nyuuzyou/kompy huggingface dataset:
§3.2 Boyl-Mariott qonuniga bog‘liq animatlasiyalardan o‘qitishda foydalanish metodikasi

|
§3.2 Boyl-Mariott qonuniga bog‘liq animatlasiyalardan o‘qitishda foydalanish metodikasi
|
bet | 8/13 | Sana | 23.01.2024 | Hajmi | 4,1 Mb. | | #143737 |
Bog'liq nihoyat tamom2§3.2 Boyl-Mariott qonuniga bog‘liq animatlasiyalardan o‘qitishda foydalanish metodikasi
Ta’lim metodlari va ularning turlari. O‘qitishdan ko‘zlanadigan maqsad bu davlat ta’lim standartlarida belgilangan bilim va ko‘nikmalarini o‘quvchiga yetkazishdan iborat. qachonki o‘quvchi tomonidan bilim qabul qilinsa va tushunib yetilsa yoki o‘quvchi malaka oshirish uchun mo‘ljallangan topshiriqlarni amalda namoyish etib bera olsagina o‘qitish muvaffaqiyatli kechdi deb hisoblasa bo‘ladi.
Ma’lumki, ta’lim olish (ma’lumot olish) jarayoni – bu ma’naviy va aqliy qobiliyatlarni tizimli rivojlantirib borish, bilim va tushunchalarni shakllantirish va olingan bilimdan foydalana olish qobiliyatini tarkib toptirishdan iborat jarayondir. Bu jarayon ta’lim oluvchining o‘zi orqali yoki boshqa birov- ta’lim beruvchining ko‘magida amalga oshirilishi mumkin. Ta’lim olish jarayoni esa turli xil metodlarga(usullarga) tayangan holda kechadi.
Metod – grekcha Metodos so‘zidan olingan bo‘lib, izlanish yoki bilish yo‘li, nazariya, ta’limot ma’nosini anglatadi.
Ta’lim metodini(usulini) - ta’lim oluvchi va ta’lim beruvchining ma’lum maqsadga qaratilgan, birgalikdagi faoliyatini tashkil qilishning muayyan tizimga va tartibga solingan yo‘l-yo‘rig‘i sifatida ta’riflash mumkin.
Ta’lim modelini, esa bir yoki bir nechta ta’lim metodlari yordamida amalga oshiriladigan ta’lim jarayoni amalga oshirish tuzilmasi, deb qarashimiz mumkin.
Ta’lim metodi - bu ta’lim oluvchi va ta’lim beruvchining ma’lum maqsadga qaratilgan, birgalikdagi faoliyatini tashkil qilishning muayyan tizimga solingan yo‘l-yo‘rig‘i.
Ta’lim metodlarini ta’lim maqsadlariga erishish bo‘yicha o‘quvchi va o‘qituvchining birgalikdagi ish faoliyatini tashkil qilishning belgilari bo‘yicha quyidagicha guruhlarga bo‘lish mumkin:
O‘qituvchi markazda bo‘lgan uslublar;
O‘quvchi markazda bo‘lgan (interfaol yoki interaktiv) uslublar.
Odatda ushbu uslublardan biri yoki bir nechtasi ayrim o‘qitish modellarida birvarakayiga foydalaniladi. Odatda dars jarayoni ikki yoki undan ortiq asosiy uslublardan tashkil topadi va bu uslublar dars mavzusiga to‘la muvofiq bo‘lib, o‘quvchilarning bilim va tajribasi qay bosqichda ekanligiga qarab qo‘llaniladi.
|
| |
Foydalanilgan adabiyotlar - O‘zbekiston respublikasi oliy ta’lim, fan va innovatsiyalar vazirligi abdulla qodiriy nomidagi

|
O‘zbekiston respublikasi oliy ta’lim, fan va innovatsiyalar vazirligi abdulla qodiriy nomidagi
|
bet | 13/13 | Sana | 23.01.2024 | Hajmi | 4,1 Mb. | | #143737 |
Bog'liq nihoyat tamom2Foydalanilgan adabiyotlar
O‘zbekiston Respublikasi Prezidentining 17.01.2019 yildagi “Fizika sohasidagi ta’lim sifatini oshirish va ilmiy tadqiqotlarni rivojlantirish chora-tadbirlari to‘g‘risida” gi PQ-5635-son qarorida
Sattorova B., Begimqulov U.. Fizika va astranomiya o‘qitishda axborot texnologiyalari. Toshkent 2007.
. G‘ulomov S.S. va boshqalar. Axborot tizimlari va texnologiyalari: Oliy o‘quv yurti talabalari uchun darslik /Akademik S.S G‘ulomovning umumiy tahriri ostida.-T.: " Sharq ",2000.-592
. Mirziyoyev Sh.M. Buyuk kelajagimizni mard va oliyjanob xalqimiz bilan birga quramiz. - Toshkent: "O‘zbekiston",2017.-488b.
. O‘lmasova M. Elektrodinamika asoslari 2- kitob T.: 2004
O‘lmasova M. Mexnika va molekulyar fizika.1-kitob. T.:2003 Moran Mixal J., Shapiro Xovard N. muhandislik termodinamikasi asoslari, beshinchi nashr, jon uili va o‘g‘illari, 2006, ISBN: 978-0-470-03037-
Kleinstreuer C. Zamonaviy Suyuqlik Dinamikasi. Springer, 2010, ISBN 978-1-4020-8670-0.
AQSh energetika, termodinamika, issiqlik uzatish va suyuqlik oqimi vazirligi. DOE asoslari qo‘llanma, hajmi 1, 2 va 3. Iyun 1992.
Begimqulov U. «Fizika darslarida informatsion texnologiyalardan foydalanish»,// «Fizika, matematika va informatika jurnali». 2002
Qo‘shimcha adabiyotlar:
. Umumiy o‘rta ta’limning davlat ta’lim standarti va o‘quv dasturi: T.: 2010,
. Saydaxmedov N.S. Pedagogik mahorat va pedagogik texnologiyalar.T., 2003.
. Mavlanova R.A., M. Arabova Pedagogik texnologiya T.: Fan, 2008.
Foydalanilgan saytlar
www.orbita.uz
www.wikipedia.uz
www.fayllarorg.uz
www.aim.uz
www.ziyo.uz
www.edu.uz
www.khan.academy
|
| |
Applications in the construction of varnish-paint materials - bet 4

|
Applications in the construction of varnish-paint materialsBog'liq Gadoyeva Olmaxon Po’latovna часть
3
«
Научный импульс
»
Мая
, 2023
1724
Quritadigan yog’larning sifati rang, shaffoflik, yopishqoqlik, uchuvchan bo’lmagan
moddalar miqdori, quritish vaqti, kislota soni bilan belgilanadi.
Shisha quyidagi jihatlari bilan sinflarga bo’linadi: kimyoviy tarkibi bo’yicha; oksidli
(silikatli, kvarsli, boratli, fosfatli va sh.k.); kislorodsiz (gologenidli, nitratli va sh.k.); ishlatilish
joyiga nisbatan: qurilish va arxitektura qismlari uchun; texnik (kvarsli, optik, toblangan,
ko’pqatlamli va sh.k.); shisha tolalar va boshqalar. Shisha kvars qumi, ohaktosh, soda va
natriy sulfati asosida olinadi. Xomashyo tarkibidagi soda, natriy sulfati va potash shisha
pishirish haroratini pasaytiradi, (15000C) ohaktosh esa shishani suvda erimaydigan holatga
keltiradi.
Shisha xomashyosi tarkibiga alyuminiy oksidi (mustahkamlik), bor angidridi,
qo’rg’oshin va rux oksidlari (termochidamlilik), qo’shilib shishaning xossalari yaxshilanishi
mumkin [12].
Shisha amorf tuzilishga ega bo’lib, xossalari izotrop, aniq erish haroratiga ega
bo’lmasligi bilan xarakterlidir.Oyna shishasining nur o’tkazishi 90-
issiq o’tkazuvchan-ligi (1000S) 0,4-
-
issiqdan chiziqli kenga-
-6-
-6)0C-1, egilishdagi va cho’zilishdagi
mustahkamligi 30-90 MPa, siqilishdagi mustahkamligi 700-1000 MPa, qattiqligi 5-7 (Moos
shkalasi bo’yicha), elastiklik moduli 70000-75000 MPa tashkil qiladi. Shisha o’ta mo’rt
bo’lib, egilishdagi zarbiy mustahkamligi 0,2 MPa ga teng. Shisha taxtali, vitrinabop, issiqlik
nurlarini qaytaruvchi, issiqlik nurlarini yutuvchi, uviol (25-75% ultrabinafsha nurlarini
o’tkazuvchi), nurni tarqatuvchi, armaturalangan, toblangan, ko’pqatlamli (tripleks),
radioktiv nurlarga bardoshli, termobardoshli (borosilikatli) va boshqa turlarga bo’linadi.
Shisha asosida ichi bo’sh shisha bloklar, shishapaketlar, quvurlar, panellar (shishaprofilit)
kabi buyumlar va arxitektura qismlari olish mumkin.
Taxta oyna shishasi 3 navda, quyidagi o’lchamlarda ishlab chiqariladi: qalinligi: 2; 2,5;
3; 4; 5 va 6 mm, eni: 250-1600 mm, uzunligi 250-2200 mm. Bir m2 taxta oyna massasi 2-5
kg bo’ladi. Taxta oyna rangsiz bo’lishi kerak, ozgina havorang va yashil rang aralashishi
ruxsat etiladi [13].
Arxitektura yodgorliklari restavratsiyasida ishlatiladigan taxta oynada nuqsonlar –
havo pufakchalari, chizmalar, burmalar, notekisliklar bo’lmasligi kerak.
|
| |
Applications in the construction of varnish-paint materials - bet 5

Международный
научный
журнал
№
10
(100),
часть
3
«
Научный
импульс
»
Мая
, 2023
1725
FOYDALANILGAN ADABIYOTLAR RO’YXATI:
1. Aslonov B.B. Environmental Prooblems and possible solutions. European journal of
Technical and Natural Sciences, №2 2020, Vienna 2020.
2. Аслонов Б.Б. Прочность и дефектность наполненных полимерных материалов.
UNIVERSUM: технические науки, Выпуск: 4(85), апрель, 2021, Часть 4, C. 54-57.
3. Аслонов Б.Б. Исследование взаимодействия тоннельных констукции с
грунтовых массивом при воздействии динамических нагрузок. UNIVERSUM:
технические науки, Выпуск: 4(97), апрель, 2022, C. 25-30.
4. Aslonov B.B. Mathematical bases of the finite
element method for solving
axicymmetric problems. World wide journal of multidisciplinary research and devlopment,
2022 y. 92-95 bet.
5. Тursunovа N.N. First and measures organization. International Journal of
Innovations in Engineering Research and Technology (IJIERT). Volume 7 – Issue 4,
April
2020. P. 243-245.
6. Tursunova N.N. Research of the process of storage of soyben based on system
thinking. International Journal of Advanced Science and Technology. Volume 29, №7 2020.
Р.11764- 11770.
7. Tursunova N.N. Study of physical and chemical parameters of soybean grain during
storage. IOP Conf. Series: Earth and Environmental Sciens 848 (2021) 012184
doi:10.1088/1755-1315/848/1/012184.
8. Tursunova N.N. The essence
of emergency preparedness, ACADEMICIA: An
International Multidisciplinary Research Journal. ISSN: 2249-7137. Vol. 12, Issue 11,
November 2022. Р. 103-108.
9. Tursunova N.N. The essence of spiritual and spiritual preparation in emergency
situations. ACADEMICIA: An International Multidisciplinary
Research Journal, ISSN: 2249-
7137 Vol. 12, Issue 11, November 2022, SJIF 2022 = 8.252.
10. Турсунова Н.Н. Биотехнологический потенциал и пищевая безопасность
семян масличных сортов подсолнечника в Узбекистане. Universum:
технические
науки: научный журнал. – № 7(100). Часть 2. М., Изд. «МЦНО», 2022. С. 65-68.
11. Турсунова Н.Н. Чрезвычайные ситуации экологического характера и их
последствия. O‘zbekistonda fanlararo innovatsiyalar
va ilmiy tadqiqotlar jurnali, 13-son,
20.11.2022 у. С. 297-302.
12. Турсунова Н.Н. Катастрофические просадки, возникшие в результате
выработки недр при добыче полезных ископаемых и иной деятельности человека.
O‘zbekistonda fanlararo innovatsiyalar va ilmiy tadqiqotlar jurnali, 13-son, 20.11.2022 у. С.
321-324.
13. Турсунова Н.Н. Проблемы возникновения транспортных катастроф и аварий.
Международный научный журнал «Научный импульс», № 4 (100), часть 2, Ноябрь,
2022. С. 1003-1007.
§1.2 Boyl-Mariott qonunining amaliy ahamiyati

|
§1.2 Boyl-Mariott qonunining amaliy ahamiyati
|
bet | 4/13 | Sana | 23.01.2024 | Hajmi | 4,1 Mb. | | #143737 |
Bog'liq nihoyat tamom2§1.2 Boyl-Mariott qonunining amaliy ahamiyati
Boyl-Mariott Qonuni (yoki oddiygina Boyl Qonuni) - bu gazning termodinamik jarayonlaridagi bosim va hajm o‘rtasidagi munosabatni o‘rnatadigan qonun.
Boyl-Mariott qonuni, ayniqsa, termodinamika, fizika va kimyo kabi sohalarda foydalidir. Masalan, sanoatda ushbu qonun saqlash va tashish uchun gazlarni siqishda qo‘llaniladi.
Bundan tashqari, u ichki yonuv dvigatellari, sovutish va konditsioner tizimlarini loyihalash va ishlatishda hamda kimyoviy mahsulotlar ishlab chiqarishda muhim ahamiyatga ega.
Ushbu qonunning yana bir muhim qo‘llanilishi tibbiyotda mavjud. Masalan, o‘pka ventilyatsiyasi sohasida Boyl-Mariott qonuni nafas olish paytida o‘pkaning qanday kengayishi va qisqarishini tushunish uchun juda muhimdir. Ilhom paytida o‘pkada bosimning oshishi ularning hajmining pasayishiga olib keladi va havo kirishiga imkon beradi.
Boyl Qonuni gaz fizikasining asosiy qonunlaridan biri bo‘lib, termodinamika, fizika, kimyo va muhandislik kabi sohalarda keng qo‘llaniladi. Bu, ayniqsa, gazlarning xatti-harakatlarini o‘rganishda foydalidir va gazni siqish, shamollatish tizimlari, dvigatel dizayni, sovutish tizimlari va boshqa ko‘plab gaz bilan bog‘liq sohalarda amaliy qo‘llanmalarga ega.
Boyl-Mariott qonuni birinchi marta 17-asrda ingliz olimi Robert Boyl tomonidan ishlab chiqilgan bo‘lib, u gazlarning xususiyatlarini o‘rganish uchun bir qator tajribalar o‘tkazgan. Biroq, u tez orada frantsuz olimi Edme Mariott tomonidan qayta kashf etildi.
Boyl Qonunida aytilishicha, doimiy haroratda belgilangan miqdordagi gaz hajmi unga qo‘llaniladigan bosimga teskari proportsionaldir.
Boshqacha qilib aytganda, harorat doimiy ravishda ushlab turilganda, agar gazning bosimi oshsa, uning hajmi kamayadi, bosim pasaysa, hajmi oshadi.
Ushbu qonun mikroskopik darajada gazlar doimiy harakatlanuvchi zarrachalardan iborat degan fikrga asoslanadi. Gazga bosim oshirilganda, zarralar qattiqroq siqilib, ular egallagan joyni kamaytiradi va gazning umumiy hajmini kamaytiradi.
Aksincha, agar bosim kamaytirilsa, zarralar harakatlanish uchun ko‘proq joyga ega va gaz kengayib, katta hajmni egallaydi.
Matematik jihatdan Boyl Qonuni formula bilan ifodalanadi:
Qayerda:
Pingen va Vingen gazning dastlabki bosimi va hajmini ifodalaydi.
P₂ va V₂ gazning oxirgi bosimi va hajmini ifodalaydi.
Doimiy haroratda gazning bosimi va hajmi o‘rtasidagi bog‘liqlikni ko‘rsatadigan Boyl Qonunining ba’zi misollari:
Puflanadigan balon: agar sizda puflanadigan balon bo‘lsa va unga bosim o‘tkazib siqsangiz, uning hajmi kamayadi. Bosim oshgani sayin, balon ichidagi gaz siqilib, kam joy egallaydi, bu esa sharning qisqarishiga olib keladi. Aksincha, bosimni bo‘shatish orqali gaz hajmi oshadi va balon yana shishiradi.
|
| |
Foydalanilgan umumiy adabiyotlar ro‘yhati

|
Foydalanilgan umumiy adabiyotlar ro‘yhati
|
bet | 3/3 | Sana | 14.12.2023 | Hajmi | 21,23 Kb. | | #118584 |
Bog'liq moliya abu muslimFoydalanilgan umumiy adabiyotlar ro‘yhati:
Vahobov. A.V, Malikov. T.S: Moliya. Darslik. T: “Noshir” Toshkent 2011-y.
Malikov T.S., Jalilov P.T. Budjet-soliq siyosati. Darslik – T.: Akadem nashr, 2011. – 472 b.
Malikov T. Haydarov N. “Moliya: umumdavlat moliyasi” O‘quv qo‘llanma, Toshkent, “IQTISOD-MOLIYA”, 2009 y, - 556 b.
Agzamov A.T., Soliq tizimidagi islohotlar – makroiqtisodiy barqarorlikni ta’minlashning muhim fiskal omili sifatida.// “Iqtisodiyot va innovatsion texnologiyalar” . 2015. № 2
Usmonov Q.A, Byudjet daromadlarini rejalashtirish jarayoni, usullari va ularni takomillashtirish yo’nalishlari. //“Iqtisodiyot va innovatsion texnologiyalar” ilmiy elektron jurnali. 2014. № 4
Foydlaniligan tarmoq sayitlar:
http://www.gov.uz-O’zbekiston Respublikasi Vazirlar Mahkamasi rasmiy sayti
http://www.soliq.uz-O’zbekiston Respublikasi Davlat soliq qo’mitasi rasmiy sayti
http://www.lex.uz (O’zbekiston Respublikasi Qonun hujjatlari ma’lumotlari milliy bazasi)
http://www.press-service.uz-O’zbekiston Respublikasi Prezidenti axborot markazi sayti http://www.stat.uz (O’zbekiston Respublikasi Davlat statistika qo’mitasi rasmiy sayti) http://www.mf.uz (O’zbekiston Respublikasi Moliya vazirligi Rasmiy sayti
|
| |
RISC ja CISC protsessorid, mikroprogramm

3. RISC ja CISC protsessorid, mikroprogramm.
Protsessorid jagunevad kaheks: RISC ja CISC. Nende erinevus seisneb selles, et CISCis on palju keerukaid käske, samas RISCis on vähe ja lihtsad käsud, samas kulub sellel ühe operatsiooni täitmiseks rohkem käske. Ajaliselt vaadates, kui CISC täidab mingi operatsiooni 1 käsuga, milleks kulub 10 ajaühikut, siis RISC kasutaks 5 käsku, mis võtavad aega 1 ajaühiku, kokkuvõttes on siis kiirem RISC.
Tänapäeval kasutatakse enamasti protsessoreid, mis koosnevad neist mõlemaist. Näiteks tuum on RISC protsessor ja tema ümber on konstrueeritud CISC protsessor.
RISC protsessori omadusi: vähe käske, vähe adresseerimise viise, mälu poole pöörduvad ainult LOAD ja STORE käsud, kiire registermälu, operatsioonid teostatakse kohe riistvaras.
Risc:
-
suhetliselt vähe käske (eelistatavalt alla 100) ja vältida tuleb keerulisi käske
-
vähe adresseerimise viise (eelistatavalt üks või kaks)
-
vähe erinevaid käsu formaate (eelistatavalt üks või kaks), et kiiredada dekodeerimist
-
kõik käsud tuleb täita otse riistvaras ühe taktiga, ilma mikroprogrammita
-
maksimaalne käskude täitmise kiirus, mis viib paralleelsuseni
-
ainult LOAD ja STORE käsud pöörduvad mälu poole
-
võimas register mälu (ulatudes32 kuni 132-ni), et võimalikult palju oleks register-register tüüpi käske ja vähe pöördumisi mälu poole
-
jäiga loogikaga (hardwired) juhtautomaat, mis võib ka tehnoloogia arenedes asenduda mikroprogrammeeritavaga
-
efektiivne andmevahetus alamprogrammidega
-
effektiivne käskude järjekorra juhtimine (siirded ja alamprogrammid)
|
Konveier protsessoris ja mälus - 1. Käsu täitmine protsessoris (käsuloendur, käsuregister, käsu dekooder, operatsioon...

1. Konveier protsessoris ja mälus.
Konveier kiirendab protsessori tööd, kuna võimaldav mitut käsku täita paralleelselt. Ta ei suurenda üksiku käsu täitmise kiirust. Ilma konveierita protsessori töös täidetakse käske jadamisi. Konveier täidab paralleelselt, kui ühe käsu käsuloendur on saatnud käsu aadressi mälu poole, et saada käsukood, siis ta laeb endasse järgmise käsu ja saadab ka selle teele. Samal ajal toimub juba esimese käsu salvestamine käsuregistrisse ja sellele järgneb käsu dekodeerimine.
An instruction pipeline is a technique used in the design of computers to increase their instruction throughput (the number of instructions that can be executed in a unit of time). The basic instruction cycle is broken up into a series called a pipeline. Rather than processing each instruction sequentially (one at a time, finishing one instruction before starting the next), each instruction is split up into a sequence of steps so different steps can be executed concurrently (by different circuitry) and in parallel (at the same time).
Pipelining increases instruction throughput by performing multiple operations at the same time (in parallel), but does not reduce instruction latency (the time to complete a single instruction from start to finish) as it still must go through all steps. Indeed, it may increase latency due to additional overhead from breaking the computation into separate steps and worse, the pipeline may stall (or even need to be flushed), further increasing latency. Pipelining thus increases throughput at the cost of latency, and is frequently used in CPUs, but avoided in realtime systems, where latency is a hard constraint.
Each instruction is split into a sequence of dependent steps. The first step is always to fetch the instruction from memory; the final step is usually writing the results of the instruction to processor registers or to memory. Pipelining seeks to let the processor work on as many instructions as there are dependent steps, just as an assembly line builds many vehicles at once, rather than waiting until one vehicle has passed through the line before admitting the next one. Just as the goal of the assembly line is to keep each assembler productive at all times, pipelining seeks to keep every portion of the processor busy with some instruction. Pipelining lets the computer's cycle time be the time of the slowest step, and ideally lets one instruction complete in every cycle.
The term pipeline is an analogy to the fact that there is fluid in each link of a pipeline, as each part of the processor is occupied with work.
|
Paralleelarvutid (SISD, SIMD, MIMD, MISD)

1. Paralleelarvutid (SISD, SIMD, MIMD, MISD).
Käsu taseme paralleelsus – konveier (mitme aluga).
Protsessori taseme paralleelsus – maatriksprotsessor, vektorprotsessor
Arvutite taseme paralleelsus – multiprotsessor, multiarvuti
Arvutid ( SISD;SIMD;MIMD;MISD): http://en.wikipedia.org/wiki/SIMD
3. Magnetmäluseadmed (info salvestamine ja lugemine).
Magnetmäluseadmed kuuluvad mälude hierarhias madalaimale astmele. Nad on küll suure mahuga, kuid nad on samas küllaltki aeglased. Magnetmäluseadmed kuuluvad jadapöördusmälude hulka, s.t. aeg erinevate mäluosade poole pöördumiseks on erinev. Magnetmälude hulka kuuluvad näiteks kõvaketas, floppy, magnetlindid, magnetoptilised kettad, ZIP-seadmed. Kõik magnetmälud töötavad sarnasel põhimõttel: mälupinna lähedale tuuakse alla lastud lugemis/kirjutuspea. Voolu toimel pöörduvad osakesed vastavalt voolu suunale. Kui voolu suunda muuta, siis pöörduvad ka osakesed ja loetav info on erinev eelnevast.
See ongi kood, mida lugemis/kirjutamispea ära tunneb ja arvutile arusaadavaks kahendkoodiks teisendab.
Magnetmäluseadmed pole eriti vastupidavad päiksele ja kuumusele. Nende tingimuste mõjul kipuvad osakesed endi asendeid iseseisvalt muutma. Mahud jäävad vahemikku mõnest MB-st sadade GB-deni. Magnetmäluseadmed on mugavad info säilitamiseks, kuid vajavad hoolikat ümberkäimist.
|
Virtuaalmälu ( lehekülgedeks jagamine, segmenteerimine)

|
Virtuaalmälu ( lehekülgedeks jagamine, segmenteerimine)
|
bet | 9/41 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 119,56 Kb. | | #529 |
2. Virtuaalmälu ( lehekülgedeks jagamine, segmenteerimine).
Virtuaalmälu on mäluhaldustehnoloogia, mis kasutab nii arvuti riistvara kui ka tarkvara. Virtuaalmälu eesmärgiks on laiendada aadressiruumi ehk mäluaadresside hulka, mida programmid kasutada saavad. Kui virtuaalmälu ei kasutataks, ei pruugiks programm, mis kasutab rohkem mälu, kui arvutil füüsiliselt olemas on, üldse töötada. Seevastu, kui kasutada virtuaalmälu, kopeeritakse põhimällu ainult need programmi osad, mida antud ajahetkel programmi tööks vajatakse. Seeläbi ei tule programmil töö käigus mälust puudust.
Virtuaalmälu füüsilisse mällu kopeerimise hõlbustamiseks jagab operatsioonisüsteem virtuaalmälu lehekülgedeks. Iga lehekülg koosneb eelsätestatud hulgast mäluaadressidest ning salvestatakse kettale, et sellele hiljem ligi pääseda. Kui mõni programm salvestatud mälulehekülge vajab, kopeerib operatsioonisüsteem selle kettalt põhimällu ja tõlgib virtuaalsed aadressid füüsilise mälu aadressideks. Virtuaalsete aadresside füüsilisteks aadressideks tõlkimist nimetatakse vastendamiseks (mapping). Lehekülgede kettalt põhimällu kopeerimist nimetatakse lehekülgede saalimiseks.
|
| |
Sõber palub abi arvutist liblika piltide otsimisel. Mida teen?

Sõber palub abi liblika piltide otsimisel Internetist. Mida teen?
? otsin arvutist pildifali "liblikas"
? käivitan Internet Exploreri ja sisestan otsingumootori aadressi www.google.com ja sealt valin pildiotsingu
? vaatan ükshaaval läbi kõik oma disketid, äkki on seal kuskil mõni liblikas peal
? skanneerin sisse bioloogiaklassi seinal oleva liblika slaidi
|
LCD, LED OLED ja plasma kuvarid - 1. Käsu täitmine protsessoris (käsuloendur, käsuregister, käsu dekooder, operatsioon...

|
1. Käsu täitmine protsessoris (käsuloendur, käsuregister, käsu dekooder, operatsioon automaat ja juhtautomaat)
|
bet | 4/41 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 119,56 Kb. | | #529 |
1. LCD, LED OLED ja plasma kuvarid.
LCD ehk vedelkristallkuvar (liquid-crystal display). Vedelkristallid, mida LCD-ekraanides kasutatakse, muudavad polariseeritud valguse võnkesuunda 90° võrra, kuna molekulid on vedelkristallis teineteise suhtes väändunud. Kui vedelkristalli läbib elektrivool, joonduvad selle molekulid ühises suunas ning ei polariseeri enam valgust. Kui pikslit läbib vool, on selles asuvad vedelkristalli molekulid ühes suunas joondunud ja valgus läbi seda polarisatsioonisuunda muutmata. Sellisel juhul jõuab vertikaalselt polariseeritud valgus horisontaalse polarisaatorini ning ei saa seda läbida ja piksel paistab tume. Taustvalgustusega süsteem toimib samal põhimõttel; valguse teekond saab lihtsalt alguse ekraani tagumisest osast, kus horisontaalne polarisaator ta polariseerib. Enamus tänapäeval kasutatavaid ekraane on taustvalgustusega, ilma taustvalgustuseta on näiteks käekellade ja kalkulaatorite ekraanid.
LCD kuvarid kasutavad vedelkristall plaati, mis polariseerib valgust vastavalt ridade ja veergude kaupa(pikslid). Seda plaati valgustatakse tagant polariseerimata valgusega.
TFT erineb tavalisest LCDst selle poolest, et iga piksel säilitab oma värvi niikaua, kuni antakse ette uus värv, mida kuvada, seega kasutab voolu ainult värvi muutmisel ja on seetõttu säästlikum.
Plasma kuvarites kasutatakse ühe piksli jaoks kolme üliväikest plasmakambrikest(RGB), mis helendavad etteantud värvikoodile erineva intensiivsusega voolu toimel. Asja tuum ongi helendav gaaslahendus.
LED ehk valgusdioodkuvar. Valgusdiood on elektroonikas kasutatav pooljuhtdiood, mis kiirgab valgust. Valgusdioodi tähistamiseks kasutatakse ka lühivormi LED (inglise keelest Light-Emitting Diode 'valgust kiirgav diood'). Õige suurusega päripinge rakendamisel elektroodidele hakkab valgusdiood kiirgama kindla lainepikkusega valgust, mis sõltub kestast ja teistest koostiselementidest, mida diood sisaldab. Valgusdioodil on nagu tavalisel dioodilgi kaks kontakti – anood ja katood. Varasemad LED-id kiirgasid madala intensiivsusega punast valgust, kuid tänapäeva valgusdioodid on saadaval juba erinevates lainepikkustes, mis kiirgavad infrapunavalgusest ultraviolettvalguseni, omades sealjuures väga kõrget eredusastet.
|
| |
Optilised puuteekraanid - 1. Käsu täitmine protsessoris (käsuloendur, käsuregister, käsu dekooder, operatsioon automaat...

|
1. Käsu täitmine protsessoris (käsuloendur, käsuregister, käsu dekooder, operatsioon automaat ja juhtautomaat)
|
bet | 41/41 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 119,56 Kb. | | #529 |
Optilised puuteekraanid
Klaaspaneel on varustatud infrapuna valgusega. Klaasi ja õhu piiril tekib täielik sisepeegeldus, klaasi ja võõrkeha piiril valgus hajub. Hajumise tuvastamiseks tuleb pilti. Selleks on kaks tehnoloogiat:
Projektsioonilistes ekraanides paigaldatakse projektori juurde kaamera. Sellist tehnoloogiat kasutab näiteks Microsoft Surface.
Teine võimalus on lisada LCD-ekraanile valgustundlik neljas lisa-subpiksel.
Suudab eraldada kätepuuteid muude esemete puudetest, ka on olemas multitouch. Võimaldab ehitada suuremõõdulisi, kuni tahvlisuurusi sensoripindu.
Tensomeetrilised puuteekraanid
Reageerivad ekraani deformeerumise peale. Selliste ekraanide täpsus on madal, kuid need on vandaalikindlad. Kasutusalad on sarnased projektsioon-mahukatele puuteekraanidele: pangaautomaadid, piletiautomaadid ja muud välitingimustesse paigaldatud seadmed.
Induktsioon-puuteekraanid
Induktsioon-puuteekraan on integreeritud ekraaniga graafikatahvel. Need ekraanid reageerivad ainult spetsiaalse pliiatsi peale. Kasutatakse, kui on vajalik seadme reageerimine vaid pliiatsiga (mitte käega) vajutuse peale: high-end klassi kunstitahvlid, mõned tahvel-PC mudelid.
|
| |
Nimeta ära 3 tunnust, kuidas tunned ära, et arvutis võib olla viirus

|
Nimeta ära 3 tunnust, kuidas tunned ära, et arvutis võib olla viirus
|
bet | 17/26 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 299,85 Kb. | | #549 |
Nimeta ära 3 tunnust, kuidas tunned ära, et arvutis võib olla viirus:
Kirjelda milline on halb parool:
Kirjelda milline on hea parool:
Vanem aste:
Millised väited on tõesed/väärad?
-
Kasutades otsingul puuduva tähemärgi „?” asendab arvuti otsingul ühe märgi.
-
Kasutades otsingul puuduva tähemärgi „*” asendab arvuti otsingul suvalise arvu märke nimes või lainedis.
Õpilane soovib arvutist otsida faile. Ta teab, et „*” ja „?” asendavad erinevate tähtede kombinatsioone.
otsib: presi?ent.*
Too üks näide failist, mille ta leiab: ........................
|
| |
Pooljuhtmälud - 1. Käsu täitmine protsessoris (käsuloendur, käsuregister, käsu dekooder, operatsioon automaat ja juhtautomaat)

|
1. Käsu täitmine protsessoris (käsuloendur, käsuregister, käsu dekooder, operatsioon automaat ja juhtautomaat)
|
bet | 6/41 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 119,56 Kb. | | #529 |
2. Pooljuhtmälud.
Pooljuhtmälud on kiired mälud, mis on realiseeritud transistoride baasil. Pooljuhtmälusid on kahte sorti: staatilised ja dünaamilised. Pooljuhtmälu on see, mida kasutatakse arvuti operatiivmäluna (RAM, protsessori registrid, cache...). Pooljuhtmälud on palju kiiremad kui magnetilised/optilised mälud, aga nad on ka tunduvalt kallimad.
Staatilised pooljuhtmälud on põhimõtteliselt trigerid ja need on kõige kiiremad mälud ja ka kõige kallimad (kasutatakse protsessori registrites ja puhvrites).
Dünaamilised pooljuhtmälud kaotavad info, kui seda ei uuendata piisavalt tihti. Need on tehtud mahtuvuse baasil. Dünaamiline mälu on odavam ja tihedam, kui staatiline, aga aeglasem.
Pooljuhtmälud on ka FLASH ja (E)EPROM mälud. Need mälud töötavad „ujuva värava“ põhimõttel. Kui kirjutusväravas on piisavalt suur potentsiaal, siis ta muudab ujuva värava olekut, mis omakorda kontrollib paisu ja lätte vahelist takistust.
http://en.wikipedia.org/wiki/Semiconductor_memory
|
| |
Järjestikskeem: digitaalskeem, milles väljundi väärtus sõltub eelmistest, eelnevatel diskreetse aja hetkedel I/O-s olnud väärtustest – skeemil on mäluolek

|
Järjestikskeem: digitaalskeem, milles väljundi väärtus sõltub eelmistest, eelnevatel diskreetse aja hetkedel I/O-s olnud väärtustest – skeemil on mäluolek
|
bet | 2/41 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 119,56 Kb. | | #529 |
2. Arvuti mälu hierarhia. Arvutisüsteemis on tavaliselt mitut tüüpi mälusid, mis moodustavad omamoodi mälude hierarhia.Seda võiks ette kujutada püramiidina. Kõrgema taseme mälud on kiiremad, väiksemad ja kallimad. Alamate tasemete mälud on aeglasemad, suuremad ja odavamad. Alama taseme mäludeks on suure mahuga mälud, mida kasutatakse andmekogumite püsivaks salvestamiseks.
Kõrgema taseme mälud on registrid, protsessori vahemälu ja täiendav vahemälu ja alama taseme mäludeks on põhimälu ja massmälu. Kõrgema taseme mälus tuleb hoida andmeid, mis on vajalikud jooksva töö tegemiseks ja ülejäänud andmed püütakse hoida alama taseme mälus.
|
|
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Järjestikskeem: digitaalskeem, milles väljundi väärtus sõltub eelmistest, eelnevatel diskreetse aja hetkedel I/O-s olnud väärtustest – skeemil on mäluolek
|
Kuidas saan kõige kiiremini teiste inimeste kohta Internetist infot?

|
Kuidas saan kõige kiiremini teiste inimeste kohta Internetist infot?
|
bet | 16/26 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 299,85 Kb. | | #549 |
Kuidas saan kõige kiiremini teiste inimeste kohta Internetist infot?
? uurin jututoa kaudu, kas mu tuttvad ei tea sellise inimese kohta midagi
? lähen otsingumootorisse ja trükin sisse tema ees- ja perekonnanime
? lähen kooli foorumisse ja uurin sealt
? kirjutan politseile e-kirja andmete kontrolli sooviga
|
x
|
|
Kus asub pildil:
-
Start menüü
-
Kiirkäivitusnupud
-
Tegumirida
-
Süsteemisalv
//vajalik pilt
Ühenda sobivad lahtrid joonega
<->
Tulp A
|
Tulp B
|
Kopeerimine
|
Ctrl +V
|
Tühistamine
|
Ctrl+P
|
Salvestamine
|
Delete
|
Avamine
|
Ctrl+O
|
Kleepimine
|
Ctrl +X
|
Lõikamine
|
Ctrl +C
|
Printimine
|
ESC
|
Kustutamine
|
Ctrl+S
|
Ühenda pildid erineva vaate nimetusega:
//vajalikud pildid ja täpsed eesti keelsed nimed
Pisipildid
Detailvaade
Loend
Pealkirjad
Suured ikoonid
Keskmised ikoonid
Väikesed ikoonid
Eriti suured ikoonid
Millised väited on tõesed/väärad?
-
Faili/kausta nime on võimalik muuta, kui ta ei ole avatud või mõni programm ei kasuta seda
-
Olenevalt kasutusõigusest on võimalik avada ja/või muuta erinevate kataloogide sisu
-
Süsteemifailide kustutamine võib muuta süsteemi töökõlbmatuks
-
Kustutatud fail liigub üldjuhul prügikasti ja seda on võimalik taastada.
-
Kui me kustutame Shift+Del abiga, siis oleme faili jäädavalt kustutanud
-
Kui teeme faili sisus muutusi ja salvestame (ning suleme programmi), siis ei ole võimalik kasutada enam UNDO (võtta tagasi muutusi) nuppu
|
| |
Too kaks harjutuste näidet silmadele, kuidas sina arvutikasutusest puhkad

|
Too kaks harjutuste näidet silmadele, kuidas sina arvutikasutusest puhkad
|
bet | 22/26 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 299,85 Kb. | | #549 |
Too kaks harjutuste näidet silmadele, kuidas sina arvutikasutusest puhkad:
Too üks harjutuse näide, kuidas sina selga/käsi ja õlgu arvutikasutusest puhkad:
Vanem aste:
Kas arvutitöökoht peab olema kõigile ühesugune? Näide kooli arvutiklass 1.-12. klassile. Või peaksid olema erinevad tingimused/seadistusvõimalused erinevatele vanuseastmetele?
Järjesta probleemid esinemise sageduse järgi:
41% kaelapiirkonna probleemid
32% alaseljavalu
27% probleemid randmete ja kätega
22% küünarvarte probleemid
• Autorikaitse, isikukaitse, legaalne tarkvara
Tarkvara liigid
//siin võiks defintisioone veel vaadata
|
| |
Millise programmiga on võimalik minna Internetti?

Mida teha, et kui arvutis programm kokku jookseb ja mul on fail salvestamata?
? alustan tööd kõigepealt faili oma kausta salvestades
? vajutan Ctrl+Alt+Del ning sulen kokku jooksnud programmi, taaskäivitan programmi ning püüan kätte saada oma salvestamata faili
? teen arvutile restardi ja püüan toimida vastuses 2 toimitud viisil
? kurvastan, sest fail on igaveseks kadunud
? vajutan monitori sisse ja välja, sest äkki see kõik on meelepete
|
OLED ehk orgaaniline valgusdiood. Orgaaniline valgusdiood

|
OLED ehk orgaaniline valgusdiood. Orgaaniline valgusdiood
|
bet | 5/41 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 119,56 Kb. | | #529 |
OLED ehk orgaaniline valgusdiood. Orgaaniline valgusdiood ehk OLED (inglise keeles organic light-emitting diode) on valgusdiood, milles kiirgavaks elektroluminestsentseks kihiks on orgaaniline ühend, mis kiirgab valgust elektri toimel. See orgaanilise pooljuhi kiht asub kahe elektroodi vahel. Üldjuhul on vähemalt üks elektrood läbipaistev. OLED-e kasutatakse enamasti televiisorite ekraanides, arvutite monitorides, väikestes portatiivsetes seadmetes nagu näiteks mobiiltelefonid ja pihuarvutid. Samuti kasutatakse neid valgusallikatena, ent oma varajase arengufaasi tõttu kiirgavad nad tavaliselt vähem valgust pindühiku kohta kui mitteorgaanilised LED valgustid. OLED ekraanil puudub taustvalgustus ning seetõttu suudab kuvada palju sügavamaid musti värve ning võib olla ka palju õhem ja kergem kui hetkel turul olevad LCD ekraanid. Sarnaselt võivad OLED ekraanid hämarates ruumides saavutada kõrgema kontrastsuse kui tavapärased LCD ekraanid.
|
| |
Kuidas saan trükkida töös trükitähtedega? (Praegu tulevad ainult suured tähed)

|
Kuidas saan trükkida töös trükitähtedega? (Praegu tulevad ainult suured tähed)
|
bet | 10/26 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 299,85 Kb. | | #549 |
Kuidas saan trükkida töös trükitähtedega? (Praegu tulevad ainult suured tähed)
? vajutan sisse Caps Lock ja trükin
? hoian all Alt klahvi ja trükin
? hoian all Shift klahvi ja trükin
? hoian all Ctrl klahvi ja trükin
|
x
|
|
7
|
Kuidas saan trükkida kogu aeg ainult SUURTE TÄHTEDEGA? (mugavalt)
? vajutan sisse Caps Lock ja trükin
? hoian all Alt klahvi ja trükin
? hoian all Shift klahvi ja trükin
? hoian all Ctrl klahvi ja trükin
|
x
|
|
8
|
Mis juhtub kui klaviatuurilt lülitatakse sisse INS nimeline klahv/režiim?
? midagi ei juhtu
? kursorist eespool olev tekst trükitakse üle
? kursorist tagapool olev tekst trükitakse üle
|
x
|
x
|
9
|
Mida teeb eriomadus Stikey Keys? (Aktiveerub kui vajutada Shift klahvi 5 korda järjest)
? midagi ei juhtu
? arvuti teeb koledat häält ja pärast ei saa enam teksti korrektselt trükkida – sellega saab teisi kiusata
? tegemist on vaegkasutaja režiimiga
|
|
x
|
Pigem 5-6 klass
Tunne esemeid, märgi ära, kas nad on sisend/väljund/salvestus/võrguseade/lisaseade
Monitor, võrgukaart, netikaabel, toiteblokk, videokaart, kõlarid, emaplaat, mikrofon, mälupulk, printer, digilaud jne.
|
| |
Kuidas leida üles arvutis järgmised failid?

Kuidas leida üles arvutis järgmised failid? Kasuta otsingu tegemisel „*” ja „?”
-
Otsi arvutist üles failid, mis algavad “ar” tähega
-
Otsi arvutist üles failid mille faililaiend esimene täht on “d”
-
Otsi arvutist üles failid mis algavad “p” tähega ja lõppevad “d” tähega ja faililaiend on doc
-
Otsi arvutist üles kõik ühetähelise failinimega failid
Jaga ära järgmised programmid tema kasutusala järgi:
Mozilla Firefox, Mandriva Linux, AdAware, Microsoct Word, Melissa, F-secure, Open Office Calc, Windows Media Player, Bobbit Virus, Trojan.Bytesize, Microsoft Windows 2000, Internet Explorer, Minesweeper, Windows Vista, SpyBot, CIH
Süsteemitarkvara ja hooldustarkvara:
Rakendustarkvara:
Viirused ja pahalased:
|
Mida teeb arvutis tulemüür?

Mida teeb arvutis tulemüür?
Arvutite hooldamine. Jaga ära järgnevad tegevused füüsilisteks ja tarkvaralisteks arvuti hoolduseks:
Tolmu pühkimine, Disk Defragment, Disk Cleanup (Temporary files, prügikast)
Failid korrapäraselt arvutis, Arvuti riistvara uuendamine, Programmide eemaldamine, Registry Cleaner jt; arvuti puhastamine spets. Vahenditega,
Spiooni ja reklaamvara eemaldamine, Viirustekontroll
Füüsiline hooldus:
Tarkvaraline hooldus:
• IT minevik ja tulevik (maailmavaade, suunad)
//siia teemasse oleks vaja asjalikke küsimusi juurde:
|
Selgita lahti häkkeri ja kräkkeri vahe?

Kui tihti peab tegema arvutikasutusel pause?
? 1-3. klassi õpilased iga 15 minuti järel 10 minutit
? 4-7. klassi õpilased iga 25 minuti järel 10 minutit
? 8-12. klassi õpilased iga 30 minuti järel 10 minutit
? Täiskasvanud iga 50 minuti järel 10 minutit
|
Ühenda sobivad lahtrid joonega

|
Ühenda sobivad lahtrid joonega
|
bet | 23/26 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 299,85 Kb. | | #549 |
Ühenda sobivad lahtrid joonega
Tulp A
|
Tulp B
|
jaosvara (shareware) ja proovivara (trialware) või demovara (demoware)
|
tasuta jagatav tarkvara, millel on reklaamilik eesmärk. Peale prooviperioodi lõppu tuleb see endale osta. Legaalsuse tõestamiseks on hiljem vajalik litsents, arve. Näiteks WinZIP
|
vaba tarkvara (free software);
|
avatud lähtekoodiga tarkvara - vaba kõigile kasutamiseks, levitamiseks ja ka muutmiseks. Näiteks Winamp
|
avalik tarkvara (public domain software);
|
üldkasutuseks annetatud tarkvara, mille puhul on kopeerimine ja edasi levitamine lubatud.
|
vabavara (freeware);
|
tasuta tarkvara, millele kehtib litsents, mida aga omanikud on otsustanud inimestega tasuta jagada. Näiteks FreeAVG
|
ärivara (commercialware);
|
Tasuline tarkvara, legaalsuse tõestamiseks on vajalik litsents, arve. Näiteks Windows Vista
|
|
| |
Failihalduse põhitõed ja tüübid

Failihalduse põhitõed ja tüübid
nr
|
Küsimus
|
5.-6. klass
|
8.-10. klass
|
1
|
Millise märgiga eraldatakse faili nimi ja faililaiend?
? komaga
? tühikuga
? punktiga
? kolme tähemärgiga
|
x
|
x
|
2
|
Millises programmis saan kõige kergemini koostada referaati?
? Microsoft Excel
? Microsoft Paint
? Microsoft Word
? Write *(open office.org
|
x
|
|
Siin on loetelu faililaienditest. Jaga nad õigete tüüpide alla.
JPG, DOCX, ZIP, AVI, BMP, EXE, DOC, PPT, PPS, GIF, PNG, WMV, HTML, HTM, ASP, PHP, RTF, XLS, PDF, TXT, MP3, JPEG, CSV, MOV, DIVX, XVID
Tekstitöötlus:
Esitlus:
Tabelarvutus:
Veebileht:
Pildid:
Heli:
Video:
Milliseid märke võib ja ei või sisaldada failinimi?
Valik märkidest: / \ ä ö ü õ < > : ? * | , ( ) . „tühik” _ -
Võib sisaldada:
Sh mis ei ole mõistlik:
Ei või sisaldada:
Võrdle failide mahtusid sama sisu korral.
Millised väited on tõesed:
-
Sama kassipilt on JPG puhul mahult suurem kui BMP failiformaadi puhul.
-
Sama tekstifail on väiksem DOC puhul kui TXT failiformaadis.
-
CSV asuv andmetabel on mahult väiksem kui XLS failiformaadis.
• Üldterminoloogia ja kasutajaliides
nr
|
Küsimus
|
5.-6. klass
|
8.-10. klass
|
1
|
Kuidas saan oma töö salvestada?
? salvestan File -> Open
? salvestan vajutades disketi märgile
? salvestan File -> Save või Save As
? vajutan klaviatuurilt Ctrl + S
? ei ole vaja salvestada, kõik salvestub ise
|
x
|
x
|
2
|
Kuidas avan arvutis salvestatud töö?
? File -> new või klikin valgel paberilehekujulisel ikoonil
? File -> Save as või klikin Disketi ikoonil
? File -> Open või klikin kollasel kataloogikujulisel ikoonil
? Edit -> Copy või klikin "kahe lehega" ikoonil
|
x
|
|
3
|
|
|
Too välja 3 põhjust, miks illegaalne tarkvara on halb

|
Too välja 3 põhjust, miks illegaalne tarkvara on halb
|
bet | 24/26 | Sana | 21.03.2017 | Hajmi | 299,85 Kb. | | #549 |
Too välja 3 põhjust, miks illegaalne tarkvara on halb:
Ülesanded ja põhjendused
-
Sõber teeb koolis olevast kunstinäitusest foto.
Kellelt peaksin luba küsima, kui ma tahan tema tehtud fotosid muuta?
A. sõbra käest
b. direktori käest
c. kunstniku käest
d. mitte kellegi käest
Põhjenda vastust
-
Kopeerin Internetist pildi ja muudan seda. Kas ma käitun õigesti? Millisel puhul käitun õigesti ja millisel puhul mitte?
-
Referaadi/veebilehe tegemisel kasutan pilte, kuid ma ei viita allikatele kasutatud kirjanduses/oma veebis? Kas ma käitun õigesti? Millisel puhul käitun õigesti ja millisel puhul mitte?
-
Sõber annab plaadi ja ütleb, et seal on üks hea programm. Kas ma tohin selle programmi oma arvutisse installeerida? Kas ma käitun õigesti? Millisel puhul käitun õigesti ja millisel puhul mitte?
-
Pildistan aktusel direktorit, kellelt peaksin luba küsima, kas ma tohin seda pilti moonutada või oma veebis lihtsalt esitada?
-
Pildistan koolis õpetajat või klassikaaslast, kellelt peaksin luba küsima, kas ma tohin seda pilti moonutada või oma veebis lihtsalt esitada?
Vanem aste:
|
| |
Eriala lühikirjeldus ja amet

Eriala lühikirjeldus ja amet
Ühenda sobivad lahtrid joonega
Amet
|
Tööülesanded
|
Fotograaf
|
tegeleb kasutajakontode majandamise, süsteemide loomise, juurutuse ning ülevalhoidmisega
|
Kassapidaja
|
töötleb arvutiga pilte ning loob toodetele kujundusi
|
IT-tugiisik
|
töötleb arvutiga pilte
|
Sekretär
|
sisestab kauba kogused ning toote koodid arvutisse, trükib arve
|
Veebilooja
|
juhendab teisi inimesi arvutikasutamisel
|
IT-administraator
|
saadab eposte, loob ametlikke dokumente
|
Arvutiõpetaja
|
lahendab kasutajate arvutialaseid probleeme
|
Filmiamatöör
|
loob videoid kasutades vajalikke programme
|
Disainer
|
loob veebilehe kasutades veebilehe loomiseks vajalikku tarkvara
|
Vanem aste:
Arvuti ajaloost: pane ajateljele õigesse ajalisse järjestusse järgmised sündmused
Näited:
Sündmused A: Arpanet, Bluetooth, Abakus, Pentium IV, esimene Apple Macintosh
Sündmused B: Näppude peal arvutamine, 4D Kino, MSWindows 1998, Eniac, Disketid
|
Pilt
  
Nimi - Klass ja 11. klass

...................................
Pane õigesse järjestusse järgmised suurused alustades suuremast:
Bitt, kilobait, bait, terabait, gigabait, megabait
Edasijõudnutele:
http://en.wikipedia.org/wiki/Binary_prefix
Ühenda sobivad lahtrid joonega
Tulp A
|
Tulp B
|
Veebileht
|
2 gigabaiti
|
Mälupulk
|
700 megabaiti
|
Kõvaketas (HDD)
|
1,4 megabaiti
|
e-kiri
|
80 gigabaiti
|
Diskett
|
200 megabaiti
|
CD-plaat
|
20 megabaiti
|
Ülesanne:
Õpilane soovib õpetajale tuua mitmeid faile: 25 megabaiti pilte (iga pilt on suuruses 500 kilobaiti), kaks mängu – 250 ja 500 megabaiti, 5 tekstifaili kokku 250 kilobaiti
Õpilasel on 5 disketti, 1 cd ja 32 megabaidine mälupulk.
Küsimused:
-
Kas õpilane saab tuua õpetajale kõik failid korraga? Põhjenda.
-
Milliseid andmekandjad oleks õpilasel vaja, et failid korraga ära tuua – kasutades ka olemasolevaid vahendeid?
-
Millise andmekandjaga võiks õpilane kõik asjad ära tuua koheselt?
Klaviatuuri ülesanne (nagu eelmistes tasemetöödes)
//vajalik pilt, funksioonid ning nede vahel tuleb lahtrid ühendada
http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/0/Tase_2005_A_eesti.pdf
http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/0/Tase_2005_B_eesti.pdf
Arvutikomplekti ülesanne:
Milline arvuti sobib ainult vanaemal Internetis käimiseks?
Millise arvuti sobib sulle mängimiseks?
Milline arvuti sobib suure arvutigraafika firma disaineri arvutiks?
Milline pakkumine ei sisalda monitori?
Milline arvuti ei ole PC?
Milline pakkumine sisaldab operatsioonisüsteemi ja tarkvara?
Milline pakkumine sisaldab printerit?
Komplektid/pakkumised:
A
|
B
|
C
|
Kaks 2,8 GHz Quad-Core Intel Xeon 5400 protsessor; 2 GB 800 MHz DDR2 ECC-FB-DIMM operatiivmälu (max 32 GB); 256 MB ATI Radeon HD 2600 XT graafikakaart (kahe Dual Link DVI liidesega); 320 GB Serial ATA 7200 p/min kõvaketas, 8 MB vahemälu (max 4 tk);16x SuperDrive Double Layer toega DVD±R DL/DVD±RW/CD-RW); Bluetooth 2.0+ kaks sõltumatut 10/100/1000BASE-T Ethernet (RJ-45) liidest; Jumbo Frames tugi; Kaks FireWire 800 ja FireWire 400 liidest 5 USB 2.0 liidest (2 ees, 3 taga); 3,5 mm kõrvaklapiliides ja kõlarid ees Digioptiline audiosisend ja -väljund (Toslink-liides); Analoog-stereosisendid ja -väljundid (3,5 mm); Üks PCI Express 2.0 x16 ja kaks PCI Express 2.0 x4 laienduspesa; Mac OS X v10.5 Leopard (Time Machine, Quick Look, Spaces, Spotlight, Dashboard, Mail, iChat, Safari, Address Book, QuickTime, iCal, DVD Player, Photo Booth, Front Row, Xcode Developer Tools) iLife ’08 (iTunes, iPhoto, iMovie, iDVD, iWeb.
|
AMD Sempron 64 3000+ 1,6GHz 256KB Socket AM2, 80GB SATA 7200rpm, 512MB PC2-5300 667MHz DDR2, CD-RW/DVD Combo 52x32x52x 16x
Võrgukaart: 10/100 integreeritud emaplaadile, PS2 EST klaviatuur, optiline hiir + hiirematt, 19“ LCD
|
Intel Core I7-920, 3GB DDR3 Apacer, MB Gigabyte GA-EX58-DS4,VGA NV 512MB 9800GT DVI,HDD 750GB F1,DVDRW LS,heli-ja võrgukaart,korpus 500W Chieftec,Logitech UltraX klaviatuur,optiline hiir+matt,ID+Flash. LCD 24" LG W2452T-PF. Samsung ML-1640 laserprinter
|
Kirjuta siia nr 2 komplekti sisu lahti. Kui vastavat osa komplektis ei ole, siis kirjuta „ei ole”.
Protsessor ja emaplaat:
Kõvaketas:
Mälu:
Videokaart:
Helikaart:
Võrgukaart:
Monitor:
Hiir ja klaviatuur:
|
shina AGP - 6-Amaliy ish Shina turlari va portlar xususiyatlari bilan tanishish Kompyuterning ichki va tashqi portlari...

|
6-Amaliy ish Shina turlari va portlar xususiyatlari bilan tanishish Kompyuterning ichki va tashqi portlari Ishdan maqsad
|
bet | 7/8 | Sana | 15.05.2024 | Hajmi | 459,08 Kb. | | #235596 |
shina AGP
Yuqori sifatli videoni yuqori tezlikda uzatish zarurati AGP rivojlanishiga olib keldi. Tezlashtirilgan grafik port (AGP) protsessorga ulanadi va protsessor shinaining tezligida ishlaydi. Bu shuni anglatadiki, video signallari qayta ishlash uchun video kartaga juda tezroq uzatiladi.
AGP 3D tasvirlarni saqlash uchun kompyuterning operativ xotirasidan foydalanadi. Bu asosan grafik kartaga cheksiz video xotirani beradi. Ma'lumot uzatishni tezlashtirish uchun Intel AGP-ni ma'lumotlarni xotiraga uzatishning to'g'ridan-to'g'ri yo'li sifatida ishlab chiqdi. Uzatish tezligining diapazoni 264 Mbit / s dan 1,5 Gbit / s gacha.
PCI-EXPRESS
Bu 2002 yilda chiqarilgan PCI standartining o'zgartirilgan versiyasi. Ushbu shinaning o'ziga xos xususiyati shundan iboratki, barcha moslamalarni shinaga parallel ravishda ulash o'rniga, ikkita qurilma o'rtasida nuqta-nuqta aloqasi ishlatiladi. Bunday ulanishlar 16 tagacha bo'lishi mumkin.
Bu ma'lumotlarni uzatishning maksimal tezligini beradi. Shuningdek, yangi standart kompyuter ishlayotganda issiq almashtirish qurilmalarini qo'llab-quvvatlaydi.
SCSI SHINAsI
SCSI shinai M. Shugart tomonidan ishlab chiqilgan va 1986 yilda standartlashtirilgan. Ushbu shina qattiq disklar, DVD disklar va boshqalar kabi turli xil saqlash moslamalarini, shuningdek, printer va skanerlarni ulash uchun ishlatiladi. Ushbu standartning maqsadi barcha saqlash moslamalarini maksimal tezlikda boshqarish uchun yagona interfeysni ta'minlash edi.
USB Shina
Bu 12 Mbit / s gacha ma'lumot uzatish tezligini qo'llab-quvvatlaydigan tashqi shina standarti. Bitta USB (Universal Serial Bus) porti sichqon, modem, klaviatura va boshqa USB qurilmalar kabi 127 tagacha atrof-muhit qurilmalarini ulashga imkon beradi. Issiq olib tashlash va apparatni kiritish ham qo'llab-quvvatlanadi. Ayni paytda USB-ning tashqi USB shinalari mavjud, ular USB 1.0, USB 2.0, USB 3.0, USB 3.1 va USB Type-C.
USB 1.0 1996 yilda chiqarilgan va 1,5 Mbit / s gacha bo'lgan ma'lumotlarni uzatish tezligini qo'llab-quvvatlagan. USB 1.1 standarti allaqachon qattiq disklar kabi qurilmalar uchun 12 Mbit / s quvvatni qo'llab-quvvatlagan.
USB 2.0 2.0 yangi spetsifikatsiyasi 2002 yilda paydo bo'ldi. Ma'lumot uzatish tezligi 480 Mbit / s gacha o'sdi, bu avvalgiga nisbatan 40 baravar yuqori.
USB 3.0 2008 yilda paydo bo'lgan va tezlik tezligini yanada yuqori darajaga ko'targan, endi ma'lumotlar 5 Gbit / s tezlikda uzatilishi mumkin. Bitta portdan quvvat oladigan qurilmalar soni ham ko'paytirildi. USB 3.1 2013 yilda chiqarilgan va u allaqachon 10 Gb / s gacha tezlikni qo'llab-quvvatlagan. Shuningdek, ushbu versiya uchun ixcham Type-C ulagichi ishlab chiqilgan bo'lib, unga ulagich har ikki tomonga ulanishi mumkin.
|
|
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
6-Amaliy ish Shina turlari va portlar xususiyatlari bilan tanishish Kompyuterning ichki va tashqi portlari Ishdan maqsad
|