B Porozumění poznatkům a jejich hodnocení

2.1B Porozumění poznatkům a jejich hodnocení
- popsat částicovou strukturu pevných látek, kapalin a plynů; stanovit stejné a rozdílné vlastnosti
- vysvětlit náhodný pohyb Brownovy částice
- vysvětlit vzájemné silové působení částic látky a závislost na vzdálenosti mezi částicemi
- vysvětlit teplotu plynu na základě pohybu jeho molekul
- vysvětlit tlak plynu na základě pohybu jeho molekul
- popsat účinek změny teploty na tlak plynu při konstantním objemu na základě pohybu jeho molekul
- vysvětlit difuzi na základě kinetického modelu látky
- vysvětlit model ideálního plynu z kinetického modelu stavby látky
- vysvětlit rozdíl mezi strukturou pevné krystalické látky a kapaliny
- vysvětlit rozdíl mezi strukturou krystalické a amorfní látky
- vysvětlit fyzikální princip měření teploty
- vysvětlit nutnost zavedení konkrétních stavových veličin
- vysvětlit rozdíl mezi rovnovážným stavem a dějem
- vysvětlit, proč používáme v teorii izolovanou soustavu
- vysvětlit, proč byla zavedena termodynamická teplota
2.1C Aplikace poznatků a řešení problémů
- zdůvodnit, jak se vůně květiny rozšíří do okolního prostoru
- vysvětlit, proč se malé Brownovy částice pohybují rychleji než větší Brownovy částice
- vysvětlit vzájemný vztah mezi vlastnostmi pevných, kapalných a plynných látek na základě vzájemného silového působení, vzdálenosti částic a pohybu částic (atomů, molekul, iontů)
- používat vztah pro relativní atomovou hmotnost a relativní molekulovou hmotnost
- vysvětlit fyzikální význam Avogadrovy konstanty
- vysvětlit obsah pojmu látkové množství ve vztahu k Avogadrově konstantě
- vysvětlit obsah pojmu molární hmotnost a umět jej používat ve výpočtech
- vysvětlit pojem molární objem a umět jej použít u ideálního plynu při řešení úloh
- uvést příklady termodynamických soustav ze svého života a zdůvodnit, proč se jedná o termodynamické soustavy
- navrhnout způsob měření stavových veličin a zdůvodnit, proč se takto mohou měřit
- navrhnout vlastní konstrukci kapalinového teploměru s Celsiovou stupnicí
- uvést příklady rovnovážných stavů a dějů ze svého okolí a zdůvodnit, proč je můžete považovat za rovnovážné stavy nebo děje
- vysvětlit rozdíl mezi rovnovážným stavem soustavy a nerovnovážným stavem téže soustavy
- převádět Celsiovu teplotu na termodynamickou teplotu a naopak
- uvést příklady izolovaných soustav ze svého okolí a zdůvodnit, proč je můžeme považovat za izolované soustavy
2.1D Pozorování, experimentování a měření
- provést pozorování Brownova pohybu optickým mikroskopem
- změřit stavové veličiny u plynu, kapaliny a pevné látky
2.1E Komunikace
- popsat slovy záznam pohybu Brownovy částice
- nakreslit model krystalové pevné látky a slovně jej popsat
- určit z í tabulek rovnovážné stavy různých látek
- získat informace o používaných teploměrech v praxi včetně jejich fyzikálního principu
2.2 Vnitřní energie, práce, teplo A Znalosti
- definovat vnitřní energii termodynamické soustavy
- uvést možnosti změny vnitřní energie
- zavést veličinu teplo a jednotku této veličiny
- formulovat první termodynamický zákon
- definovat tepelnou kapacitu a měrnou tepelnou kapacitu a příslušné jednotky
- uvést způsoby přenosu vnitřní energie
2.2B Porozumění poznatkům a jejich hodnocení
- vysvětlit pojem vnitřní energie tělesa (soustavy) v rovnovážném stavu
- vysvětlit vztah vnitřní energie tělesa (soustavy) a jeho celkové energie
- vysvětlit změnu vnitřní energie tělesa konáním práce a tepelnou výměnou
- vysvětlit vztah mezi růstem teploty tělesa a růstem jeho vnitřní energie
- vysvětlit pojem tepelná kapacita látky
- vysvětlit pojem měrná tepelná kapacita látky
- vysvětlit význam kalorimetrické rovnice pomocí vnitřní energie
- vysvětlit změnu vnitřní energie tělesa při tepelné výměně vedením, zářením, prouděním
- vysvětlit první termodynamický zákon
- vysvětlit práci plynu uzavřeného ve válci s pístem při zahřívání tohoto válce za konstantního tlaku
- vysvětlit princip přenosu vnitřní energie vedením tepla, prouděním a sáláním (zářením)
2.2C Aplikace poznatků a řešení problémů
- uvést příklad na změny vnitřní energie tělesa nebo soustavy z běžného života
- porovnat velikosti vnitřních energií daného tělesa z téže látky ve stavu pevném, kapalném a plynném; která měřitelná fyzikální veličina charakterizuje jejich stav
- vysvětlit, ze kterých energií se skládá vnitřní energie jednoatomového plynu a dvouatomového plynu; ve které měřitelné veličině se budou oba plynu lišit
- vysvětlit rozdíl mezi celkovou energií tělesa v tíhovém poli Země a jeho vnitřní energií
- vysvětlit rozdíl mezi změnou vnitřní energie tělesa a teplem, které těleso přijme při tepelné výměně s okolí
- vysvětlit, jak se mění vnitřní energie tělesa, které padá v tíhovém poli Země (podmínky pádu neidealizujeme)
- vysvětlit, jak se mění vnitřní energie ideálního plynu uzavřeného ve válci s pohyblivým pístem, který koná práci a) izotermicky, b) izobaricky, c) adiabaticky; umět zdůvodnit, proč se vnitřní energie mění a jak se pozná, že se mění
- řešit úlohy na změnu vnitřní energie soustavy při konání práce soustavy
- řešit úlohy na změnu vnitřní energie soustavy při tepelné výměně
- vysvětlit fyzikální význam tepelné kapacity tělesa a měrné tepelné kapacity látky
- vysvětlit vliv měrné tepelné kapacity vody na podnebí
- popsat technická zařízení, v nichž je využívána velká měrná tepelná kapacita vody
- vypočítat teplo přijaté chemicky stejnorodým tělesem
- vysvětlit, jaká změna energie je popsána kalorimetrickou rovnicí
- sestavit kalorimetrickou rovnici a řešit úlohy využitím této rovnice
- vysvětlit příčinu dobré tepelné vodivosti některých látek a využití této vlastnosti některých látek v běžném životě; uvést, kdy používáme dobré tepelné vodiče
- vysvětlit příčinu špatné tepelné vodivosti některých látek a využití této vlastnosti některých látek v běžném životě; uvést, kdy používáme špatné tepelné vodiče
- posoudit možnosti přenosu vnitřní energie (sdílení tepla) s ohledem na skupenství látky
- navrhnout jednoduché ústřední vytápění bez čerpadla
|