiya paninnen tayarlag’an o’z betinshe jumisi

|
Nawayi kanshiki ham texnologiyalar universiteti janindagi No’kis kanshikik instituti 1-a ximiya-texnologiya fakulteti studentinin’ ximiya paninnen tayarlag’an o’z betinshe jumisi
|
Sana | 06.12.2023 | Hajmi | 90,57 Kb. | | #112178 |
Bog'liq Nawayi kanshiki ham texnologiyalar universiteti janindagi No’kis kanshikik Nawayi kanshiki ham texnologiyalar universiteti janindagi No’kis kanshikik instituti 1-A ximiya-texnologiya fakulteti studentinin’ ximiya paninnen tayarlag’an o’z betinshe jumisi Tayarlag’an:Bazarbaeva A Qabilladi:Najimov N Metall emesler ha’m olardin’ qa’siyetleri
|
|
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Nawayi kanshiki ham texnologiyalar universiteti janindagi No’kis kanshikik instituti 1-a ximiya-texnologiya fakulteti studentinin’ ximiya paninnen tayarlag’an o’z betinshe jumisi
|
5 – sinf. Texnologiya. 1-chorak. (I-variant) Yog`ochning xossalrini ko`rsating

|
5 – sinf. Texnologiya. 1-chorak. (I-variant) Yog`ochning xossalrini ko`rsating
|
bet | 1/77 | Sana | 27.11.2023 | Hajmi | 252,66 Kb. | | #106448 |
Bog'liq 5 – sinf. Texnologiya. 1-chorak. (I-variant) Yog`ochning xossalr-www.hozir.org
5 – sinf. Texnologiya. 1-chorak. (I-variant) Yog`ochning xossalrini ko`rsating
5 – SINF. TEXNOLOGIYA. 1-CHORAK. (I-VARIANT)
1. Yog`ochning xossalrini ko`rsating.
A) Rahgli, qizil B) Rangli, gulli, namligi D) Suyuqligi
2. Maktab ustaxonasida qanday arralar ishlatiladi?
A) Dastarra B) Qo`l arra D) Burcharra va dastarra
3. Durodgorlikda ishlatiladigan yog`ochlar nomini ko`rsating?
A) Qayin, qoraqayin B) Terak, tol, tut D) Shumtor, qarag`ay, qora qarag`ay
4. Tiskining vazifasini ko`rsating.
A) O`yadi B) Mahkam ushlab turadi D) Arralaydi
5. Arralar vizifasiga ko`ra tishlari qanday bo`ladi?
A) Vazifasidan qat`iy nazar mayin tishli va yirik tishli B) Mayin tishli D) Yirik tishli
6. Yog`ochni quritish usuli necha xil bo`ladi?
A) 2 xil tabiiy va sun`iy B) 1 xil tabiiy D) 1 xil sun`iy
7. Uskunalar necha guruhga bo`linadi?
A) Bir guruhga o`yuvchi uskunalar B) Bir guruhga qirquvchilar D) Ikki guruhga o`yuvchilar
8. O`lchash va rejalash asboblarini ko`rsating?
A) Arra B) Go`niya va xatkash D) Go`niya
9. Yog`och nuqsonlarini ko`rsating?
A) Yoriqligi B) Namligi D) Qattiqligi
10. Randaning vazifasi nimadan iborat?
A) Sirtlarning o`lchamini olish B) Sirtlarni silliqlash D) Sirtlarni tekislash
11. Duradgorlik asboblarini ko`rsating?
A) Xatkash, zubila B) To`qmoq, randa, xatkash D) Lobzik, arra, metchik
12. Duradgorlik dastgohi nima uchun kerak?
A) Arralash va randalash ishlari uchun B) O`yish va teshish ishlari uchun D) Barcha duradgorlik ishlari uchun.
13. Asboblar qanday va qayerda saqlanadi?
A) Quruq joyda B) Asboblar javonida D) O`qituvchi javonida
|
| |
Metallarning faolsizlanish nazariyasi

|
Metallarning faolsizlanish nazariyasi
|
bet | 3/6 | Sana | 10.01.2024 | Hajmi | 132,43 Kb. | | #134120 |
Bog'liq 2023-2024 Kor mar 1Metallarning faolsizlanish nazariyasi.
Metallarning faolsizlanishi sohasida turli nazariyalar mavjud. Bu metallarni faol holatdan faolsiz holatga va aksincha, holatlardagi sodir bo’ladigan hodisalarni murakkabligi va qiyinligi bilan bog’liqdir. Bulardan eng keng tarqalgan nazariyalar ikkitasi hisoblanadi: parda va adsorbsion nazariyalar.
Metallar faolsizlanishining parda nazariyasi 1836 yilda Faradey tomonidan aytilgan bo’lib, unga ko’ra metallarning faolsiz holati metallarning Yuzasida kimyoviy bog’langan kislorodning borligi bilan tushuntiriladi. Bu nazariya V.A.Kistyakovskiy, Evans, Tronsted, N.A.Izgaro’shev, G.V. Akimov va maktabi, F.D.Dankova, A.M. Suxotin, Bon Xoffer va uning maktabi va ko’pgina olimlar tomonidan yaratilgan.
Yuqoridagi nazariyaga ko’ra metallarning faolsiz holati juda ham yuqa (bir necha o’n yoki Yuz angstrem) metallarni oksidlovchilar bilan o’zaro ta’siri natijasida hosil bo’lgan mahsulotlardan tashkil topgan himoya pardasini hosil bo’lishi bilan ko’pgina hollarda bu parda (temirning nitrat kislotasidagi Fe3O4 yoki Fe8O11, kislotali muhitlarda xromning Cr2O3, CrO4 dan iborat) oksidlardan tashkil topadi. N.D.Tomashov nazariyasi bo’yicha bu parda korroziyalanuvchi metall Yuzasining anod sohalaridagi anod jarayonlarining birlamchi erimaydigan mahsuloti sifatida qo’yidagi reaksiya
mMe+mnOH— -mne = Mem Omn/2+mn/2H2O
tufayli hosil bo’lib va u kislorod ajralishi anod reaksiyasi potensialidan o’ta manfiy potensiallarida ro’y berib anod jarayonini kuchli to’xtashiga olib keladi.
Himoya parda elektr o’tkAAuvchan bo’lib, katod vAAifasini bajaradi. Bunda anod jarayoni parda yoriqlarida yuqori tok zichligi ta’sirida sodir bo’lib, ma’lum miqdorda yuqori valentli metall ionlari (Fe+3, Cr+3) hosil bo’lishi va ularning eritmaga o’tishiga sharoit yaratadi. Oksid pardalarning hosil bo’lishi natijasida yoriqlar bekiladi va eriydigan yoki uni katodli qaytarilishi mumkin bo’lgan boshqa joylarda qaytadan hosil bo’ladi.
-metall atomlari
-oksid molekulalari
-metall ionlari
|
| |
Elektrotermiya asoslari qizdırıw kinetikasining tiykarları - bet 3

|
Elektrotermiya asoslari qizdırıw kinetikasining tiykarları
|
bet | 3/3 | Sana | 06.12.2023 | Hajmi | 28,79 Kb. | | #112286 |
Bog'liq 1 SAPARBEK YULDASHOVq =
Bul erda T - dene temperaturası (K), =5,7 - tolıq emissiya qara dene (Vt/ ( )). Íssılıq emissiyasi bolǵan kúlreń deneler ushın Stefan-Boltzman nızamı formaǵa iye q = ԑ hám anıqlaw imkaniyatın beredi denediń barlıq jónelislerde shıǵaratuǵın nurli energiya aǵımı.
Olardıń sap formasında ıssılıq ótkezgishligi, konveksiya hám radiatsiya kem ushraydı. Kóbinese eki yamasa úsh túrdegi ıssılıq uzatıwdıń birgeliktegi háreketi júz boladı.
3. Elektr energiyasın ıssılıqqa aylandırıw
Tuwrıdan-tuwrı konvertatsiya qılıw dáwiri, elektr energiyasınıń túrli formalarınıń energiyası sapa (elektr tokı, elektr maydanları, magnit maydanlar, aǵıs elektronlar) deneler tárepinen sıpaladi hám ıssılıqqa aylanadı.
Tikkeley bolmaǵan konvertatsiya qılıw sxeması, ıssılıq elektr energiyasına shıǵarılǵanda taxt ısıtǵıshı hám ıssılıq almasinuvi arqalı yukga ótkeriledi.
Elektr energiyasın ıssılıqqa aylandırıw usılları hám olardıń maydanları qosımshalar kestede keltirilgen. 1. 1 [13].
|
| |
Qanday metallarni payvandlashda inert gaz sifatida azot ishlatiladi? *; Mislarni

|
Qanday metallarni payvandlashda inert gaz sifatida azot ishlatiladi? *; Mislarni
|
bet | 19/22 | Sana | 30.01.2024 | Hajmi | 71,57 Kb. | | #148519 |
Bog'liq AbdurahimTest savollari TQMS Elektrgazpayvandchi II toifa
Qanday metallarni payvandlashda inert gaz sifatida azot ishlatiladi? *; Mislarni
Qanday o‘lchamlar flyus ostida avtomatik yoyli payvandlash rejimi hisoblanadi? *; Elektrod simining diametri, payvandlash toki kuchi, elektrod simining uzatish tezligi, payvandlash tezligi, flyus sarfi
Qanday o‘lchamlar yoyli dastakli payvandlash rejimi hisoblanadi? *; Elektrod diametri, payvandlash toki kuchi, payvandlash tezligi
Qaysi ko’rsatgich burchak chokni tavsifini keltiradi? *; Katet o’lchami
Qo’llаnilаyotgаn pаyvаndlаsh usullаrini qаndаy аsоsiy guruhlаrgа bo‘lish mumkin? * ; Suyuqlаntirib pаyvаndlаsh vа bоsim оstidа pаyvаndlаsh
Qаlin mеtаllаr qаndаy pаyvаndlаnаdi? *; Ikkitа chоk bilаn, kаskаdlаb, blоklаb
Qаndаy buyumlаrni pаyvаndlаshdа vаnnа usuli qo‘llаnilаdi? *; Bоsim оstidа ishlаydigаn idishlаrni
Qаndаy dеtаllаr аsоsаn ishqаlаnib pаyvаndlаsh usuli bilаn biriktirilаdi? *; O‘zаklаr
Qаndаy himоya gаzlаr inеrt hisоblаnаdi? *; Аrgоn vа gеliy
Qаndаy jаrаyon turdоsh pаyvаndlаsh tеxnоlоgiyasigа tа`lluqli emаs? *; Frеzеrlаsh
Qаndаy kоmpоnеntlаr elеktrоd qоplаmаsi tаrkibigа kirmаydi? *; Kristаll hоsil qiluvchilаr
Qаndаy mаqsаdlаrdа to‘g‘rilаgich ishlаtilаdi? *; Tаrmоqdа kuchlаnishni yoy yonishi uchun kеrаk bo‘lgаn miqdоrgаchа pаsаytirish
Qаndаy mаqsаdlаrdа trаnsfоrmаtоr ishlаtilаdi? *; Tаrmоqdа kuchlаnishni yoy yonishi uchun kеrаk bo‘lgаn miqdоrgаchа pаsаytirish
Qаndаy mаtеiаllаr sоvuqlаyin pаyvаndlаndi? *; Plаstikli rаngli mеtаllаr
Qаndаy mаtеriаllаrdаn trаnsfоrmаtоr o‘rаmi tаyorlаnаdi? * ; Mis
Qаndаy mаtеriаllаrdаn trаnsfоrmаtоr o‘zаgi tаyorlаnаdi? *; Elеktrо-tеxnik po‘lаt
Qаndаy o‘lchаmlаr flyus оstidа аvtоmаtik yoyli pаyvаndlаsh rеjimi hisоblаnаdi? *; Elеktrоd simining diаmеtri, pаyvаndlаsh tоki kuchi, elеktrоd simining uzаtish tеzligi, pаyvаndlаsh tеzligi, flyus sаrfi
Qаndаy o‘lchаmlаr kаrbоnаt аngidrid muhitidа аvtоmаtik yoyli pаyvаndlаsh rеjimi hisоblаnаdi? *; Elеktrоd simining diаmеtri, pаyvаndlаsh tоki kuchi, elеktrоd simining uzаtish tеzligi, pаyvаndlаsh tеzligi, gаz sаrfi
|
| |
«Kompyuter injineringi» fakulteti «Informaciyalıq texnologiyaları servisi» baǵdarı III kurs 306-21 topar studenti Bauatdinov Rasuldıń

|
«Kompyuter injineringi» fakulteti «Informaciyalıq texnologiyaları servisi» baǵdarı III kurs 306-21 topar studenti Bauatdinov Rasuldıń
|
Sana | 11.01.2024 | Hajmi | 0,78 Mb. | | #134717 |
Bog'liq Rasul Cisco 2-Ámeliy
ÓZBEKSTAN RESPUBLIKASÍ
INFORMACIYALÍQ TEXNOLOGIYALARÍ HÁM KOMMUNIKACIYALARÍN RAWAJLANDÍRÍW MINISTRLIGI
MUXAMMED AL-XOREZMIY ATINDAǴÍ
TASHKENT INFORMACIYALÍQ TEXNOLOGIYALARÍ UNIVERSITETI NÓKIS FILIALÍ
« Kompyuter injineringi » fakulteti
«Informaciyalıq texnologiyaları servisi» baǵdarı
III kurs 306-21 topar studenti
Bauatdinov Rasuldıń
«Kompyuter tarmaqları »
páninen
2-ÁMELIY JUMISI
Tayarlaǵan ________________ R. Bauatdinov
Qabıllaǵan ________________ Sh. Abdiǵaniyev
Nókis – 2023
Tema: CISCO PACKET TRACER PROGRAMMASÍNDA LAN HÁM
VLAN TARMAQLARÍN QURÍW
Jumıstıń máqseti: studentler tárepinen Cisco Packet Tracer programmasında
lokal kompyuter tarmaqların jaratıw hám islew kónlikpelerin iyelew.
Packet trcerdiń tómengi shep múyeshinen birinshi bolip Switch, PC hámde Hubtı jumıs jayına jayǵastırıp alamız.(1,2,3-súwretlerge muwapıq)
1-súwret. 2950-24 Switch saylandı.
2-súwret. Hub-PT saylandı.
3-súwret. PC-PT saylandı.
4-súwret. Jumıs betine hámme zatımızdı jaylastırıp aldıq.
5-súwret. Tuwrı mıs kabel túrin saylaw.
Kommutator hám konsentratordı jalǵaw ushın 6-súwrette kórsetilgendey mis krossover kabeli saylanadı.
6-súwret.
Endi PC, Hub hám Switchdi jalǵaw ushın bos bolǵan FastEthernet portların saylap hám jalǵap alınadı. (7-súwret)
7-súwret.
Keyin PC larǵa IP address kiritemiz. Onıń ushın 8-súwrettegidey qılıp IP-mánzil hám maskanı kirgiziw kerek.
8-súwret.
9 -súwret.PC ǵa IP address kiritiw.
9-súwrette kórsetilgendey qılıp barıq PC ǵa IP address kiritip shıǵamız.
Ping arqalı tekseriw. Bunıń ushın kerekli PC ustine basıp Commond Prompt buyrıǵına kiremiz hám bizge buyrıq kirgiziw usınıs etiledi, biz bunı isleymiz
PC>ping 192.168.1.1 (10,11-súwret)
10-súwret.
11-súwret.
Endi xabar jiberip tekserip kóremiz.
12-súwret. Nátiyje.
|
|
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
«Kompyuter injineringi» fakulteti «Informaciyalıq texnologiyaları servisi» baǵdarı III kurs 306-21 topar studenti Bauatdinov Rasuldıń
|
«tastíYÍqlayman» Oqıw isleri boyınsha direktor orınbasarı A. Abdinayımova

|
«tastíYÍqlayman» Oqıw isleri boyınsha direktor orınbasarı A. Abdinayımova
|
bet | 1/8 | Sana | 20.01.2024 | Hajmi | 1,66 Mb. | | #141641 |
Bog'liq OA JK rushmoy
«TASTÍYÍQLAYMAN»
Oqıw isleri boyınsha direktor
orınbasarı ____________A.Abdinayımova
«_______»____________________2023j
Oqıw ámeliyat shınıǵıwınıń oqıtıw texnologiyası
1-Tema atı: Jeke
Oqıw shınıǵıwınıń oqıtıw texnologiyası modeli
Waqıt: 240 minut
|
Oqıwshılar sanı: 26
|
Oqıw sabaǵınıń forması hám túri
|
Ámeliy: oqıw ámeliyatı
|
Oqıw sabaǵınıń jobası
|
1. Qatti disk haqqında túsinik
2. Qatti diskti ana plataǵa ornatıw
3. Qattı diskti ana plataǵa jalǵanıwı hám onıń islew qaǵıydaları.
|
Oqıw sabaǵınıń maqseti: 3 D MAX programması boyınsha teoriyalıq bilimleri boyınsha maǵlıwmat beriw hám olarda tema bekkemlew, kónlikpe hám tájriybelerin qáliplestiriw
|
Oqıtıw natiyjesi:
|
Bul temanı ózlestiriw nátiyjesinde Oqıwshıda qáliplesetuǵın bilim, kónlikpe yamasa kompetenciya
|
Pedogogikalıq wazıypalar:
1. Qatti disk haqqında túsinik
2. Qatti diskti ana plataǵa ornatıw
3. Qattı diskti ana plataǵa jalǵanıwı hám onıń islew qaǵıydaları.
|
Oqıtıw háreketiniń nátiyjeleri:
1. Qatti disk haqqında túsinik
2. Qatti diskti ana plataǵa ornatıw
3. Qattı diskti ana plataǵa jalǵanıwı hám onıń islew qaǵıydaları.
|
Oqıtıw usılları
|
Túsindiriw, kórsetpe beriw, soraw –juwap, Blic soraw, Venn diagramması
|
|
|
| |
Suyuqlаntirib pаyvаndlаsh usullаrigа quyidаgi usullаridаn qаysi biri kirmаydi? *; Diffuziоn pаyvаndlаsh

|
Suyuqlаntirib pаyvаndlаsh usullаrigа quyidаgi usullаridаn qаysi biri kirmаydi? *; Diffuziоn pаyvаndlаsh
|
bet | 21/22 | Sana | 30.01.2024 | Hajmi | 71,57 Kb. | | #148519 |
Bog'liq AbdurahimTest savollari TQMS Elektrgazpayvandchi II toifa
Suyuqlаntirib pаyvаndlаsh usullаrigа quyidаgi usullаridаn qаysi biri kirmаydi? *; Diffuziоn pаyvаndlаsh
Sоvuqlаyin pаyvаndlаsh rеjimigа qаysi pаrаmеtr kirаdi? *; Qisilish kuchi
To‘g`ri qutb nimа? *; Dоimiy tоkdа elеktrоd – «-», pаyvаndlаnаyotgаn buyum esа «+»
Turli hildagi ta’sirlarga buzilishsiz bardosh bera olish qobiliyati qanday nomlanadi? *; Texnologik mustahkamlik
Turli tаrkibli mаtеriаllаr qаysi usul bilаn pаyvаndlаnаdi? *; Diffuziоn pаyvаndlаsh
Tа`minlаsh mаnbаilаridа qаndаy stаndаrt chаstоtаdа o‘zgаruvchаn tоk ishlаydi? *; 50 Gs
Tеrmоkоmprеssiоn pаyvаndlаsh rеjimigа qаysi pаrаmеtrlаr kirаdi? *; Siqish kuchi
Tеskаri qutb nimа? *; Dоimiy tоkdа elеktrоd – «+», pаyvаndlаnаyotgаn buyum esа «-»
Uchmа-uch kоntаktli pаyvаndlаsh turlаrini аytib bеring. *; Qаrshilik bilаn vа eritib
Ultrа tоvush yordаmidа pаyvаndаshdа qo‘llаnilаdigаn ultrаtоvush chаstоtа qаndаy? *; 15 – 80 kGs
Ultrаtоvush pаyvаndlаsh rеjimigа qаysi pаrаmеtr kirаdi? *; Uchlikni tеbrаnish аmplitudаsi
Uzun choklar qanday payvandlanadi?; Payvandlash yo‘nalishiga teskari
Yelimlаsh – bu *; Аjrаlmаs birikmа
Yoyli dastakli payvandlashda qanday usul ish unumdorligini oshiradi? *; Kichik diametrli elektrodlar bilan payvandlashda
Yoyli dastakli payvandlashda yoynineg normal uzunligi qancha? *; 4 – 6 mm
Yoyli dаstаki pаyvаndlаsh uchun qоplаmаli elеktrоdlаrning o‘zаklаri qаndаy mаtеriаllаrdаn tаyyorlаnаdi? *; Pаyvаndlаsh simidаn
Yoyli dаstаkli pаyvаndlаshdа elеktrоd diаmеtri nimаgа аsоsаn tаnlаnаdi?; Pаyvаndlаnаyotgаn mеtаll qаlinligigа
Yoyli dаstаkli pаyvаndlаshdа qаndаy pаyvаndlаsh mаtеriаllаri ishlаtilаdi? *; Qоplаmа elеktrоdlаr
Yoyli dаstаkli pаyvаndlаshdа qаndаy shаrоitdа qаrаb elеktrоdni turini vа mаrkаsini tаnlаydi? *; Pаyvаnd birikmаning tаlаb qilinаyotgаn mustаhkаmligigа qаrаb
|
| |
Balans davrlarining samaradorligini o'lchash

|
Balans davrlarining samaradorligini o'lchash
|
bet | 4/4 | Sana | 22.05.2024 | Hajmi | 234,63 Kb. | | #250202 |
Bog'liq Balans mudatlari va ularni oqish tartibiBalans davrlarining samaradorligini o'lchash
Balans davrlari korxonalar faoliyatini baholashda hal qiluvchi ahamiyatga ega. Ular vaqt o'tishi bilan moliyaviy salomatlik va barqarorlikni kuzatishda yordam beradi.
Balans davrlari uchun oqim tartibi to'g'ri moliyaviy hisobotni ta'minlash uchun daromadlar, xarajatlar, aktivlar va majburiyatlarni tahlil qilishni o'z ichiga oladi.
Davrlarni samarali muvozanatlash orqali tashkilotlar tendentsiyalarni aniqlashlari, asosli qarorlar qabul qilishlari va uzoq muddatli muvaffaqiyatga erishish uchun umumiy ish faoliyatini yaxshilashlari mumkin.
Davrlarni muvozanatlash uchun eng yaxshi amaliyotlar
Balanslash davrlari to'g'ri moliyaviy hisobot uchun juda muhimdir. Eng yaxshi amaliyotlar moliyaviy hisobotlarning aniqligini ta'minlash uchun yopilish davrlaridan oldin hisoblarni solishtirishni o'z ichiga oladi.
Davrlarni samarali muvozanatlash uchun tizimli oqim jarayoni muhim ahamiyatga ega. Moliyaviy operatsiyalarni ko'rib chiqish, hisoblarni solishtirish va har qanday nomuvofiqliklarni tuzatish uchun tuzatish yozuvlarini tayyorlashdan boshlang.
Nihoyat, balans davridagi xatolarni oldini olish uchun barcha tuzatishlar to'g'ri hujjatlashtirilgan va bir nechta xodimlar tomonidan ko'rib chiqilganligiga ishonch hosil qiling. Ushbu eng yaxshi amaliyotlarga rioya qilish to'g'ri moliyaviy hisobotga olib keladi.
Xulosa va keyingi qadamlar
Xulosa qilib aytganda, balanslash davrlari va ularning oqim tartibi operatsion samaradorlikni saqlash uchun juda muhimdir. Bu moliyaviy hisobotning to'g'riligini va qoidalarga muvofiqligini ta'minlaydi.
Keyingi qadamlar monitoringni yaxshilash uchun avtomatlashtirilgan vositalarni joriy qilishni, xodimlar uchun aniq ko'rsatmalarni o'rnatishni va jarayonni doimiy takomillashtirishni ta'minlash uchun muntazam tekshiruvlarni o'tkazishni o'z ichiga oladi.
Balans davrlari va ularning oqim tartibiga ustuvor ahamiyat berish orqali tashkilotlar qarorlar qabul qilishni kuchaytirishi, resurslarni taqsimlashni yaxshilashi va uzoq muddatda barqaror o'sishga erishishi mumkin.
E'tiboringiz uchun rahmat
|
| |
Po’latlarda issiq darzlar qanday xaroratda sodir etiladi? *; Solidus haroratidan likvidus harorat intervali orasida

|
Po’latlarda issiq darzlar qanday xaroratda sodir etiladi? *; Solidus haroratidan likvidus harorat intervali orasida
|
bet | 18/22 | Sana | 30.01.2024 | Hajmi | 71,57 Kb. | | #148519 |
Bog'liq AbdurahimTest savollari TQMS Elektrgazpayvandchi II toifa
Po’latlarda issiq darzlar qanday xaroratda sodir etiladi? *; Solidus haroratidan likvidus harorat intervali orasida
Propanning kimyoviy formulasini toping *; C3H8
Prоkаtlаb pаyvаndlаsh qаysi guruhgа kirаdi? *; Bоsim оstidа pаyvаndlаsh
Prоkаtlаb pаyvаndlаsh rеjimigа qаsi pаrаmеtr kirmаydi? *; Pаyvаndlаsh tоki kuchi
Prоkаtlаb pаyvаndlаshdа kuch elеmеnti funksiyasini bаjаruvchi qаtlаm qаndа аtаlаdi? *; Аsоsiy
Prоkаtlаb pаyvаndlаshning rеjim pаrаmеtrlаri qаndаy? *; Rоliklаr аylаnish tеzligi
Pаyvаnd chоkning qаysi xududi mаydа dоnаdоr strukturаgа egа? *; Nоrmаlizаsiya оqibаtidа
Pаyvаnd chоkning tuzilishidа qyаsi xudud eng pаst mustаhkаmlik xususiyatlаrigа egа? *; To‘liq bo‘lmаgаn kristаllizаsiyalаnish
Pаyvаnd yoyning hаrоrаti qаysi? *; 5000-7000
Pаyvаndlаnаyotgаn mеtаllning qаndаy qаlinligidа elеktr-shlаk pаyvаndlаsh tеjаmlirоq bo‘lаdi? *; 40 mm dаn оrtiq
Pаyvаndlаsh - bu *; Аjrаlmаs birikmа
Pаyvаndlаsh trаnsfоrmаtоri qаysi аsоsiy qismlаrdаn ibоrаt? *; Birlаmchi cho‘lg`аm, ikkilаmchi cho‘lg`аm, o‘zаk
Pаyvаndlаsh uchun qаysi hоlаt eng qulаy? *; Pаstki
Pаyvаndlаsh usullаrining qаysi biri uchmа-uch kоntаktli pаyvаndlаsh usuligа kirаdi? *; Sirtini suyuqlаntirib pаyvаndlаsh
Pаyvаndlаshdа birikish nimаni hоsil bo‘lishi hisоbigа sоdir bo‘lаdi? *; Аtоmlаrаrо bоg‘lаnishlаrgа
Qalin metallar qanday payvandlanadi? *; Ikkita chok bilan, kaskadlab, bloklab
Qanday buyumlarni payvandlashda vanna usuli qo‘llaniladi? *; Po‘lat armatura o‘zaklarini
Qanday material yoyli dastakli payvandlash bilan qiyinchiliklarsiz oson payvandlanadi? *; Kam uglerodli po‘lat
Qanday materiallarni payvandlashdan oldin yuzadan oksid qoplamani tozalab tashlash shart? *; Alyuminiy
|
| |
Balanslash davrlarining ahamiyati

|
Balanslash davrlarining ahamiyati
|
bet | 2/4 | Sana | 22.05.2024 | Hajmi | 234,63 Kb. | | #250202 |
Bog'liq Balans mudatlari va ularni oqish tartibiBalanslash davrlarining ahamiyati
Balanslash davrlari tashkilotlarda moliyaviy aniqlikni saqlash uchun juda muhimdir. Ushbu belgilangan muddatlar resurslarni to'g'ri taqsimlashni va shaffof moliyaviy hisobotni ta'minlashga yordam beradi.
Balanslash davrlarining oqim tartibi hisoblarni solishtirish, yozuvlarni tuzatish va moliyaviy hisobotlarni tayyorlashni o'z ichiga oladi. Bu tizimli jarayon bo'lib, korxonalarga moliyaviy sog'lig'ini to'g'ri kuzatish imkonini beradi.
Muvozanat davrlarining ahamiyati ularning xatolarni aniqlash, firibgarlikning oldini olish va kompaniyaning moliyaviy natijalari haqida tushuncha berish qobiliyatidadir. Ular ongli moliyaviy qarorlar qabul qilish va sog'lom moliyaviy muhitni saqlash uchun asos bo'lib xizmat qiladi.
Balans davrlarining turlari
Balans davrlari moliyaviy boshqaruv uchun hal qiluvchi ahamiyatga ega. Turlarga oylik, choraklik va yillik kiradi. Har bir davrda aniqlikni ta'minlash uchun o'ziga xos oqim tartibi mavjud.
Oylik balans davrlari tezkor baholash imkonini beradi. Choraklik davrlar batafsil tahlilni taklif qiladi. Yillik davrlar moliyaviy salomatlik haqida umumiy ma'lumot beradi.
Balanslash davrlari tranzaktsiyalarni ko'rib chiqish, hisoblarni solishtirish va kerak bo'lganda yozuvlarni tuzatishni o'z ichiga oladi. Bu korxonalar uchun to'g'ri moliyaviy hisobot va qarorlar qabul qilishni ta'minlaydi.
Balans davrlari oqimi
Balanslash davrlari moliyaviy hisobotning aniqligi va samaradorligini ta'minlash uchun tizimli oqim tartibini talab qiladi. Keyingi davrga o'tishdan oldin har bir davrni kelishish va yakunlash kerak.
Balans davrlarining oqimi tranzaksiya ma'lumotlarini tahlil qilish, zarur tuzatishlar kiritish va to'g'ri moliyaviy hisobotlarni ishlab chiqishni o'z ichiga oladi. Bu jarayon moliyaviy hisobotlar kompaniyaning haqiqiy moliyaviy holatini aks ettirishini ta'minlaydi.
Balans davrlarining tizimli oqimiga rioya qilgan holda, kompaniyalar o'zlarining moliyaviy hisobotlarida izchillikni saqlab qolishlari va ishonchli va dolzarb ma'lumotlarga asoslangan qarorlar qabul qilishlari mumkin.
1
2
3
|
| |
Balans davrlarini boshqarishdagi qiyinchiliklar

|
Balans davrlarini boshqarishdagi qiyinchiliklar
|
bet | 3/4 | Sana | 22.05.2024 | Hajmi | 234,63 Kb. | | #250202 |
Bog'liq Balans mudatlari va ularni oqish tartibiBalans davrlarini boshqarishdagi qiyinchiliklar
Balans davrlarini boshqarishga kelganda, asosiy muammolardan biri barcha davrlar bo'ylab silliq oqim jarayonini ta'minlashdir. Bu ma'lumotlarni, ishlov berish vaqtlarini va resurslar mavjudligini sinxronlashtirishni o'z ichiga oladi.
Yana bir to'siq - turli davrlar orasidagi axborot oqimida muvozanat va izchillikni saqlash. Bu aniq prognozlash, strategik rejalashtirish va samarali aloqa kanallarini talab qiladi.
Bundan tashqari, har bir davrda ish yuki va ustuvorliklarni muvozanatlash qiyin bo'lishi mumkin. Resurslarni samarali taqsimlash, qiyinchiliklarni aniqlash va yuzaga kelishi mumkin bo'lgan uzilishlarga moslashish juda muhimdir.
Balans davri oqimini optimallashtirish
Balans davrlari moliyaviy barqarorlikni kuzatishda hal qiluvchi ahamiyatga ega. To'g'ri hisobot berish va qaror qabul qilish uchun ularning oqimini optimallashtirish juda muhimdir.
Balans davrlari uchun tuzilgan tartibning mavjudligi buxgalteriya davrlari o'rtasida silliq o'tishni ta'minlaydi. Bu samaradorlikni oshiradi va moliyaviy hisobotlardagi xatolarni kamaytiradi.
Balans davrlari oqimini optimallashtirish orqali kompaniyalar o'zlarining pul oqimlarini yaxshiroq boshqarishlari va umumiy moliyaviy salomatlikni yaxshilash uchun strategik qarorlar qabul qilishlari mumkin.
Balans davrini samarali boshqarish strategiyalari
Balans davrini samarali boshqarish silliq oqim va optimal natijalarni ta'minlash uchun davrlarni strategik rejalashtirish va tizimlashtirishni o'z ichiga oladi.
Har bir davrning vaqti va davomiyligini muvozanatlash orqali tashkilotlar resurslarni maksimal darajada oshirishi, uzilishlarni minimallashtirishi va umumiy samaradorlikni oshirishi mumkin.
Balans davrlarini boshqarish bo'yicha aniq strategiyalarni amalga oshirish samaradorlikni oshirishga, vazifalarni yaxshiroq taqsimlashga va natijada tashkilot uchun katta muvaffaqiyatlarga olib kelishi mumkin.
|
| |
Energie z pohledu fyziky michela Strnadlová, Lenka Kucosová, roč. učitelství SŠ mf

|
Energie z pohledu fyziky michela Strnadlová, Lenka Kucosová, roč. učitelství SŠ mf
|
bet | 1/7 | Sana | 10.05.2021 | Hajmi | 75 Kb. | | #14468 |
ENERGIE Z POHLEDU FYZIKY
Michela Strnadlová, Lenka Kucosová, 3. roč. učitelství SŠ MF
V přírodě můžeme poznávat různé vlastnosti a projevy energie, studovat je a využívat je ve svůj vlastní prospěch. Obecně lze říci, že energie souvisí s pohybem a s možností pohybu a je tedy společnou vlastností různých druhů pohybů. Může nabývat různých podob a přecházet z jedné formy na druhou. Je tedy jakousi kvantitativní mírou pohybu.
Kromě toho má energie ještě jednu zajímavou a velmi důležitou vlastnost. Není ji možno z ničeho vyrobit, ani ji zničit. Zákon zachování energie je universálně platný a patří k fundamentálním fyzikálním zákonům.
FORMY ENERGIE
Mechanická energie (kinetická + potenciální)
Vnitřní energie (tepelná, jaderná, potenciální)
Elektromagnetická energie
Chemická energie
Bioenergie
FYZIKÁLNÍ FORMY ENERGIE
|
| |
Raqamli texnologiyalar vazirligi muhammad al xorazmiy nomidagi toshkent axborot

2
2
MAVZU: MDYA-TRANZISTORLARNING VOLT-AMPER
XARAKTERISTIKALARI VA PARAMETRLARINING ISH
REJIMLARIGA HAMDA TEMPERATURAGA BOG‘LIQLIGI.
REJA:
1. Maydoniy tranzistorlar
2. Maydoniy tranzistorni statik xarakteristikalari va asosiy parametrlari.
3. Kanali induksiyalangan MDYa – tranzistor
4. Maydoniy tranzistorlarda
yasalgan kuchaytirgichlar
5. Xulosa
KIRISH
Maydoniy tranzistor. Maydoniy tranzistor
(MT) deb,
tok kuchi qiymatini
boshqarish ychun o‘tkazuvchi kanaldagi elektr o‘tkazuvchanligikni o‘zgartirish
hisobiga elektr maydon o‘zgarishi bilan boshqariladigan yarim o‘tkazgichli aktiv
asbobga aytiladi.
Maydoniy tranzistorlar turli elektr signallar va quvvatni kuchaytirish uchun
mo‘ljallangan. Maydoniy tranzistorlarda bipolyar tranzistorlardan
farqli ravishda
tok tashkil bo‘lishida faqat bir turdagi zaryad tashuvchilar ishtirok etadi: yoki
elektronlar, yoki kovaklar. Shuning uchun ular yana
unipolyar
tranzistorlar deb ham
ataladi.
Maydoniy tranzistorlarning tuzilishi va kanal o‘tkazuvchanligiga ko‘ra ikki
turi mavjud: p
–n
o‘tish bilan boshqariladigan maydoniy tranzistor hamda metall –
dielektrik – yarim o‘tkazgichli (MDYa) tuzilishga ega bo‘lgan zatvori
izolyatsiyalangan maydoniy tranzistorlar. Ular
MDYa- tranzistorlar deb ham
ataladilar.
Qаndаy o‘lchаmlаr yoyli dаstаkli pаyvаndlаsh rеjimi hisоblаnаdi? *; Elеktrоd diаmеtri, pаyvаndlаsh tоki kuchi, pаyvаndlаsh tеzligi

|
Qаndаy o‘lchаmlаr yoyli dаstаkli pаyvаndlаsh rеjimi hisоblаnаdi? *; Elеktrоd diаmеtri, pаyvаndlаsh tоki kuchi, pаyvаndlаsh tеzligi
|
bet | 20/22 | Sana | 30.01.2024 | Hajmi | 71,57 Kb. | | #148519 |
Bog'liq AbdurahimTest savollari TQMS Elektrgazpayvandchi II toifa
Qаndаy o‘lchаmlаr yoyli dаstаkli pаyvаndlаsh rеjimi hisоblаnаdi? *; Elеktrоd diаmеtri, pаyvаndlаsh tоki kuchi, pаyvаndlаsh tеzligi
Qаndаy pаyvаnd chоklаr kаltа dеb аtаlаdi? *; 250 mm dаn kаm
Qаndаy pаyvаnd chоklаr uzun dеb аtаlаdi? *; 1000 mm dаn kаm
Qаndаy pаyvаndlаsh mаnbаlаri o‘zgаrmаs tоkdа pаyvаndlаsh yoyining tа`minlаsh mаnbаi hisоblаnаdi? *; To‘g`rilаgich vа gеnеrаtоr
Qаndаy pаyvаndlаsh usuli kоntаktli pаyvаndlаsh usuli guruhigа kirmаydi? *; Sоvuqlаyin pаyvаndlаsh
Qаndаy yoy pаyvаnd yoyi dеb аtаlаdi? *; Elеktrоd vа pаyvаnd buyum оrаsidа kuchli iоnlаshgаn muxitdа mаvjud bo‘lgаn kuchli dаvоmiy elеktr rаzryad
Qаysi elеmеnt pаyvаndlаsh trаnsfоrmаtоrining bir qismi? *; O’zаk
Qаysi jаrаyon pаyvаndlаsh tеxnоlоgiyasigа turdоsh? *; Kаvshаrlаsh
Qаysi mаtеriаllаr kаrbоnаt аngidridа аvtоmаtik vа yarimаvtоmаtik pаyvаndlаsh usuli bilаn pаyvаndlаnаdi? *; Kаm uglеrоdli po‘lаtlаr
Qаysi pаrаmеtr chоkli kоntаktli pаyvаndlаsh rеjimigа kirаdi? *; Rоlikаr аylаnish tеzligi
Qаysi pаrаmеtr nuqtаli kоntаktli pаyvаndlаsh rеjimigа kirаdi? *; Pаyvаndlаsh tоki kuchi
Qаysi pаyvаndlаsh usuli elеktryoyli pаyvаndlаsh guruhigа kirаdi? *; Yoyli dаstаkli pаyvаndlаsh
Qаysi pаyvаndlаsh usullаri bоsim оstidа pаyvаndlаsh guruhigа kirmаydi? *; Gаz bilаn pаyvаndlаsh
Qаysi pаyvаndlаsh usullаri kоntаktli pаyvаndlаsh usullаrigа kirmаydi? *; Ultrа tоvush yordаmidа pаyvаndlаsh
Qаysi pаyvаndlаsh usullаri suyuqlаntirib pаyvаndlаsh guruhigа kirmаydi? *; Sоvuqlаyin pаyvаndlаsh
Shipli payvandlash holatining texnologik afzalliklari qanday? *; Payvand vannaning hajmini kamaytirish uchun va undan metallni oqib ketishini oldini olish uchun, payvandlashni qisqa yoy bilan amalga oshiradi
|
|
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Qаndаy o‘lchаmlаr yoyli dаstаkli pаyvаndlаsh rеjimi hisоblаnаdi? *; Elеktrоd diаmеtri, pаyvаndlаsh tоki kuchi, pаyvаndlаsh tеzligi
|
Základy elektrostatiky – cvičení

|
Základy elektrostatiky – cvičení
|
Sana | 25.03.2017 | Hajmi | 41,5 Kb. | | #2536 |
Elektrostatika-základní otázky
Základní otázky:
-
Jaké jsou základní vlastnosti elektrického náboje? Jaká je jeho jednotka?
-
Jak funguje elektroskop? Co se stanes jeho výchylkou, když ke kladně anbitému elektroskopu přiblížíme záporně resp. kladně nabitou tyč?
-
Co je to elektrostatická indukce a kde se s ní můžeme setkat?
-
Co je to Coulombův zákon a jaký zákon známý z mechaniky má formálně podobný tvar jako Coulombův zákon?
-
Jak je definována intenzita elektrického pole, jaká je její jednotka (obě možnosti) a jak se určí ve vzdálenosti r od osamoceného bodového náboje?
-
Jak vypadá elektrické pole znázorněné pomocí siločar v případě jednoho kladného náboje, jednoho záporného náboje, dvou kladných nábojů, a kladného a záporného náboje?
-
Jak se změní velikost elektrické síly mezi dvěma náboji, když se jejich vzdálenost zmenší třikrát?
-
Jak se změní velikost elektrické síly mezi dvěma náboji, když je přemístíme ze vzduchu do dielektrika s relativní permitivitou 9?
-
Jak se změní velikost elektrické síly mezi dvěma bodovými náboji, když se vzdálenost mezi nimi nezmění, ale velikost jednoho z nábojů se třikrát zvětší a velikost druhého se třikrát zmenší?
-
Díky jaké vlastnosti elektrického pole můžeme zavést elektrickou potenciální energii a následně potenciál?
-
Co jsou to siločáry a ekvipotenciály a jaká je vzájemná poloha siločár a ekvipotenciál?
-
Jaký je rozdíl mezi radiálním a homogenním elektrickým polem a kde se můžeme setkat s homogenním elektrickým polem?
-
Elektrická síla má k intenzitě elektrického pole stejný vztah jako elektrická potenciální energie k…?
-
Jak je definováno elektrické napětí, jaká je jeho jednotka a proč není zcela správné říkat, že napětí v daném bodě je tolik a tolik?
-
Jaký vztah platí mezi napětím a intenzitou homogenního elektrického pole vyvolaného dvěma nabitými vodivými deskami?
-
Při vzdálení se od bodového náboje klesla velikost intenzity jím vyvolaného elektrostatického pole čtyřikrát. Jak se změnila velikost potenciálu (nulová hladina je v nekonečnu)?
-
Bodový náboj umístíme ze vzduchu do dielektrika o relativní permitivitě εr = 5. Jak se změní intenzita a potenciál jím vyvolaného pole ve vzdálenosti r od něj?
-
Jaká je intenzita elektrického pole a potenciál uvnitř nabité vodivé koule? Co je to Faradayova klec?
-
Jak závisí hustota náboje a intenzita elektrického pole v blízkosti nabitého vodivého tělesa na poloměru křivosti jeho povrchu? Kde se tato závislost objevuje v praxi?
-
Co je to elektrický vítr?_Kdy dochází k tzv. sršení náboje? __
-
Na jakém principu funguje elektrostatický filtr kouřových plynů?
-
Jaké jsou rozdíly v chování vodiče a izolantu vloženého do elektrického pole? Jaká je intenzita vnitřního elektrického pole u izolantu s danou relativní permitivitou?
„Složitější“ řešené příklady a šest neřešených cvičení najdete na http://home.zcu.cz/~jkohout4/2B.html Za odevzdání do úterý 18. října za ně můžete získat bonusové plusy.
|
| |
Rеjа: Flyus оstidа pаyvаndlаsh mоhiyati

Lecture 6
Mavzu: Metallarni flyus qatlami ostida payvandlash. Kuchlanishi va
Deformatsiyasini sinash
Rеjа:
1.
Flyus оstidа pаyvаndlаsh mоhiyati.
2.
Flyus оstidа pаyvаndlаshdа ishlаtilаdigаn pаyvаndlаsh mаtеriаllаri.
3.
Flyus оstidа pаyvаndlаsh uchun jihоzlаr.
4.
Flyus оstidа pаyvаndlаsh rеjimi hisоbi.
5.
Metallarni flyus qatlami ostida payvandlash
6.
Metallarni flyus qatlami ostida yarim avtomatikaviy usulda payvandlash
7.
Kuchlanishi va Deformatsiyasini sinash
1. Flyus оstidа pаyvаndlаsh mоhiyati
Flyus оstidа yoyli pаyvаndlаsh – bu yoyli eritib pаyvаndlаshdir, bundа yoy,
pаyvаndlаsh flyusi оstidа yonаdi.
Flyus оstidа pаyvаndlаsh usuli 1939-yildа Ukrаinа Fаnlаr Аkаdеmiyasining
Elеktr pаyvаndlаsh institutidа Е.О. Pаtоn ishtirоki bilаn, N.G. Slаvyanоv g‘оyasi
аsоsidа ishlаb chiqildi vа o‘shаndа bu usulgа «flyus оstidа qoplamasiz elеktrоd bilаn
tеzkоr аvtоmаtik pаyvаndlаsh» nоmi bеrilgаn.
Flyus оstidа pаyvаndlаshdа pаyvаnd yoy buyum vа pаyvаndlаsh simi оrаsidа
yonаdi. Yoy tа’sirida sim eriydi vа erish tezligigа nisbatan pаyvаndlаsh zоnаsigа
uzаtilаdi. Yoy flyus qаtlаmi bilаn qоplаngаn bo‘ladi. Pаyvаndlаsh simi (yoy bilаn
birgа) mаxsus mеxаnizm yordаmidа (аvtоmаtik pаyvаndlаsh) yoki qo‘ldа (yarim
аvtоmаtik pаyvаndlаsh) pаyvаndlаsh yo‘nаlishigа qаrаb siljitilаdi. Yoy issiqligi
tа’siridа аsоsiy mеtаll vа flyus eriydi. Erigаn simlаr, flyus vа аsоsiy mеtаll
pаyvаndlаsh vаnnаsini hоsil qilаdi. Flyus suyuq pаrdа ko‘rinishidа pаyvаndlаsh
zоnаsini hаvоdаn himоyalаydi. Yoy yordаmidа erigаn pаyvаndlаsh simining mеtаli
pаyvаndlаsh vаnnаsigа tоmchilаb o‘tаdi, u yеrdа erigаn аsоsiy mеtаll bilаn
аrаlаshаdi. Yoyni uzоqlаshtirgаn sаri pаyvаndlаsh vаnnаsining mеtаli sоvushni
bоshlаydi, chunki issiqlik yo‘qаlа bоshlаydi, so‘ng qоtib chоk hоsil qilаdi. Erigаn
flyus (shlаk), chоk yuzаsidа shlаkli qаtlаm hоsil qilib qоtаdi. Erimаgаn оrtiqchа
flyus qismi sоvutilib qаytа ishlаtilаdi.
1-rаsm.
Flyus оstidа pаyvаndlаsh chizmаsi:
1 – pаyvаndlаnаyotgаn dеtаl; 2 – flyus qаtlаmi; 3 – pаyvаndlаsh simi; 4 –
pаyvаndlаsh yoyi; 5 – erigаn flyus; 6 – shlаk qаtlаmi; 7 – flyus qоldig‘i; 8 –
pаyvаnd chоk; 9 – pаyvаndlаsh vаnnаsi.
|
№ Ish boshlangan sanasi Ish tugatgan sanasi Tashkilot stir lavozim Bo'lim

2024-03-03 19:48:24
1
O‘zbekiston
Respublikasi
Kambag‘allikni
qisqartirish
va
bandlik
vazirligi
№ 9057-0465-e48d-b8e6-0220-7408-4699
Hujjat yaratilingan sana: 2024-03-03
Ariza raqami: 115913479
Hujjat berilgan: SAMANDAROV OZODBEK MA’RUF O‘G‘LI
JShShIR: 51810006070017
Ish tajribasi haqida ma'lumot
№
Ish
boshlangan
sanasi
Ish tugatgan
sanasi
Tashkilot
STIR
Lavozim
Bo'lim
1 01.11.2023
Hozirgi
vaqtgacha
"CRUSH-TECH"
MAS'ULIYATI
CHEKLANGAN
JAMIYAT
309397171
Майдалаш
заводи
оператори
Ishlab
chiqarish
2 01.02.2023
10.04.2023
"PROFIT DIVIDER"
MAS'ULIYATI
CHEKLANGAN JAMIYAT
304204177 Оператор
Ишлаб
чикариш
Mazkur hujjat Vazirlar Mahkamasining 2017 yil 15 sentyabrdagi 728-son
qaroriga
muvofiq Yagona interaktiv davlat xizmatlari portalida
shakllantirilgan elektron
hujjatning nusxasi bo‘lib, davlat organlari tomonidan ushbu hujjatni qabul qilishni rad
etishlari qat’iyan taqiqlanadi. Hujjat haqiqiyligini repo.gov.uz veb-saytida hujjatning
noyob raqamini kiritib yoki mobil telefon yordamida QR- kodni skaner qilish orqali
tekshirish mumkin.
5479
Komunikatsiyalarini rivojlantirish

O’ZBEKISTON RESPUBLIKASI AXBOROT TEXNOLOGIYALARI VA KOMUNIKATSIYALARINI
RIVOJLANTIRISH VAZIRLIGI
Muhammad Al-Xorazmiy nomidagi Toshkent axborot texnologiyalari universiteti
“
AKFIIU”
fanidan
Mustaqil ish
Mavzu. Mualliflik xuquqi va unga quyiladigan talablar
Bajardi: 061-21-guruh
talabasi
Omonova Dilso'z Tekshirdi: Raximova Shaxnoza
Toshkent 2023
Insoniyat o‘z hayotini Internetsiz tasavvur qila olmaydi. Dunyoda, yon-atrofimizda sodir bo‘layotgan voqea-hodisalar, so‘nggi yangiliklarni bilishda Internet katta rol o‘ynaydi. Internetdagi har qanday axborotning sifati va ishonchliligini baholay olish, ulardan to‘g‘ri foydalana bilish va har bir ma’lumotga tanqidiy yondashishni o‘rganish har bir shaxsning eng asosiy vazifalardan biri hisoblanadi.
Axborot bilan ishlash madaniyati
TAYANCH TUSHUNCHALAR
Mualliflik huquqi (ingl.
copyright) – shaxs tomonidan yaratilgan g‘oya (fikr) yoki asarga nisbatan bo‘lgan huquq.
Plagiat (lot.
plagio – o‘g‘irlash) – asardan uning muallifini kо‘rsatmasdan foydalanish, ya’ni mualliflik huquqini о‘zlashtirish.
Huquq – davlat tomonidan berilgan, foydalanish mumkin bo‘lgan imkoniyat.
“Axborot” atamasining tavsifi ko‘p bo‘lsa-da, umuman olganda, u to‘plangan, qayta ishlangan va izohlangan, foydalanish uchun qulay ko‘rinishda taqdim etilgan ma’lumot ma’nosini anglatadi (axborot – bu “tushunish uchun oson shaklda berilgan bilimlar”dir; axborot – “insonning ongiga yetib boradigan va uning bilimini oshiradigan” tushuncha).
Axborotni qidirish, bunda turli soxta ma’lumotlarga aldanib qolmaslik, zarur axborotlarni ajrata bilish, qayta ishlash, tartibga keltirish, uning mazmunini tushunish, do‘stlarga xolis manbalarni uzatish, mantiqiy fikrlay olish jarayonlari umumiy nom bilan axborot bilan ishlash madaniyati deb ataladi. Axborotning kim uchun, nima maqsadda tayyorlanganligini tushunib yetish ham muhim ahamiyatga ega.
Druhy obalených elektrod

|
Druhy obalených elektrod
|
Sana | 24.03.2017 | Hajmi | 15,17 Kb. | | #2028 |
Druhy obalených elektrod
Rutilový obal
Rutilový obal umožňuje snadné zapálení oblouku a je zvláště vhodný pro zhotovování krátkých svarů i pro překlenovací svary. Rozstřik svarového kovu je minimální, povrch svaru hladký. Elektroda s tímto typem obalu je snadno ovladatelná v různých polohách svařování a odstraňování strusky nečiní potíže. Vzhledem k menšímu závaru se nedoporučují používat na svařování silných plechů, na tlakové nádoby, kotle, apod. Naopak je vhodný na svařování tenkých plechů. Rutilový obal je relativně necitlivý na vlhkost.
Rutilové elektrody se zpravidla připojují na MINUS pól stejnosměrného zdroje - svářečky (DC-) nebo na střídavý proud (AC). Existují však i typy na DC+.
Přednosti:
-
přechod materiálu v drobných kapkách
-
snadná svařitelnost
-
úhledný plochý svar
-
možnost použití pro AC i DC (stejnosměrný i střídavý proud)
Nevýhody:
-
nelze svařovat v jakékoliv poloze
-
snížené mechanické vlastnosti v porovnání s elektrodami bazickými
-
obtížná přemostitelnost mezer
Bazický obal
Svarový kov, vyvařený bazickou elektrodou, má nízký obsah difúzního vodíku, což má vliv na dobrou vrubovou houževnatost při snížených teplotách a sníženou náchylnost k trhlinám za tepla i za studena v porovnání s ostatními typy obalů. Ve stejném srovnání dává bazický obal elektrody podstatně vyšší rychlost a tím i výkon navaření, především v poloze svařování zdola nahoru. Struska má poněkud horší odstranitelnost z povrchu svaru než struska z kyselého nebo rutilového obalu elektrody, ale odstranitelnost může být stejně charakterizována jako snadná. Obal je citlivý na vlhkost a je nutno respektovat doporučení k uskladnění a přesušování před použitím. Ve výrobě jsou však i elektrody s nízkonavlhavým bazickým obalem. Elektrody s bazickým obalem a s nízkonavlhavou úpravou jsou v současné době nejpoužívanějším typem elektrod pro náročné aplikace, např. výrobu tlakových nádob, offshore konstrukcí, ve stavbě lodí apod.
Bazické elektrody se zpravidla připojují na PLUS pól stejnosměrného zdroje - svářečky (DC+). Existují však i typy na střídavý proud (AC).
Přednosti:
-
přechod materiálu ve velkých kapkách
-
svařitelnost v polohách
-
velmi dobré mechanické vlastnosti
-
svařují se většinou na DC+
Nevýhody:
-
poněkud obtížnější svařitelnost
-
vyžaduje se jejich dosoušení
Celulózový obal
Má za úkol pouze chránit svarovou lázeň před vzduchem. Výhodou je přechod materiálu v malých kapkách a hluboký závar. Je vhodný pro všechny polohy svařování, zejména shora dolů díky hustému svarovému kovu. Mezi nevýhody patří zejména velice obtížná svařitelnost, vývin značného množství kouře a plynů a hlavně to, že jej nelze použít pro všechny typy svářeček. Používá se též v kombinaci s obalem rutilovým jako Rutil-celulózový obal.
Přednosti:
-
přechod materiálu v malých kapkách
-
hluboký závar
-
dobré mechanické vlastnosti
Nevýhody:
-
velice obtížná svařitelnost
-
nelze použít pro všechny typy svářeček
-
vývin značného množství kouře
|
| |
Шуни таъкидлаш лозимки, кучириш импульсининг орка фронти барча триггерларнинг 1 дан 0 га утиш лахзасига (кушувчи хисоблагичларда) мос келади

X.K.Aripov, A.M.Abdullaev, N.B.Alimova, X.X.Bustanov, E.V.Ob’edkov, Sh.T.Toshmatov. Sxemotexnika. T.: TAFAKKUR BO’STONI, 2013 y. Х.К.Арипов, А.М.Абдуллаев, Н.Б.Алимова, Х.Х.Бустанов, Е.В.Объедков, Ш.Т.Тошматов. Схемотехника. Т.: ALOQACHI, 2010г. Robert L. Boyleastad. Introductory Circuit analysis. 2014-Pearson Education Limited, 1091 p. Behzad Razavi. Fundamentals of Microelectronics.2nd edition. 2014y. John WileySons. 932 p. В.М. Пролейко. Базовые лекции по электронике (в 2-х томах). ТЕХНОСФЕРА. Москва. 2009 г. С.Н.Лехин. Схемотехника ЭВМ. Санкт-Петербург, 2010г. |
Шуни таъкидлаш лозимки, кучириш импульсининг орка фронти барча триггерларнинг 1 дан 0 га утиш лахзасига (кушувчи хисоблагичларда) мос келади
|
bet | 6/6 | Sana | 09.01.2024 | Hajmi | 230,5 Kb. | | #133324 |
Bog'liq ulugbek 1Bu sahifa navigatsiya:
- X.K.Aripov, A.M.Abdullaev, N.B.Alimova, X.X.Bustanov, E.V.Ob’edkov, Sh.T.Toshmatov. Sxemotexnika. T.: TAFAKKUR BO’STONI, 2013 y.
- Х.К.Арипов, А.М.Абдуллаев, Н.Б.Алимова, Х.Х.Бустанов, Е.В.Объедков, Ш.Т.Тошматов. Схемотехника. Т.: ALOQACHI, 2010г.
- Robert L. Boyleastad. Introductory Circuit analysis. 2014-Pearson Education Limited, 1091 p.
- Behzad Razavi. Fundamentals of Microelectronics.2nd edition. 2014y. John WileySons. 932 p.
- В.М. Пролейко. Базовые лекции по электронике (в 2-х томах). ТЕХНОСФЕРА. Москва. 2009 г. С.Н.Лехин. Схемотехника ЭВМ. Санкт-Петербург, 2010г.
Шуни таъкидлаш лозимки, кучириш импульсининг орка фронти барча триггерларнинг 1 дан 0 га утиш лахзасига (кушувчи хисоблагичларда) мос келади.
Adabiyotlar
X.K.Aripov, A.M.Abdullaev, N.B.Alimova, X.X.Bustanov, E.V.Ob’edkov, Sh.T.Toshmatov. Sxemotexnika. T.: TAFAKKUR BO’STONI, 2013 y.
X.K. Aripov, A.M. Abdullayev, N.B. Alimova, X.X. Bustanov, Sh.T. Toshmatov. Raqamli mantiqiy qurilmalami loyihalashtirish. Darslik. -T.: «Aloqachi », 2017, 396 bet.
Х.К.Арипов, А.М.Абдуллаев, Н.Б.Алимова, Х.Х.Бустанов, Е.В.Объедков, Ш.Т.Тошматов. Схемотехника. Т.: ALOQACHI, 2010г.
Digital Logic Design, Jiwang Ware Z Scene. Fourth Edition, 2002y.
Robert L. Boyleastad. Introductory Circuit analysis. 2014-Pearson Education Limited, 1091 p.
Stephon Brown, Zvonko Vranesic. Fundamentals of Digital Logic with Verilog Design. 2014-The Me Grow-Hin Companies. 847p.
Behzad Razavi. Fundamentals of Microelectronics.2nd edition. 2014y. John Wiley&Sons. 932 p.
Амосов B.B. Схемотехника и средства проектирования цифровых устройств. Учебное пособие. БХВ-Петербург. 2016г. 562с.
В.М. Пролейко. Базовые лекции по электронике (в 2-х томах). ТЕХНОСФЕРА. Москва. 2009 г.
С.Н.Лехин. Схемотехника ЭВМ. Санкт-Петербург, 2010г.
|
|
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Шуни таъкидлаш лозимки, кучириш импульсининг орка фронти барча триггерларнинг 1 дан 0 га утиш лахзасига (кушувчи хисоблагичларда) мос келади
|
Мисол тарикасида 4 даражади хисоблагични оламиз. Хисоблагичнинг туртта иккилик даражаси М=16 холатни таъминлайди. Куйида инверс динамик киришли

|
Мисол тарикасида 4 даражади хисоблагични оламиз. Хисоблагичнинг туртта иккилик даражаси М=16 холатни таъминлайди. Куйида инверс динамик киришли
|
bet | 5/6 | Sana | 09.01.2024 | Hajmi | 230,5 Kb. | | #133324 |
Bog'liq ulugbek 1Мисол тарикасида 4 даражади хисоблагични оламиз. Хисоблагичнинг туртта иккилик даражаси М=16 холатни таъминлайди. Куйида инверс динамик киришли 1К- триггерда курилган хисоблагичнинг чизмаси ва шартли белгиси келтирилган.
2- коида бмйича кучириш сигнали асинхрон, яъни кетма-кет уланадиган триггернинг тугри чикишидан олиниши керак. Триггерлар (1=К=1) хисоб режимига урнатилган. Хисоблагич чикиши худи шундай хисоблагичнинг С киришига уланган СК (Саггу) тезкор кучиришни шакллантириш чизмаси билан кушимча таъминланган. Барча триггерларнинг ~К киришлари бирлаштирилган, ~8 киришларига мантиикий "1"уланган, ва бу уланиш хисоблагични ~К=0 сигнали билан "янгилаш"ни таъминлайди. Кушувчи хисоблагичнинг хисоб кириши "+1" деб белгиланган. Тутилишни хисобга олмаган холдаги вакт диаграммаси куйидаги расмда берилган.
Вакт диаграммасининг анализи катор хулосалар чикаришга имкон беради:
Саноги п-чи бьшган кириш импулсидан смнг чикишидаги код р=рзрэр1р0=К, масалан, 5-чи дан сьнг ^=0101=5, 2- чи дан сунг ^=1011=11 (ЭЕС) дир, яъни чизма хакикатдан хам хисоблагичдир.
16-испульснинг актив фронти келиши билан барча триггерлар "янгиланади." ва хоказо такрорланади, яъни хисоб модули М=16 га тенгдир.
Чизма шунингдек кириш импулсларининг частотасини 2нинг (1+1) даражасига бьлувчиси деб олинади, бунда, 1-чикиш сигнали олинадиган триггер номери.
Агар чикиш коди инверс чикишларидан олинса, у холда бошлангич киймат Р=^0^ ^2^3=1111=15) лигини, яъни барча турт даража учун максимал кийматга эгалигини куриш мумкин ва хар бир кейинги саннок импулси чикишдаги кодни биттага камайтиради. Бу холда хисоблагич айирувчи дейилади. Худди шундай натижага триггерларнинг карама-карши чикишларидан кучиришни, кодни эса аввалгидек тугри чикишидан олинса эришиш мумкин. Бунга ишонч хосил килиш мустакил тарзда вакт диаграммасини куриш мумкин. Айирувчи хисоблагичнинг санок кириши "-1" деб белгиланади.
|
|
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Мисол тарикасида 4 даражади хисоблагични оламиз. Хисоблагичнинг туртта иккилик даражаси М=16 холатни таъминлайди. Куйида инверс динамик киришли
|
Bunda yuqori kanal sanoq ispulsining manfiy fronti utishi uchun ochiladi, biroq multipleksorning chikish signali xamon "

|
Bunda yuqori kanal sanoq ispulsining manfiy fronti utishi uchun ochiladi, biroq multipleksorning chikish signali xamon "
|
bet | 4/6 | Sana | 09.01.2024 | Hajmi | 230,5 Kb. | | #133324 |
Bog'liq ulugbek 1Bunda yuqori kanal sanoq ispulsining manfiy fronti utishi uchun ochiladi, biroq multipleksorning chikish signali xamon "0" ga teng, chunki t- 1,0 utish fronti t ush. "YoKI"+ t ush.trig. dan ancha kam. T1 triggeri ilgarigi xolatda saklanib qoladi. Xisoblagich chiqishdagi kod bittaga ortib Q1Q0=11=3 ga teng buldi.
Ayiruvchi sanoqchi qo’shuvchi sanoqchiga o’xshash quriladi, sxemasi r. 65, vda. i-razryadni triggerini kirishiga oldingi razryadni inversli chiqishidan signal beriladi, yahni Qi-1. Sanoqchi, trigger kirishidagi im’ulg’s kesilganda, qayta ulanadi, bu i-razryadni triggeri im’uls Qi-1 kesilganda qayta ulanadi degani, yahni Qi-1 frontida (Qi-1-ni 0-dan 1-gacha kopayishida). Ish boshida o’rnatuvchi kirishlarga signallar berib, Q1=Q2=Q3=1 xolat o’rnatilgan. Sanoqchining razryadlarini xolati chiziqli kamayayotgan raqamlarning ikkilik koddagi yozuvidir. Bazida kelayotgan im’ulg’slarni navbat bilan qo’shadigan yoki ayiradigan sanoqchilarga ehtiyoj bo’-ladi. Bular reversiv deyiladi. Reversiv sanoqchilar ikkita sanoq kirishiga ega: «+1» va «-1». Reversiv sanoqchilar ham o’rnatuvchi kirishlarga ega.
Hisoblagichlarning hisoblash texnikasida qo’llanilishi
Quyidagi rasmda moduli 10 (ikkilik-unlikda) bulgan 6 ta xisoblagich ketma-ket ulangan. xar bir kaskadning axborot chikishlari VSD kod uzgartiruvchisi orkali yetti sigmentli indikatorga ulangan. Umuman ushbu qurilma uch masalani yechishi mumkin: impulslar sonini xisoblash, ularning qaytarilish chastotasini va uzunligini o`lchash.
Ulchash bajarishdan oldin xisoblagichlarni tozalash kerak. Bu K kirishga impulg’s berish bilan amalga oshiriladi.
1) Impulslar sonini xisoblash ularni V A elementining ikkala kirishiga (yoki bitta kirishiga 1) berish yuli bilan bajariladi. Masalan: kirishga N=1997 impulsi kelib tushdi. Shunda kichik xisoblanadi QQO=1997 shob 10=7 xolda saklanib koladi. Utish chiqishiga
SRO=1997\10=199 impulsi utadi, va shu tariqa 001=(199 shoyo 10)=9 va SR1=199\10=19. Sanoq oxirida xisoblagichlar chiqishida SVD kodli 0000 0000 0001 1001 1001 0111 soni qayd etiladi. Indikatorlarda esa 001997 rakami paydo bo`ladi. Diqqat! Xisoblagichlarda kichik daraja chapda joylashgan, sonlarda esa-ungda. VSD kodining unlik ekvivalenti umumiy xolda N=QQ(n-1) *10(n-1) +....QQ1*101+QQ0*100. Ushbu formuladan qo`rinishicha, N: 1<=N<=999999 diapazonda joylashgan.
Ҳисоблагичлар ҳақида асосий маълумотлар.
|
|
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Bunda yuqori kanal sanoq ispulsining manfiy fronti utishi uchun ochiladi, biroq multipleksorning chikish signali xamon "
|