nyuuzyou/kompy huggingface dataset:
Ikkinchi misol - 1-mavzu: Biznesga kirish Reja: Biznesga kirish yo'llari

Ikkinchi misol:
Loyiha nima: uning mohiyati, amalga oshirish asoslari va tamoyillari.
Korxonaning qisqacha tavsifi, yangi tanishtirilgan xizmat yoki mahsulotga bo'lgan talabni yaxshiroq tushunish uchun turli tadqiqotlar natijalarini yoritish.
Loyihaning muhandislik-texnologik komponenti: ish jarayoni (tavsif);
yangi asbob-uskunalarni sotib olish va mavjudlarini takomillashtirish zaruriyatini asoslash;
yangi mahsulot hozirgi standartlarga qanday mos kelishi;
yangi mahsulotni, uning ijobiy va salbiy tomonlarini tahlil qilish.
Iqtisodiy va moliyaviy ko'rsatkichlar:
zarur va kutilayotgan investitsiyalar;
ichki va tashqi mablag'lar manbalari;
hisoblangan ishlab chiqarish xarajatlari.
Loyihaning samaradorligi va foyda, tashqi qarzlarning kafolatli qaytarilishi tahlili.
Biznesda ma'lum bo'lgan xatarlarga yangi mahsulotning moyilligini, kelajakda shunga o'xshash inqirozlarga qarshilikni baholash.
Tashqi investitsiyalarning samaradorligini tahlil qilish.
Uchinchi misol:
Texnik-iqtisodiy asoslarning barcha asosiy qoidalari to'g'risida e'lonlar.
Qanday sharoitda ushbu rejalarni haqiqatga aylantirish mumkin (barcha asosiy g'oyalar muallifi, materialni olish joyi, tayyorgarlik bosqichlari va tadqiqotlar tavsifi).
Istiqbolli sotish bozorlarining tavsifi, kompaniyaning imkoniyatlarini baholash, kompaniyaning kuchli tomonlarini hisoblash, turli omillar.
Ishlab chiqarishni ta'minlash (mavjud resurslar va rejalashtirilgan zaxiralar), raqobatchilarning imkoniyatlarini, etkazib beruvchilarni, mumkin bo'lgan xarajatlarni baholash.
Kompaniyaning geografik joylashuvi va u bilan bog'liq xarajatlar.
Hisoblangan ijara to'lovini hisoblash.
Hujjatlar (loyiha, dizayn ishlari).
Kerakli yordamchi vositalarni tahlil qilish, ularsiz barcha rejalashtirilgan tadbirlarni bajarish mumkin emas.
Inson omili: loyihani amalga oshirish uchun qancha xodim kerak va qanday lavozimlar kerak.
Ishchilar, muhandislar va boshqa mutaxassislar soni hisoblab chiqiladi, shuningdek rejalashtirilgan korxonada qancha mahalliy yoki norezident (xorijiy) mutaxassislar ishlashini ko'rsatish kerak.
Ushbu xodimlarning ish haqi, soliq, pensiya va boshqa to'lovlar bo'yicha kompaniyaning xarajatlarini hisoblash kerak.
Rejalashtirilgan loyihani amalga oshirishni boshlash qachon rejalashtirilgan.
Ushbu loyihaning afzalliklarini moddiy-iqtisodiy baholash.
Ushbu texnik-iqtisodiy asoslarning aksariyatini puxta tayyorlangan biznes-reja bilan taqqoslash mumkin. Texnik-iqtisodiy asoslash va biznes-reja o'rtasida mavjud bo'lgan chiziq, ular mutlaqo boshqacha narsalar ekanligini aytish uchun etarli darajada nozikdir.
|
Reja - 1-mavzu: Biznesga kirish Reja: Biznesga kirish yo'llari

15-mavzu: Texnik-iqtisodiy asosnoma va biznes-reja
Reja:
Texnik-iqtisodiy asoslash va biznes-reja:
Texnik-iqtisodiy asos tayyorlashning tuzilishi va jarayoni
Kredit olish uchun texnik-iqtisodiy asos
Texnik-iqtisodiy asoslash: bu nima
Texnik-iqtisodiy asos (TEO) loyihaning maqsadga muvofiqligini hujjatlashtirilgan asosda tasdiqlashni anglatadi. Ushbu hujjat zarur investitsiyalarni tahlil qilish va mo'ljallangan natijani o'z ichiga olishi kerak.
Texnik-iqtisodiy asoslash loyihaning rentabelligini va unga sarmoya kiritishga arziydimi yoki yo'qligini ko'rsatadi.
Unga rahmat, ular ba'zi muammolarni hal qilishadi:
qo'shimcha moliyaviy mablag'larni jalb qilish;
iqtisodiy jihatdan eng samarali loyihani tanlash;
korxonaning ish faoliyatini oshirish;
korxonaning moliyaviy holatini yaxshilash.
Texnik-iqtisodiy asoslash va biznes-reja: farqlar nimada?
Biznes-reja va texnik-iqtisodiy asos o'xshash. Ularning farqi shundaki, texnik-iqtisodiy asoslash mavjud korxonada loyihani asoslaydi va biznes-rejada ushbu kompaniya nima uchun mavjud bo'lishi kerakligi ko'rsatilgan.
Shuning uchun uni tuzishda marketing xarakterini o'rganish, bozorni tahlil qilish, tashkilotning o'zi va ishlab chiqarilgan mahsulotning tavsifi kabi sohalar hisobga olinmaydi. Texnik-iqtisodiy asoslash, biznes-rejadan farqli o'laroq, qisqaroq, ammo etarlicha ma'lumot beruvchi hujjatdir.
Texnik-iqtisodiy asoslarni tuzishda ular odatda quyidagilarga tayanadilar:
jarayonning xususiyatlari to'g'risida;
ishlab chiqarish uskunalari, jihozlari, kommunikatsiyalariga qanday talablar qo'yiladi;
ishchilar va ish oqimining xarajatlari to'g'risida;
mahsulotlar qanday bepul narxlarda;
loyihani bajarish muddati;
iqtisodiy natijalar to'g'risida;
atrof-muhit omillari to'g'risida.
|
Qanday hollarda sizga loyihaning texnik-iqtisodiy asoslari, maqsadlari va vazifalari kerak

|
Qanday hollarda sizga loyihaning texnik-iqtisodiy asoslari, maqsadlari va vazifalari kerak
|
bet | 29/111 | Sana | 22.05.2024 | Hajmi | 0,62 Mb. | | #250627 |
Bog'liq 1-mavzu Biznesga kirish Reja Biznesga kirish yo\'llari-fayllar.orgQanday hollarda sizga loyihaning texnik-iqtisodiy asoslari, maqsadlari va vazifalari kerak
Hayot har xil vaziyatlarga to'la, turli vazifalar yuzaga keladi, ularning ahamiyati darajasi ham har xil. Texnik-iqtisodiy asosning mohiyati - mumkin yoki kutilayotgan o'zgarishlarni hisoblash. Loyihalarni yakunlash uchun zarur bo'lgan xarajatlar ham hisobga olinadi.
Texnik-iqtisodiy asoslash - bu loyiha taxmin qilingan xarajatlarga loyiqmi degan savolga javob.
Shunday qilib, texnik-iqtisodiy asoslash, uning ishida sifatli yoki miqdoriy o'zgarishlar kiritilgandan so'ng, tashkilotdagi vaziyatni baholash uchun zarurdir. Uni tuzishda tashkilotga bevosita yoki bilvosita ta'sir ko'rsatadigan va uning moliyaviy ko'rsatkichlari qanday o'zgarganligi haqida turli xil omillar hisobga olinadi.
Agar ushbu hujjat to'g'ri yozilgan bo'lsa, yangi ishlanmalarga va mavjud faoliyatni takomillashtirishga sarmoyalashning samaradorligi yaqqol ko'zga tashlanadi, boshqa biron bir o'zgartirishlar yoki subsidiyalar kerakmi va, ehtimol, kreditlar kerak bo'ladi. Agar siz yangi uskunalarni tanlashingiz, tashkilot uchun texnologiyalarni tanlashingiz va ularni amalga oshirishingiz, korxonani tashkil etish to'g'risida qaror qabul qilishingiz kerak bo'lsa, texnik-iqtisodiy asoslash zarur.
Texnik-iqtisodiy asoslash korxona rahbari uchun ham, investor uchun ham zarur. Birinchisiga - loyihaga qo'yilgan taxminlar o'zlarini oqlashini tushunish, ikkinchidan - investitsiya qilingan mablag'lar qachon to'lanishini tushunish.
Agar loyiha murakkab bo'lsa, texnik-iqtisodiy asosni tadbirkorning o'zi ham, mutaxassislar guruhi ham ishlab chiqishi mumkin.
Videodan biznes-loyiha uchun texnik-iqtisodiy asosni qanday tayyorlashni bilib oling.
Texnik-iqtisodiy asos tayyorlashning tuzilishi va jarayoni
Texnik-iqtisodiy asoslash kontseptsiyasi ish dunyosida eng keng tarqalgan va ishlatiladiganlardan biridir. Loyihaning xususiyatlariga qarab siz chekinishingiz mumkin bo'lgan taxminiy tuzilma mavjud.
U torayishi yoki kengayishi mumkin: rejalashtirilgan o'zgarishlarning murakkabligiga qarab.
Odatda, hujjat kompaniyaning qaysi yo'nalishda ishlashini tavsiflaydi, shuningdek, ish joyini, ishlab chiqarilgan mahsulot turini, ularning qiymatini asoslashni tanlashni asoslaydi. Majburiy narsalar orasida loyihaning moliyaviy qismi deb atash mumkin.
Qarzni to'lash qachon va qanday amalga oshirilishini bu erda moliyalashtirish manbalari ko'rsatishi kerak.
|
| |
Soliq solinadigan baza - 1-mavzu: Biznesga kirish Reja: Biznesga kirish yo'llari

Soliq solinadigan baza.
Yalpi tushumdan Soliqka tortilmaydigan daromadlarni hamda yalpi tushumni kamaytirish uchun belgilangan Soliq va to’lovlarni chegirib tashlash orkali Soliq solinadigan baza aniqlanadi.
Yalpi tushumdan chegirib tashlanadigan daromadlarga quyidagi lar kiradi:
davlat qimmatli qog’ozlari bo’yicha daromadlar;
to’lov manbaida Soliq solinadigan dividendlar va foizlar tariqasida olingan daromadlar;
dividendlar tariqasida olingan va kaysi yuridik shaxsdan olingan bo’lsa, usha yuridik shaxsning ustav fondiga (ustav kapitaliga) yo’naltirilgan daromadlar.
hisobot yilida aniqlangan o’tgan yillardagi daromadlar. Mazkur daromadlarga ular kaysi davrda paydo bo’lgan bo’lsa, usha davrdagi qonun xujjatlariga muvofik Soliqlar va boshqa majburiy to’lovlar bo’yicha o’tkazilgan hisob-kitoblar inobatga olingan holda Soliq solinishi kerak;
ko’p oborotli qaytariladigan taraning qiymati, agar uning qiymati tovarlarni (ishlar va xizmatlarni) realizasiya qilishdan olingan tushumning tarkibiga ilgari kiritilgan bo’lsa;
mahsulot yetkazib beruvchilarning siylovi (skidka) tariqasida va asosiy vositalarni tugatish natijasida olingan boshqa daromadlar.
Shular bilan bir qatorda soliq solinadigan baza quyidagi soliq to’lov va yig’imlarga ham kamaytiriladi:
jismoniy shaxslardan transport vositalariga benzin, dizel yokilgisi va gaz ishlatganlik uchun olinadigan Soliq so’mmasiga;
benzin, dizel yokilgisi va gazning avtomobillarga yokilgi kuyish shoxobchalarining belgilangan eng yukori ustamadan oshadigan chakana narxi bilan olish narxi o’rtasidagi Mahalliy byudjetga o’tkazilishi lozim bo’lgan farq so’mmasiga;
lotereya uyinlarini tashkil etish bo’yicha faoliyatni amalga oshirish doirasida yuridik shaxslar uchun – yutuq (mukofot) fondining so’mmasiga, biroq tarkatilgan chiptalarga chiqqan yutuqlarning (mukofotlarning) umumiy so’mmasidan ortiq bo’lmagan miqdoriga;
brokerlik tashkilotlari uchun – bitim so’mmasidan birjaga o’tkaziladigan vositachilik yig’imi so’mmasiga;
vositachilik, topshirik shartnomasi bo’yicha vositachilik xizmatlari ko’rsatuvchi yuridik shaxslar uchun – realizasiya qilingan tovar ulushida tovarlarni import qilishda to’langan bojxona to’lovlari so’mmasiga.
|
FOYDALANILGAN ADABIYOTLAR RO`YXATI

|
FOYDALANILGAN ADABIYOTLAR RO`YXATI Pdf ko'rish
|
bet | 152/155 | Sana | 19.05.2024 | Hajmi | 2,86 Mb. | | #243546 |
Bog'liq 21-Axborot-tizimlari-2013-oquv-qollanma-R.X.Alimov-va-bosh abdumajid
FOYDALANILGAN ADABIYOTLAR RO`YXATI
I. O`zbеkiston Rеspublikasi Qonunlari, Prеzidеnt farmonlari va Qarorlari,
Vazirlar mahkamasining qarorlari
1.
Ўзбекистон Республикасининг Конституцияси. – Тошкент: Ўзбекистон,
2010.
2.
Ўзбекистон Республикаси Президентининг ПҚ-1717-сонли «Мустаҳкам
оила йили” Давлат дастури. 2012 йил 27 февраль.
3.
Ўзбекистон Республикаси Президентининг 2007 йил 6 апрелдаги 616-
сонли “Аҳоли бандлигини ошириш ҳамда меҳнат ва аҳолини ижтимоий
муҳофаза қилиш органлари фаолиятини такомиллаштириш чора-тадбирлари
тўғрисида”ги Қарори. – Тошкент: 2007 йил 6 апрель.
4.
Баркамол авлод -Ўзбекистон таракқиётининг пойдевори. //Ўзбекистон
Республикасининг «Таълим тўғрисида» ва «Кадрлар тайёрлаш Миллий дастури
тўғрисида»ги қонунлари. -Т.: «Шарқ», 1998. -64 б.
II. O`zbеkiston Rеspublikasi Prеzidеnti asarlari
5.
Каримов И.А. 2012 йил Ватанимиз тараққиётини янги босқичга
кўтарадиган йил бўлади: 2011 йилда мамалакатимизни ижтимоий-иқтисодий
ривожлантириш якунлари ва 2012 йилга мўлжалланган энг муҳим устувор
йўналишларга бағишланган ЎзР Вазирлар Маҳкамасининг мажлисидаги
маърузаси. – Т.: Ўзбекистон, 2012. – 36 б.
6.
Каримов И.А. Мамлакатимизда демократик ислоҳотларни янада
чуқурлаштириш ва фуқаролик жамиятини ривожлантириш концепцияси
(Ўзбекистон Республикаси Олий Мажлиси Қонунчилик палатаси ва Сенатининг
қўшма мажлисидаги маъруза), “Халқ сўзи”, 2010 йил 12 ноябрь (№ 220).
7.
Каримов И.А. Жаҳон молиявий-иқтисодий инқирози, Ўзбекистон
шароитида уни бартараф этишнинг йўллари ва чоралари. – Т.: Ўзбекистон,
2009.
8.
Каримов И.А.«Юксак билимли ва интеллектуал ривожланган авлодни
тарбиялаш – мамлакатни барқарор тараққий эттириш ва модернизация
қилишнинг энг муҳим шарти» мавзусидаги халқаро конференциянинг очилиш
маросимидаги нутқ // Халқ сўзи, 2012 йил 18 февраль.
|
| |
III. Sohaga oid mе'yoriy xujjatlar

226
IV. Asosiy adabiyotlar
12.
Ходиев Б.Ю. ва бошқалар. “Информатика” Олий ўқув юртлари учун
дарслик -Т.: ТДИУ. 2007й.
13.
Алимов Р.Х., Юлчиева Г.Т., ва бошқалар “Ахборот технологиялари ва
тизимлари” дарслик-Т.: ТДИУ, 2010й.
14.
Балдин К. В., Информационные системы в экономике: Учебник. – 3-е
изд. – М.: Издательство – торговая корпорация «Дашков и К˚» 2006 – 395 с.
15.
Гаврилов М.В. Информатика информационные технологии: Учебник
для студентов вузов. - М.: Гардарики, 2006. - 655 с.
16.
Ғуломов С.С, Алимов Р.Х, ва бошқалар. “Ахборот тизимлари ва
технологиялари” “Шарқ”, Т-2000 й.
17.
Алимов Р.Х, Юлчиева Г.Т., Алишов Ш.А. “Ахборот технологияси ва
тизимлари”. Маъруза матнлари. Т: - ТДИУ, 2005 й.
18.
Alimov R.X, Begalov B.A., Yulchiеva G.T., Alishov Sh.A. “Iqtisodiyotda
axborot tеxnologiyalari”. O`quv q`llanma. T.: - O`YUAJN, 2005 y.
19.
Бегалов
Б.А.
Ахборот-коммуникациялар
бозори:
шаклланиш,
тенденциялар, эконометрик моделлаштириш ва ривожланиш. Монография. –
Тошкент: Фан, 2001.
20.
Майоров
С.И.
Информационный
бизнес:
коммерческое
распространение и маркетинг. М.: Финансы и статистика. 1994 г.
21.
Вержбицкий В.В., Колесникова И.В. Проблемы разработки АОС
экспертного типа по общественным наукам. - М.: НИИ ВШ, 1990. Вып.1. - 48 с.
Axborotlashgan jamiyat - Axborot tizimlari

13
Akademik V.Q. Qobulov ta’kidlaganlaridek, «Iqtisodiy kibernetika, ijtimoiy
ishlab chiqarishning siyosiy-iqtisodiy tahliliga asoslangan holda, axborot va
materiallarni tubdan o’zgartirib yuborishning iqtisodiy tizimi doirasida ko’radi».
Axborot tanqisligi bilan bog’liq bo’lgan boshqaruv xatolari juda qimmatga
tushadi. Ayni paytda, boshqaruv va ishlab chiqarish samaradorligi, ilg’or
texnologiyalarni ishlab chiqish va foydalanish bo’yicha eng ko’p axborotga ega
bo’lgan tizim yutib chiqmoqda.
Mutaxassislar, birinchi galda iqtisodchilarning axborotga erkin kirib borishini
sanoat rivojlanishi sharoitida bozor iqtisodi samaradorligining asosiy shartlaridan biri
deb hisoblaydi. Ularning faoliyati va jamiyat ishlab chiqarishining asosiy sohalari u
yoki bu ma’noda axborot bilan bog’liq bo’lib, ish bilan band bo’lganlarning 40-60 %
ini tashkil etadi. Axborot xizmatlari jahon yalpi ijtimoiy mahsulot va milliy
daromadining 10 % ini tashkil qilmoqda. SHuning 90 % i AQSH, YAponiya va
G’arbiy Evropa hissasiga to’g’ri keladi.
Axborot intellektual faoliyatning muhim mahsuloti sanaladi. Sanoati
rivojlangan barcha mamlakatlarda ushbu mahsulotlarni o’z foydalanuvchilariga
etkazishning «usullari va vositalari» ni ishlab chiqish hamda joriy etish jadal
sur’atlarda olib borilmoqdaki, bu axborot tizimlari va texnologiyalari sanoatini
yaratishda o’z aksini topgan.
V. Qo`shimcha adabiyotlar

227
33. Хорошко В.А. Методы и средства защиты информации. – К.:
изд.Юниор, 2003. – 504 с.
34.
Косимов С.С. Ахборот технологиялари // дарслик. ТАТУ, 2007. 423
бет.
35.
Безлепки В.А. Применение excel в экономических и инженерных
расчётах. «пропк». –м.: солон – пресс, 2005. – 192 с.:ил.
VI. Davriy nashrlar, statistik to`plamlar va hisobotlar
36.
Ўзбекистон Республикаси Меҳнат ва аҳолини ижтимоий муҳофаза
қилиш вазирлиги маълумотлари
37.
Ўзбекистон Республикаси статистика қўмитаси маълумотлари
38.
“Халқ сўзи” газетасининг 2010-2012 йиллардаги сонлари
39.
“Иқтисодиёт ва таълим” журналининг 2010-2012 йиллардаги сони.
Informatika - Axborot tizimlari

41
oshiradi, iqtisodiyotni rejalashtirishning iqtisodiy matematik usullaridan
foydalanish, uni intensiv taraqiyot yo’liga solish imkoniyatini beradi.
Informatika kompyuter texnikasi rivojlanishi tufayli yuzaga keldi, unga
asoslanadi va usiz mavjud bo’la olmaydi. Kibernetika kompyuter texnikasining
barcha yutuqlaridan unumli foydalansa ham, lekin ob’ektlarni boshqarishning turli
modellarini yaratgan holda o’z-o’zicha rivojlanaveradi. Kibernetika va informatika
tashqi jihatdan bir-biriga juda o’xshash bo’lsa ham, lekin:
informatika
— axborot va uni qayta ishlovchi texnikaviy, dasturiy vositalar
xususiyatlariga asoslanadi;
kibernetika
esa — ob’ektlar modellarining kontseptsiyalarini ishlab chiqish
va qurishda xususan axborotdan keng foydalanishi jihatidan farqlanadi.
Informatika keng ma’noda insoniyat faoliyatining barcha sohalarida asosan
kompyuterlar va telekommunikatsiya aloqa vositalari yordamida axborotni qayta
ishlashi bilan bog’liq fan, texnika va ishlab chiqarishning xilma-xil tarmoqlari
birligini o’zida namoyon etadi.
Informatikani tor ma’noda o’zaro aloqador uch qism — texnik vositalar
(hardware), dasturiy vositalar (software) va algoritmli vositalar (brainware)
sifatida
tasavvur etish mumkin. O’z navbatida informatikani ham umuman, ham qismlari
bo’yicha turli jihatlardan: xalq xo’jaligi tarmog’i, fundamental fan, amaliy fan sohasi
sifatida ko’rib chiqish mumkin (3.1-rasm).
Informatika
-
O’zbekiston Respublikasi axborotlashtirish milliy tizimini shakllantirishning 
xuquqiy bazasini o’rganish

19
4.
Radiochastotalar spektori to’g’risida.
5.
Pochta aloqasi to’g’risida.
6.
Elektron hujjat aylanish to’g’risida.
7.
Elektron to’lovlar to’g’risida.
8.
Elektron raqamli imzo to’g’risida.
9.
Elektrok tijorat to’g’risida.
10.
Kompyuter jinoyatchiligi to’g’risida.
11.
Elektron hisoblash mashinalari va ma’lumotlar bazasi
dasturlarini huquqiy himoyasi.
12.
Topologiya va integral sxemalarni huquqiy himoyasi.
13.
Axborotga kirishni kafolatlash va erkinliklari to’g’risida.
14.
Standartlashtirish to’g’risida.
15.
Kashfiyotlar, foydali modellar va sanoat namunalari to’g’risida.
16.
Alohida olingan faoliyat turlarini litsenziyalash to’g’risida.
17.
Mualliflik huquqi to’g’risida.
18.
Ilmiy-texnik axborot tizimi to’g’risida.
19.
SHaxsiy ma’lumotlarni himoyalash to’g’risida.
20.
Axborot xavfsizligi to’g’risida.
Yaqindagina O’zbekiston Respublikasi Oliy Majlisining sessiyasi tomonidan
qabul qilingan «Elektron raqamli imzo to’g’risida», «Elektron hujjat aylanishi
to’g’risida» va «Elektron tijorat to’g’risida»gi O’zbekiston Respublikasi
Qonunlarining loyihalari birinchi o’qishda qabul qilindi. Nazarimizda bu qonunlar
Respublikamizdagi tadbirkorlik faoliyatini axborot bilan ta’minlanish huquqiy
bazasini yaratishga xizmat qiluvchi asosiy vositalardan hisoblanadi.
«Elektron tijorat to’g’risida»gi Qonunning 3-bandida «Tovarlarni sotish,
ishlarni bajarish va xizmatlar ko’rsatish bo’yicha axborot tizimlaridan foydalangan
holda amalga oshiriladigan tadbirkorlik faoliyati elektron tijoratdir» deb ko’rsatib
berilishi fikrimizning isboti hisoblanadi. Axborotlashtirishning milliy tizimini
shakllantirishni to’laqonli amalga oshirish uchun yuqorida keltirilgan
qonunlarning bajarilishini ta’minlash zaruriy omil hisoblanadi.
SHaxsiy ma’lumotlarni himoyalash, axborot xavfsizligi to’g’risidagi
qonunlarni axborotlashgan jamiyatda to’laqonli qo’llanishi muhim
hisoblanib, Respublikamizda tadbirkorlik faoliyatini axborotlashtirish tizimini
shakllantirish uchun asosiy bo’lgan qonunlardan hisoblanadi.
Ko’rsatib
o’tilgan
chora-tadbirlar
va
kompyuterlashtirish
jarayonini
rivojlantirish yo’nalishlari mamlakat iqtisodiyoti samaradorligining o’sishida
telekommunikatsiyalar, Kompyuter va axborot texnologiyalarining faol roli oshishini,
odamlarning faoliyat va turmushi texnik qurilmalar va xizmatlarning eng zamonaviy
turlari bilan jixozlanishini ta’minlash, respublikaning jahon axborot jarayonlariga
muvaffaqiyatli integratsiyalashuviga imkoniyat yaratadi.
Axborot – kommunikatsiya bozorining jamiyat iqtisodidagi roli

26
kommunikatsiyalar
texnologiyalarining
rivojlanib
borayotganligi
evaziga
erishilmoqda.
Barcha
mamlakatlarda
telekommunikatsiya
axborot
tarmoqlari
keng
tarqalayapti. Ayniqsa «Internet» axborot tarmog’ining salmog’i kundan-kunga ortib
borib dunyo bo’yicha global axborot infratuzilmasi, uning asosida esa axborotlashgan
jamiyat shakllanayotgani ma’lum. Xususan:
a) xalqaro axborot tarmoqlariga ulangan shaxsiy kompyuterlar har bir
xonadonga kirib bormoqda;
b) axborot tarmoqlarida yangi xil faoliyat turlari vujudga kelayapti. Jumladan:
tarmoqda ishlash, tarmoq muhitida dam olish, ijod va ko’ngil ochish, tarmoqda
maorif va tarbiya;
v) jamiyatning har bir a’zosi qaerda bo’lishidan qatьiy nazar axborot
tarmoqlari asosida hoxlagan mamlakatidan turli xil mavzu hamda yo’nalishdagi
axborotni to’liq va tezkor sur’atda olish imkoniyatiga ega bo’lmoqda;
g) axborot tarmoqlari doirasida mamlakatlar o’rtasidagi georgrafik va
geosiyosiy chegaralar yo’qolib borayapti.
Mutaxassislarning fikricha, axborotlashgan jamiyatda kompyuterlashtirish
jarayoni kishilarga ishonchli axborot manbaiga kirishga keng imkoniyat yaratadi
hamda ishlab chiqarish va ijtimoiy sohalarda axborot mahsulotlarini qayta
ishlashning yuqori darajasini ta’minlash orqali ularni ko’p mehnat va vaqt talab
etuvchi ishlardan ozod etadi. Axborotlashgan jamiyatda nafaqat ishlab chiqarish
jarayoni tubdan o’zgaradi, balki hayot mazmuni, xususan moddiy boylikka qaraganda
madaniy xordiq chiqarishning axamiyati ortadi. Tovar ishlab chiqarish va iste’mol
qilishga yo’naltirilgan industrial jamiyatga nisbatan, axborotlashgan jamiyatda
ko’proq aqliy mehnat ulushini orttiruvchi bilim, intellekt, axborot ishlab chiqariladi
va iste’mol qilinadi. Turli xildagi kompyuter texnikasi asosidagi tizim va tarmoqlar,
axborot texnologiyalari hamda aloqa telekommunikatsiyalari axborotlashgan
jamiyatning material va texnologik bazasi bo’lib xizmat qiladi. Boshqacha qilib
aytganda, axborot-kommunikatsiyalar bozori tovarlar ushbu jamiyat shakllanishining
negizi sanaladi.
Axborot-kommunikatsiyalar
bozorida
asosiy
tovar
bo’lib
Maydon - - Axborot tizimlari

|
Axborot tizimlari Pdf ko'rish
|
bet | 149/155 | Sana | 19.05.2024 | Hajmi | 2,86 Mb. | | #243546 |
Bog'liq 21-Axborot-tizimlari-2013-oquv-qollanma-R.X.Alimov-va-bosh abdumajidMaydon -
ma’lumotlarni tashkil etishning oddiy birligi bo’lib, axborotning alohida,
bo’linmas birligi bo’lishi rekvizitga mos keladi.
Ma’lumotlar-
Axborot iste’molchiga etib borguncha bir qator o’zgarish-larga
uchraydi. Oraliq bosqichlarda xabarning mohiyatiga ko’ra xususiyati
ikkinchi darajaga tushib qoladi, natijada «axborot» tushunchasi nisbatan
cheklangan «ma’lumotlar» tushunchasi bilan almashtiriladi. SHuning
uchun ham ma’lumotlarni axborotning kompyuterdagi tasviri deb aytish
mumkin.
Ma’lumotlar bazalari –
o’zaro bog’langan ma’lumotlar, qoidalar to’plami bo’lib
tashkil qilinishi ma’lumotlar bilan ish olib borishni, tasvirlashni va
saqlashning umumiy tamoyillariga asoslangan bo’ladi.
Ma’lumotlar modeli -
ma’lumotlar strukturalari majmui va ular ustida olib
boriladigan amallardir. Bog’lanishlarning o’rnatilish usuliga ko’ra
ma’lumotlar o’rtasida ierarxik, tarmoqli va relyatsion modellar mavjud.
Malumotlarga ishlov berish
- bir xil turdagi strukturali ma’lumotlar yozuvlarini
ajratib olish va guruxlash, saralash, kiritish, saqlash bilan bog’liq
masalalarni echishning maxsus sinfi hisoblanadi. Ushbu sinf masalalari
magazin va omborlardagi tovarlar hisobini yuritishda, ish haqini
hisoblashda,
ishlab
chiqarishni,
moliyani,
telekomunikatsiyani
boshqarishda echiladi.
Mehnat resurslari –
jamiyatda ishlash uchun umumta’lim va kasbiy bilimga ega
kishilar;
Moddiy resurslar-
jamiyat mahsulotlari ishlab chiqarish jarayonida foydalanish
uchun mo’ljallangan mehnat va xom-ashyolari majmuidir. Masalan,
xom-ashyo, materiallar, yoqilg’i, energiya, yarim tayyor mahsulotlar,
detallar va hakozo
Mijoz (klient) –
vazifa, ishchi stantsiya yoki kompyuter tarmog’idan foydalanuvchi.
|
| |
Moliyaviy resurslar - Axborot tizimlari

222
Serverlar –
barcha stantsiya tarmoqlaridan olingan so’rovlarni
qayta ishlash uchun
ajratilgan ko’p kishi foydalanadigan qudratli mikroEHMlar.
Skaner –
qog’ozli tashuvchilardan avtomatik hisoblash va SHK ga mashinada
yozilgan matnlar,
grafiklar, rasmlar, chizmalarini kiritish uchun
mo’ljallangan moslama.
Tabiiy resurslar –
insonlarning moddiy va ma’naviy ehtiyojlarini
qondirish uchun
jamiyat tomonidan foydalaniladigan ob’ektlar, jarayonlar,
tabiat
sharoitlari, jarayonlari, ob’ektlari.
Tashkilot –
bu turg’un shakll ijtimoiy struktura hisoblanib, u resurslarni atrof –
muhitdan oladi va ularni o’zining faoliyatida mahsulotga aylantiradi.
Tashkilotning avtomatlashtirilgan axborot boshqaruv tizimi -
Korxona maqsadlaridan kelib chiqqan xolda axborotni yig’ish,
qayta
ishlash, taqsimlash, saqlash, chiqarishga
mos talablari asosidagi
ma’lumotlar,
uskunalar,
dasturiy
vositalar,
xodimlar,
standart
mulojaalarning o’zaro bog’langan to’plami.
Ishchi stantsiyalar – - Axborot tizimlari

Ishchi stantsiyalar – muayyan turdagi (grafik, muxandislik, nashriyot va boshqalar)
ishlarni bajarishga ixtisoslashtirilgan bir kishi foydalanadigan qudratli
mikro- EHM lar.
Ierarxik modellar - daraxtsimon strukturali ma’lumotlar bazalarini qurish
imkoniyatini beradi. Ularning har bir bo’g’imi o’zining ma’lumotlari
turiga (mohiyatiga) ega.
Indeksatsiyalash - kalit bilan fayl yozuvlariga kirishning samarali vositasi
indeksatsiyalashdir. Indeksatsiyalashda indeksli qo’shimcha fayl
yaratiladi. U ma’lumotlar fayli kalitining barcha mazmunini
tartiblashtirib o’zida saqlaydi.
Informatika- Axborot xususiyatlarini o’rganish, uni yig’ish, saqlash, qidirish, qayta
ishlash, o’zgartirish hamda inson faoliyatining turli sohalarida
foydalanish va tarqatish bilan shug’ullanadigan fan inshakltika, deb
ataladi
Iqtisodiy axborot – ijtimoiy va iqtisodiy jarayonlar haqidagi ma’lumotlar to’plami
bo’lib, bu ma’lumotlar ushbu jarayonlarni, ishlab chiqari va noishlab
chiqarish sohalaridagi insonlar jamoasini boshqarishda foydalaniladi.
Yo’qotish anomaliyasi - Agar ba’zi mahsulotlarni etkazib berish to’xtatilgan bo’lsa,
ma’lumotlar bazasida mahsulot va uning bahosi haqidagi (xatto u
etkazib beruvchilarda mavjud bo’lsa ham) ma’lumotlarni yo’qotishga
to’g’ri keladi.
Kiritish anomaliyasi - Agar etkazib beruvchida yangi mahsulot paydo bo’lsa,
mahsulot va uning bahosi haqidagi axborotlar etkazib beruvchi uni
etkazib bermaguncha ma’lumotlar bazasida saqlanib qolishi mumkin
emas.
Kibernetika – texnik , biologik, ijtimoiy va boshqa turli tizimlarda boshqaruvning
umumiy tamoyillari haqidagi fan.
221
Qobiq – biror bir dastur va foydalanuvchi o’rtasidagi qatlam yoki boshqa dastur
ustida usqurtma bo’lgan dastur.
Axborot zaxiralari - Axborot tizimlari

220
Dasturiy mahsulotlar –
tijorat sotuvi, prokat, ijaraga berish,
yoki dasturlar paketi
lizingi uchun maxsus yig’ilgan va tizimli yoki mustaqil etkazib
beruvchilar tomonidan taqdim etilgan hujjatlashtirilgan mahsulotlar.
YOzuv -
mantiqan bog’langan rekvizitlarga mos keluvchi maydonlar yig’indisidir.
YOzuvning tuzilishi o’z tarkibiga kiruvchi har bir oddiy ma’lumotga ega
maydonlar tarkibi va ketma-ketligi bilan belgilanadi
.
Jadval -
real olam axborotini –
mohiyatini aks ettiradi, uning har bir satri (yozuvi)
esa ob’ektning aniq bir nusxasini – nusxa mohiyatini aks ettiradi.
Jadvalning har bir ustuni ushbu jadvalda unikal nomga ega. Jadval
kamida bir ustunga ega bo’lishi kerak.
Informatika
– kompyuterlar yordami va ularni qo’llash
muhiti vositasida axborotni
yangilash jarayonlari bilan bog’liq inson faoliyati sohasi.
IETF – Internet Engineering Task Force

|
IETF – Internet Engineering Task Force
|
bet | 3/3 | Sana | 19.01.2024 | Hajmi | 23,36 Kb. | | #141479 |
Bog'liq Tarmoq standartlarini tartibga soluvchi qo’mitalar Reja ietf – IETF – Internet Engineering Task Force.IETF - buixtiyoriy Internet standartlarini, xususan Internet protokolto'plaminio'zichigaolganstandartlarniishlabchiquvchivatarg'ibqiluvchiochiqstandartlartashkiloti. Undarasmiya'zolikro'yxatiyokia'zoliktalablariyo'q.IETF Amerika Qo'shmaShtatlari federal hukumatitomonidanqo'llab-quvvatlanadiganfaoliyatsifatidaboshlangan, ammo 1993 yildanberia'zoliklargaasoslanganxalqaronotijorattashkiloti - Internet Jamiyatininghomiyligidastandartlarniishlabchiqishfunktsiyasisifatidafaoliyatyuritmoqda.
ISSN -International Standard Serial Number centre. ISSN - jurnalkabiketma-ketnashrlarninoyobidentifikatsiyalashuchunishlatiladigansakkizxonaliseriyaraqamibilanhujjatlarnistandartlashtiradi. ISSN birxilnomdagiseriallarniajratishdafoydalidir.ISSN tizimi 1971 yildaXalqaroStandartlashtirishTashkiloti (ISO) xalqarostandartisifatidaishlabchiqilganva 1975 yilda ISO 3297 nomibilannashretilgan. ISO TC46/SC9 kichikqo'mitasistandartnisaqlashuchunjavobgardir.
3GPP – 3rd Generation Partnership Project. Ushbuloyiha 1998 yildekabroyidaXalqaroElektrAloqaIttifoqiningXalqaro Mobil Telekommunikatsiyalar-2000 doirasida 3G mobiltelefonaloqalaritizimining 2G GSM tizimigaasoslangan 3G mobiltelefontiziminingtexnikxususiyatlariniishlabchiqishmaqsadidatashkiletilgan.3GPP "Tashkiliysheriklar" nomibilantanilgantelekommunikatsiyastandartlariniishlabchiquvchitashkilotlarni (ARIB, ATIS, CCSA, ETSI, TSDSI, TTA, TTC) birlashtiradivao'za'zolariga 3GPP texnologiyalarinibelgilaydiganHisobotlarvatexnikshartlarniishlabchiqarishuchunbarqarormuhityaratadi.
|
| |
«Axborot tizimlari» fanini o’qitish maqsadi va asosiy vazifalari

|
«Axborot tizimlari» fanini o’qitish maqsadi va asosiy vazifalariBog'liq 21-Axborot-tizimlari-2013-oquv-qollanma-R.X.Alimov-va-bosh abdumajid1.2. «Axborot tizimlari» fanini o’qitish maqsadi va asosiy vazifalari
O’zbekistonning iqtisodiy va ijtimoiy sohalarida yuqori natijalarga erishishi,
jahon iqtisodiy tizimida to’laqonli sheriklik o’rnini egallay borishi, inson
faoliyatining barcha jabhalarida zamonaviy axborot texnologiyalaridan yuqori
darajada foydalanish ko’lamlari qanday bo’lishiga hamda bu texnologiyalar ijtimoiy
mehnat samaradorligini oshishida qanday rol o’ynashiga bog’liq. Prezidentimiz I.A.
Karimov ta’kidlaganlaridek: “Biz tezkor texnikaviy taraqqiyot, shiddat bilan
rivojlanayotgan va muntazam yangilanayotgan zamonaviy yuqori texnologiyalar,
axborot- kompyuter tizimlari asosida yashayotganimizni unutmasligimiz kerak.”[ 6 ].
Insonning axborotni qayta ishlash bo’yicha imkoniyatlarini kuchaytiruvchi
zamonaviy texnologiyalar bilan qurollantirish - axborotlashtirish sanoatini jadal
rivojlantirishni talab etuvchi eng muxim texnik, iqtisodiy vazifa hisoblanadi.
Iqtisodiyotda axborot texnologiyalaridan foydalanish iqtisodiy axborotlar sifati,
uning aniqligi, ob’ektivligi, tezkorligini va buning natijasi sifatida esa boshqaruv
qarorlarini o’z vaqtida qabul qilish imkoniyati oshishini ta’minlaydi.
Demak, iqtisodiy mutaxasisliklar bo’yicha ta’lim olayotgan talabalarni davr
talabiga javob bera oladigan etuk mutahassis, komil inson bo’lib tarbiyalanishlarida,
ularga «Axborot tizimlari» (AT) fanini o’qitish – davr talabidir.
Mazkur fanning
maqsadi
– talabalarga axborotlashtirishning milliy tizimini
shakllantirish, iqtisodiyot va jamiyat xayotining barcha sohalarida zamonaviy axborot
texnologiyalarini qo’llashni nazariy hamda amaliy asoslarini o’rgatishdan iborat.
Ushbu maqsaddan kelib chiqqan holda mazkur
fanning asosiy vazifalar
i etib
quyidagilar belgilanadi:
-
axborot, axborot texnologiyasi, axborot tizimi va ularning tuzilishi,
turkumlanishini o’rganish;
-
axborot texnologiyasini yaratish tamoyillarini aniqlash;
-
axborot texnologiyasini rivojlanish bosqichlarini belgilash;
-
axborot tizimlari evolyutsiyasini belgilash;
-
axborot texnologiyasini kontseptual va funktsional modeli bilan tanishish;
-
kompyuter texnikasi va telekommunikatsiya vositalaridan tashkiliy, iqtisodiy
sohadagi masalalarni echishda foydalanish;
-
axborot tizimlarini dasturiy, texnik ta’minotlarini o’rganish va milliy
iqtisodiyotning turli sohalariga qo’llash;
|
| |
-modda. Ro‘yxatga olish markazlarining elektron raqamli imzolar kalitlari sertifikatlarining yagona davlat reyestri

|
-modda. Ro‘yxatga olish markazlarining elektron raqamli imzolar kalitlari sertifikatlarining yagona davlat reyestri
|
bet | 10/17 | Sana | 21.05.2024 | Hajmi | 3,48 Mb. | | #247145 |
19-modda. Ro‘yxatga olish markazlarining elektron raqamli imzolar kalitlari sertifikatlarining yagona davlat reyestri
Vakolatli davlat organi Ro‘yxatga olish markazlarining elektron raqamli imzolar kalitlari sertifikatlarining yagona davlat reyestrini (bundan buyon matnda Yagona davlat reyestri deb yuritiladi) yuritadi hamda jismoniy va yuridik shaxslarning undan erkin foydalanishini ta’minlaydi.
Yagona davlat reyestrida quyidagilar ko‘rsatiladi:
ro‘yxatga olish markazi to‘g‘risidagi ma’lumotlar (ro‘yxatga olish markazining nomi, joylashgan eri (pochta manzili), telefon (faks) raqami, elektron pochta manzili, ro‘yxatga olish markazi akkreditatsiya qilinganligi to‘g‘risidagi guvohnomaning berilgan sanasi, seriya raqami va amal qilish muddati, uning amal qilishini to‘xtatib turish hamda qayta tiklash asoslari va sanalari);
ro‘yxatga olish markazining rahbari haqidagi ma’lumotlar;
ro‘yxatga olish markazining elektron raqamli imzo kaliti sertifikatining amal qilishini uzaytirish, to‘xtatib turish, qayta tiklash hamda tugatish asoslari va sanalari.
Ro‘yxatga olish markazlarining elektron raqamli imzolar kalitlari sertifikatlarining amal qilishi tugatilgan taqdirda, ular Yagona davlat reyestridan chiqariladi.
Ro‘yxatga olish markazining elektron raqamli imzo kaliti sertifikati Yagona davlat reyestridan chiqarilgan paytdan e’tiboran haqiqiy emas deb hisoblanadi.
Foydalanilayotgan elektron raqamli imzoning yopiq kalitiga ishonch yo‘qolgan taqdirda, ro‘yxatga olish markazi vakolatli davlat organini bu haqda yozma yoki elektron shaklda xabardor qiladi. Vakolatli davlat organi yozma yoki elektron xabarnoma olinganidan keyin sertifikatning amal qilishini darhol to‘xtatib turadi va mazkur ro‘yxatga olish markazining sertifikatini amal qilishi tugatilgan sertifikatlar ro‘yxatiga joylashtiradi.
LexUZ sharhi
Qarang: Vazirlar Mahkamasining 2005-yil 26-sentabrdagi 215-son qarori bilan tasdiqlangan Elektron raqamli imzolar kalitlarini ro‘yxatga olish markazlarini davlat ro‘yxatidan o‘tkazish tartibi to‘g‘risidagi nizomning VII-bobi.
|
| |
-modda. Elektron raqamli imzolar kalitlari egalarining huquq va majburiyatlari

|
-modda. Elektron raqamli imzolar kalitlari egalarining huquq va majburiyatlari
|
bet | 15/17 | Sana | 21.05.2024 | Hajmi | 3,48 Mb. | | #247145 |
27-modda. Elektron raqamli imzolar kalitlari egalarining huquq va majburiyatlari
Elektron raqamli imzo kalitining egasi quyidagi huquqlarga ega:
elektron raqamli imzo kalitining sertifikatini berish, ro‘yxatga olish, uning amal qilishini to‘xtatib turish, tiklash va tugatish to‘g‘risidagi ariza bilan ro‘yxatga olish markaziga murojaat etish;
elektron raqamli imzo kaliti sertifikatining amal qilish muddatini uzaytirish haqida so‘rov yuborish.
Ushbu modda birinchi qismining uchinchi xatboshisida nazarda tutilgan hollarda, elektron raqamli imzo kaliti sertifikatining amal qilish muddatini uzaytirish to‘g‘risidagi so‘rovni ro‘yxatga olish markaziga mazkur sertifikatning amal qilish muddati tugaguniga qadar kamida ikki hafta oldin yuborish kerak.
Elektron raqamli imzo kalitining egasi:
elektron raqamli imzoning yopiq kaliti xavfsizligini ta’minlash uchun barcha mumkin bo‘lgan choralarni ko‘rishi;
elektron raqamli imzoning kaliti boshqa shaxslar tomonidan foydalanilayotganligi yoki kirish rejimining buzilganligi aniqlangan taqdirda, elektron raqamli imzo kalitining sertifikatini bergan ro‘yxatga olish markazini darhol xabardor qilishi;
tarqatilishi cheklangan axborotni o‘z ichiga olgan elektron hujjatlarga imzo qo‘yish uchun mo‘ljallangan elektron raqamli imzoning kalitidan faqat tegishli maqsadlarda foydalanishi shart.
Agar elektron raqamli imzo kalitining egasi yuridik shaxs bo‘lsa, ushbu yuridik shaxsning rahbari elektron raqamli imzoning yopiq kalitidan foydalanilishi uchun mas’ul bo‘ladi.
Elektron raqamli imzo kalitining egasi bo‘lgan yuridik shaxsning rahbari ushbu moddaning uchinchi qismida ko‘rsatilgan majburiyatlardan tashqari:
yuridik shaxs qayta tashkil etilgan yoki tugatilgan taqdirda bu haqda ro‘yxatga olish markaziga xabar qilishi;
o‘zi bilan tuzilgan mehnat shartnomasi tugatilganda elektron raqamli imzoning kalitini belgilangan tartibda topshirishi shart.
Yuridik shaxsning yangi tayinlangan rahbari yuridik shaxsga tegishli bo‘lgan elektron raqamli imzoning kalitini belgilangan tartibda (“bulutli texnologiyalardan” foydalanilganda autentifikatsiya qilish omillarini almashtirish majburiyati bilan) qabul qilib oladi.
Elektron raqamli imzo kalitining egasi qonunchilikka va shartnomaga muvofiq boshqa huquqlarga ega bo‘lishi hamda uning zimmasida boshqa majburiyatlar ham bo‘lishi mumkin.
|
| |
-modda. O‘zbekiston Respublikasining konsullik muassasalari orqali elektron raqamli imzo kalitining sertifikatini berish

|
-modda. O‘zbekiston Respublikasining konsullik muassasalari orqali elektron raqamli imzo kalitining sertifikatini berish
|
bet | 13/17 | Sana | 21.05.2024 | Hajmi | 3,48 Mb. | | #247145 |
23-modda. O‘zbekiston Respublikasining konsullik muassasalari orqali elektron raqamli imzo kalitining sertifikatini berish
O‘zbekiston Respublikasining xorijdagi fuqarolari, shuningdek chet el jismoniy va yuridik shaxslari hamda fuqaroligi bo‘lmagan shaxslar elektron raqamli imzo kalitining sertifikatini O‘zbekiston Respublikasining konsullik muassasalari, shuningdek O‘zbekiston Respublikasi diplomatik vakolatxonalarining konsullik bo‘limlari orqali olishi mumkin.
O‘zbekiston Respublikasining konsullik muassasalari, shuningdek O‘zbekiston Respublikasi diplomatik vakolatxonalarining konsullik bo‘limlari tomonidan elektron raqamli imzolar kalitlarining sertifikatlarini berish tartibi O‘zbekiston Respublikasi Vazirlar Mahkamasi tomonidan belgilanadi.
LexUZ sharhi
Qarang: Vazirlar Mahkamasining 2022-yil 29-iyuldagi 413-son qarori bilan tasdiqlangan O‘zbekiston Respublikasining xorijdagi konsullik muassasalari orqali elektron raqamli imzo berish tartibi to‘g‘risidagi nizom.
24-modda. Elektron raqamli imzo kalitining sertifikatida ko‘rsatiladigan ma’lumotlar
Elektron raqamli imzo kalitining sertifikatida quyidagilar ko‘rsatilishi kerak:
elektron raqamli imzo kalitining egasi bo‘lgan jismoniy shaxsning familiyasi, ismi, otasining ismi va shaxsiy identifikatsiya raqami;
elektron raqamli imzo kalitining egasi bo‘lgan soliq to‘lovchi yuridik shaxsning nomi, joylashgan eri (pochta manzili) va identifikatsiya raqami;
elektron raqamli imzo kaliti sertifikatining seriya raqami va uning amal qilish muddati;
elektron raqamli imzoning ochiq kaliti;
elektron raqamli imzoning ochiq kalitidan qaysi elektron raqamli imzo vositalari yordamida foydalanish mumkin bo‘lsa, xuddi shunday vositalarning nomi;
mazkur sertifikatni bergan ro‘yxatga olish markazining nomi va joylashgan eri (pochta manzili);
elektron raqamli imzo kalitidan foydalanish maqsadi to‘g‘risidagi ma’lumotlar;
elektron raqamli imzo kalitining mazkur sertifikati kiritilgan Reyestrning Internet jahon axborot tarmog‘idagi to‘liq manzili.
Elektron raqamli imzo kaliti egasining tashabbusiga ko‘ra elektron raqamli imzo kalitining sertifikatiga qonunchilikka muvofiq boshqa ma’lumotlar ham kiritilishi mumkin.
|
|
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
-modda. O‘zbekiston Respublikasining konsullik muassasalari orqali elektron raqamli imzo kalitining sertifikatini berish
|
Csomagolás típusa és kiszerelése

6.5 Csomagolás típusa és kiszerelése
3020 mg liofilizátum átlátszó, színtelen injekciós üvegben, mely gumidugóval, rollnizott alumínium kupakkal és piros színű PP védőkoronggal van lezárva.
Mindegyik injekciós üveghez egyszer használatos szűrőeszköz van mellékelve.
12 db port tartalmazó injekciós üveg dobozban.
6.6 A megsemmisítésre vonatkozó különleges óvintézkedések és egyéb, a készítmény kezelésével kapcsolatos információk
Megjegyzés (egy keresztes)
Osztályozás: II./3 csoport
Korlátozott érvényű orvosi rendelvényhez kötött az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 3. §-ának ga) pontja szerinti rendelőintézeti járóbeteg-szakellátást vagy fekvőbeteg-szakellátást nyújtó szolgáltatók által biztosított körülmények között alkalmazható gyógyszerek (I).
Oldja fel az injekciós üveg tartalmát 60 ml injekcióhoz való vízzel és addig rázza, amíg a por feloldódik. Szűrje le a feloldott készítményt a mellékelt egyszer használatos szűrőeszközzel az oldat fecskendőbe történő felszívásakor. Az elkészített oldatot 6 órán belül fel kell használni, de használat előtt közvetlenül le kell szűrni. Távolítsa el a szűrőeszközt a fecskendőről, mielőtt az intravénás kanült vagy a beadáshoz használt készletet csatlakoztatná.
Dobja ki a szűrőeszközt és a készítmény injekciós üvegét egy éles tárgyak tárolására elkülönített gyűjtőbe.
Használjon új szűrőeszközt minden egyes Dantrolen injekciós üveghez. Kizárólag a mellékelt szűrőeszközt használja. Szűrés után a Dantrolent azonnal használja fel.
Bármilyen fel nem használt gyógyszer, illetve hulladékanyag megsemmisítését a gyógyszerekre vonatkozó előírások szerint kell végrehajtani.
7. A FORGALOMBAHOZATALI ENGEDÉLY JOGOSULTJA
Norgine B.V.
Antonio Vivaldistraat 150, 1083 HP Amsterdam Hollandia
8. A FORGALOMBAHOZATALI ENGEDÉLY SZÁMA
OGYI-T-1570/02
9. A FORGALOMBAHOZATALI ENGEDÉLY ELSŐ KIADÁSÁNAK/ MEGÚJÍTÁSÁNAK DÁTUMA
A forgalomba hozatali engedély első kiadásának dátuma: 1991. január 29.
A forgalomba hozatali engedély legutóbbi megújításának dátuma: 2009. március 17.
10. A SZÖVEG ELLENŐRZÉSÉNEK DÁTUMA
2019.03.28.
|
Gyógyszerkölcsönhatások és egyéb interakciók

4.5 Gyógyszerkölcsönhatások és egyéb interakciók
Hyperkalaemiát és myocardialis depressziót figyeltek meg olyan malignus hyperthermiára hajlamos betegeknél, akik az intravénás Dantrolennel egyidejűleg kalcium-csatorna blokkolót is kaptak.
Az ún. nem-depolarizáló csoportba tartozó izombénítók (pl.: vekuronium) hatása erősödhet olyan betegeknél, akiknél dantrolént alkalmaztak.
Fontosabb inkompatibilitások:
Az elkészített Dantrolen oldatos infúzió más infúziós oldatokkal nem keverhető, és ugyanabba a vénába sem adható.
|
Terhesség és szoptatás - A gyógyszer neve dantrolen por oldatos infúzióhoz

4.6 Terhesség és szoptatás
Terhesség és szoptatás
Terheseknek csak vitális indikáció alapján, az előny/kockázat alapos mérlegelése után adható.
Szoptató nőknek nem adható. Ha Dantrolen-kezelés szükséges, a szoptatást abba kell hagyni.
4.7 A készítmény hatásai a gépjárművezetéshez és a gépek kezeléséhez szükséges képességekre
Műtét után várható a markolás erősségének csökkenése és a lábizomzat gyengesége, különösen lépcsőn-járás esetén. Ezen túlmenően megfigyelhetők olyan tünetek, mint pl. a szórakozottság. Mivel néhány ezen tünetek közül 48 órán túl is fennállhat, ez idő alatt a betegeknek tilos autót vezetni, vagy más veszélyes tevékenységet folytatni.
|
FARMAKOLÓGIAI TULAJDONSÁGOK

5. FARMAKOLÓGIAI TULAJDONSÁGOK
5.1 Farmakodinámiás tulajdonságok
Farmakoterápiás csoport: Közvetlen hatású izomrelaxánsok ATC: M03 CA01
A Dantrolen az inger és a vázizom közötti kapcsolatot szakítja meg a szarkoplazmás retikulumból történő kalcium-felszabadulás gátlása útján. Specifikus hatása nem befolyásolja sem a neuromuscularis átkapcsolást, sem a membránfelület elektromos ingerelhetőségét.
Az anesztetikumok által kiváltott malignus hyperthermia tünetegyüttest elsősorban az izom-sejt genetikus eredetű rendellenessége okozza. Feltehetően a triggeranyagok a myoplazsma kalcium tartalmának hirtelen emelkedését idézik elő vagy azáltal, hogy akadályozzák a szarkoplazmás retikulumban a kalcium tárolását, vagy azzal, hogy annak felszabadulását gyorsítják. A myoplasma kalciumszintjének ilyen mértékű emelkedése olyan akut katabolikus folyamatokat aktivizál, melyek kiváltják a malignus hyperthermiát.
A Dantrolen a myoplasma kalciumszintjének növekedését és az akut katabolikus folyamatokat az izomsejten belül azáltal akadályozza, hogy gátolja a szarkoplazmás retikulumból a kalcium felszabadulást. Így a krízissel kapcsolatos élettani, anyagcsere és biológiai változások visszafordulnak, vagy enyhülnek.
Egyébiránt a Dantrolen-terápia csak akkor hatásos, ha a kalcium a szarkoplazmás retikulumból még nem teljesen ürült ki. Ezért a Dantrolen adását olyan gyorsan kell elkezdeni, amennyire csak lehetséges, hogy az izmok vérellátása még elégséges legyen.
|
Túladagolás - A gyógyszer neve dantrolen por oldatos infúzióhoz

|
A gyógyszer neve dantrolen por oldatos infúzióhoz
|
bet | 6/12 | Sana | 09.06.2021 | Hajmi | 96 Kb. | | #14848 |
4.9 Túladagolás
Nem ismert akut túladagolással járó tünetegyüttes. Az előforduló tünetek közé tartozhatnak (azonban nem korlátozódnak ezekre): izomgyengeség, tudatállapot-változás (pl.: letargia, kóma), hányás és hasmenés. Elővigyázatosság ajánlott hyperkalaemia jeleinél. Ha ez fellép, a Dantrolen-kezelést le kell állítani és az elkezdett intenzív- és tüneti terápiát az adott betegségnek megfelelően kell folytatni.Túladagolás esetén általános tüneti kezelés alkalmazandó.
Nem ismert a dialízis hatékonysága Dantrolen túladagolás esetén.
|
| |
Ellenjavallatok - A gyógyszer neve dantrolen por oldatos infúzióhoz

4.3 Ellenjavallatok
A készítmény hatóanyagával vagy a 6.1 pontban felsorolt bármely segédanyagával szembeni túlérzékenység.
Szoptatás (lásd a 4.6 pontot).
4.4 Különleges figyelmeztetések és az alkalmazással kapcsolatos óvintézkedések
Előfordulhat a Dantrolen alkalmazása során májműködési zavar, beleértve a végzetes májelégtelenséget is, amely összefüggésben áll a kezelés dózisával és időtartamával.
Mivel fel nem oldott kristályok/részecskék jelenhetnek meg az elkészített termékben - az érintett injekciós üvegekben lévő kristályok pedig az injekció helyén fellépő reakciók/szöveti nekrózis súlyosbodását okozhatják - mindig szükséges a szűrőeszköz használata az oldat felszívásakor.
A Dantrolen iv. adagolása önmagában nem pótolja az eddig ismert eljárásokat; ezeket egyénileg meghatározva a Dantrolen mellett is alkalmazni kell.
Extravazális adását kerülni kell, mivel magas pH-értéke (pH=9,5) miatt szövetkárosodást okozhat, intraarteriális alkalmazása pedig az érelzáródások veszélye miatt kerülnendő.
Minden injekciós üveg 3 g mannitot is tartalmaz. Amennyiben mannitol kezelés is szükséges, a Dantrolennel együtt alkalmazott mennyiséget is figyelembe kell venni a dózis meghatározásakor.
Elővigyázatosság ajánlatos hyperkalaemia tüneteinek jelentkezésekor (izomgyengeség, elváltozások az EKG-ban, bradycardia szívritmuszavarokkal), vagy már fennálló hyperkalaemia esetén (veseelégtelenség, digitálisz-mérgezés stb.).
Állatkísérletekben a káliumszint növekedését figyelték meg Dantrolen adást követően.
|
Dantrolen
  
5-hidroxidantrolén

Dantrolen
|
5-hidroxidantrolén
|
Cmax (ng/ml)
|
412
|
43,5
|
Tmax (h)
|
0,5
|
4,2
|
AUC (ng/ml*h)
|
2555
|
657
|
Vss (l/kg)
|
0,95
|
-
|
Cl (ml/min)
|
139
|
-
|
5.3 A preklinikai biztonságossági vizsgálatok eredményei
Toxikológiai tulajdonságok
Akut és krónikus toxicitás
A Dantrolen oldat i.v. adásakor csekély koncentrációja miatt akut toxicitásra vonatkozó adatok nincsenek. Intraperitoneális adást (LD50 kb. 800 mg/ttkg) és per os adást (LD50 3 g/ttkg) követően az akut toxicitás csekély.
20 mg/ttkg/nap szubakut dózis esetén patkányoknál csekély testsúlynövekedést, és kutyáknál funkciókorlátozás nélküli májelváltozásokat figyeltek meg.
Krónikus toxicitási vizsgálatokat csak per os adagolásnál végeztek patkányoknál, kutyáknál és majmoknál.; 30 mg/ttkg/nap legalább 12 hónapon át való adása a növekedésre és testsúlygyarapodásra volt hatással. Toxikus májelváltozást és esetlegesen veseelzáródást is megfigyeltek, melyek reverzibilisek voltak
Reprodukciós toxicitás:
Hím és nőstény patkányokban 45 mg/ttkg/nap mennyiségig a nátrium-dantroléen felnőtt állatokban nem járt fertilitási vagy általános reprodukciós képességbeli mellékhatással. A magzati súly csökkenését figyelték meg 60 mg/ttkg/nap mennyiséggel kezelt patkányok utódainál.
Nyulaknál, melyek az organogenezis időszakában 45 mg/ttkg/nap mennyiséget kaptak, statisztikailag szignifikánsan emelkedett a medencei borda előfordulásának gyakorisága.
Patkányoknál, melyek 20 mg/ttkg/nap mennyiséget kaptak emelkedett a medencei borda előfordulásának gyakorisága, és azoknál a patkányoknál, amelyek 60 mg/ttkg/nap mennyiséget kaptak, csökkent a magzati súly.
Az intravénás dantrolén-nátrium és verapamil terápiás kombinációja halotánnal/alfa-kloralózzal altatott sertésekben a jelzett hyperkalaemiához társulva kamrafibrillációt és kardiovaszkuláris kollapszust eredményezett.
|
Farmakokinetikai tulajdonságok

5.2 Farmakokinetikai tulajdonságok
A Dantrolen reverzibilisen kötődik a plazma albuminhoz: in vitro kötési konstansa 4,3 x 104 M–1.
A metabolizáció a májban megy végbe; egyrészről 5-hidroxiláció történik a hidantoin gyűrűn, másrészről a nitro-csoport redukciója és azt követő acetilezése révén.
A hatóanyag, valamint a metabolitok főként vesén és az epén keresztül választódnak ki. A vese útján történő kiválasztás: 79 % 5-hidroxidantrolén, 17 % acetaminodantrolén és 1-4 % változatlan dantrolén. Az 5-hidroxidantrolén farmakológiailag aktív, míg az acetaminodantrolén semmiféle izomrelaxáns hatást nem mutat. A vese clearance (5-hidroxidantrolén) 1,8-7,8 liter/óra.
A Dantrolen átlagos eliminációs felezési ideje intravénás alkalmazást követően változó, általában 4 és 8 óra között van, malignus hyperthermiás betegben 12 óra.
A Dantrolen placentába jutására 0,4 faktort találtak.
Gyermekek farmakokinetikai adatainak meghatározásához 2 és 7 év közötti 10 gyermeknek egy dózisban 2,4 mg/ttkg Dantrolent infundáltak. Egy perccel az infúzió befejezése után az átlagos teljes vérkoncentráció 6,03 ± 0,93 mikrogramm/ml volt, míg egy óra múlva 3,56 ± 0,49 mikrogramm/ml. Az eliminációs felezési időt 10 ± 2,6 óra értékkel számolták.
Biohasznosulás
1993-ban végeztek bioegyenértékűségi vizsgálatot tizenkét 22 és 34 év közötti férfi önkéntesen 20 mg Dantrolent 20 perc alatt egyszeri infúzióban adva.
Az alábbi értékeket kapták:
|