nyuuzyou/kompy huggingface dataset:
Agar gas (15,150) bo`lsa va harakat kuzatilsa qizil sveto diod yonsin

|
Agar gas (15,150) bo`lsa va harakat kuzatilsa qizil sveto diod yonsin
|
bet | 3/3 | Sana | 12.01.2024 | Hajmi | 1,53 Mb. | | #135981 |
Bog'liq 1 - tajriba ishiAgar gas (15,150) bo`lsa va harakat kuzatilsa qizil sveto diod yonsin.
Aks holda ko`k svetodiod yonsin
Shartga ko`ra Aurdino, 2ta svetadiod, gaz datchiklari joylashtirib olamiz
Rasmda ko`rsatilganday 2 ta svetadiod va gaz datchiklarini ulab olamiz.
Kod bo`limidan gaz datchigini ko`rsatgichini monitorga chiqarish uchun rasmda ko`rsatilgan buyurqni tanlab olamiz. Keyin если buyrug`ini tanlab gaz 15 dan 150 orasiga bo`lganda svetadiod qizil yonsin buyrug`I tanlanadi. Gaz 150 dan yuqori bo`lganda qizil svetadiod o`chib ko`k svetadiod yonsin buyrug`ini beramiz.
Ko`rib turganingizday gaz 15 dan 150 oralig`ida qizil svetadiod yonmoqda.
Aks holda esa yani 150 dan yuqori bo`lganda ko`k svetadiod yonmoqda.
|
| |
Gas datchikni arduinoga ulanishi

|
Gas datchikni arduinoga ulanishi
|
bet | 2/3 | Sana | 12.01.2024 | Hajmi | 1,53 Mb. | | #135981 |
Bog'liq 1 - tajriba ishiGas datchikni arduinoga ulanishi.
Gas sensor arduinoga quydagi tartibda ulanadi . Bir tomonida joylashgan barcha oyoqlar umumiy holda muntazam 5 voltga ulanadi.2- tomonidagi oyoqlar b1 qarshilik bilan h1 esa to`g`ridan to`g`ri gnd ga ulanadi. B2 oyoq esa bizga signal qaytaradi signalni esa analog pinlarda qabul qilib olamiz.
PIR sensor( harakat datchigi)
PIR (passiv infraqizil sensor): Bu koinotda biz ko'rgan hamma narsa qandaydir nurlanish chiqaradi. Ba'zilar past darajadagi nurlanish chiqaradi, ba'zilari esa yuqori darajadagi nurlanishlarni chiqaradi. Radiatsiyalar asosan moddaning haroratiga bog'liq. U qanchalik issiq bo'lsa, shuncha ko'p radiatsiya chiqaradi.
Ushbu sensor issiqlik o'zgarishini aniqlaydi, aniqrog'i, u infraqizil nurlarni aniqlay oladi. Va u quydagi tartib da arduino bilan boglanadi.
Signal
|
Diskret signal
|
Pover
|
5v
|
Gnd
|
gnd
|
Arduino va PIR sensorni ulanilishi.
Zummer ,Arduino ,gas sensor va PIR sensor yordamida uylarni hafsizlik tizimini yaratish
Ishning borishi.
1. tinkercad dasturini ishga tushiramiz
2. arduino uno mikro kontrollerini,ishchi panel va kerakli datchiklarni olib otamiz.
3.ularni yuqorida keltirilgan tartibda ulaymiz.
4. code bo`limidan foydalanib dasturini tuzamiz.
tajriba ishi sxemasi
Berilgan : gas ,harakat datchiklari,arduino uno, va 2ta sveto diod .
|
| |
Jismning bir necha kuchlar ta’siridagi harakati

Jismning bir necha kuchlar ta’siridagi harakati. Tabiatdagi barcha jismlarga bir vaqning o’zida bir necha kuchlar ta’sir qilib turadi bular asosan og’irlik kuchi, ishqalanish kuchi, elastiklik kuchlari kabi kuchlar deb aytishimiz mumkin(bu kuchlar haqida to’qliq ma’lumot ilovada ko’rsatilgan).
Agar moddiy nuqtaga bir paytda bir nechta kuchlar ta’sir etayotgan bo’lsa, unda har bir kuch moddiy nuqtaga Nyutonning ikkinchi qonuniga muvofiq tezlanish beradi. Bu qoidaga kuchlar ta’sirining mustaqillik prinsipi deyiladi.
3.1 – rasm, Jismlarning bir nechta kuch ta’siridagi harakatida kuchlar proyeksiyalari.
Jismga bir vaqtning o’zida bir nechta kuchlar ta’sir etganda jismning harakatini ifodalash uchun quyidagi qoidalarga amal qilinadi.
1. Jismga ta’sir etuvchi barcha kuchlarning vektorlari va tezlanish vektori chizmada tasvirlanadi(3.1 – rasm)
2. Chizmada koordinata o’qlarining yo’nalishi tanlanadi, bunda (ko’p hollarda) X o’qining yo’nalishi jismning harakat yo’nalishi bilan bir xil, Y o’qining yo’nalishi esa ixtiyoriy tanlab olinadi.
3. Jism harakatiga Nyutonning II qonuni qo’llaniladi:
bunda m – jismning massasi, - jismning tezlanishi, jismga ta’sir etuvchi barcha kuchlarning vektor yig’indisi, ya’ni jismni harakatga keltiruvchi teng ta’sir etuvchi kuch.
4. Barcha kuch vektorlarining koordinata o’qlaridagi proyeksiyalari topiladi.
(3.1)
(3. 2)
(3.1) va (3. 2) ifodalardagi barcha vektor kattaliklarning qaralayotgan o’qdagi proyeksiyasining yo’nalishi o’q yo’nalishi bilan bir xil bo’lsa musbat ishorada, qarama-qarshi yo’nalishda bo’lsa manfiy ishorada olinadi.
|
EHMning magnit xotirasi.Magnit disketalar va ularning qo’llanilishi

|
EHMning magnit xotirasi.Magnit disketalar va ularning qo’llanilishi
|
bet | 39/41 | Sana | 09.05.2021 | Hajmi | 1,44 Mb. | | #14448 |
EHMning magnit xotirasi.Magnit disketalar va ularning qo’llanilishi.Tarix taraqqiyoti mobaynida axborotlarni saqlashga turlicha yondashilgan. Bunda axborotni qancha vaqt va qanday saqlashga alohida e’tibor qaratilgan. Agar axborot oz bo‘lsa, uni yodda saqlash, kitoblarda bitish bilan cheklanish mumkin edi, biroq davrimiz axborotlari sonining keskin o‘sishi sharoitlarida ularni saqlash va uzatish masalasi alohida ahamiyatga molik. Axborotni saqlash — bu axborotni makon va zamonda tarqatish usulidir. Axborotning saqlanishi uni saqlovchi, tashuvchi qurilmalarga ham bog‘liq. Hozirgi davrda ko‘plab axborotni ixcham holda saqlash va tezkor ulanib, o‘qishga mo‘ljallangan qurilmalar mavjud. Axborot tashuvchi vositalar — ma’lum bir axborot hajmini saqlash yoki uzatishga xizmat qiladi.
Magnit yozuvlari orqali axborotlarni saqlash va uzatish mazkur sohadagi yanada ishonchli imkoniyat hisoblanadi. Bu borada fikr yuritilganda, avvalo po‘lat simga yozilgan magnit yozuvlarini eslab o‘tish lozim. Bunday usuldagi yozuvlarni amalga oshiruvchi qurilmani ilk bor 1878-yilda Edison laboratoriyasiga tashrif buyurganidan ta’sirlangan Oberlayn Smit (Oberlin Smith) 1888-yilda ishlab chiqqan. Biroq dastlabki po‘lat simli magnit yozuvlarini amalga oshiruvchi qurilma daniyalik muhandis Valdemar Poulsen (1869–1942) tomonidan faqatgina 1895-yilga kelib, ishlab chiqilgan. Ixtirochi qurilmani «telegrafon» deb atagan.
|
| |
Ma’lumotlar banki - Buxoro davlat universiteti

|
Buxoro davlat universiteti
|
bet | 12/41 | Sana | 09.05.2021 | Hajmi | 1,44 Mb. | | #14448 |
26.Ma’lumotlar banki - axborot texnologiyalarning imkoniyati va vositalari asosida yaratilgan. Statik va dinamik rejimda tuzilgan, tovush va rangli tasvirlar bilan ta’minlangan, katta xajmdagi axborotlarni uz ichiga qamrab olgan va ularni turli kurinishda (jadval, diagramma, gistogramma, matn, raem va xokazo) bera oladigan, o’quv jarayonida bilim oluvchilar tomonidan uz ustida mustakil ishlashi va uz bilimlarini nazorat kilishi uchun kullaniladigan, ^ doimiy ravishda tuldirib boriladigan, keng doirada foydalanishga muljallangan, tegishli vakolatli davlat tashkilotida kayd etilgan soxalar buyicha ma’lumotlar tuplami.
|
| |
Magnit kallaklar - Buxoro davlat universiteti

|
Buxoro davlat universiteti
|
bet | 38/41 | Sana | 09.05.2021 | Hajmi | 1,44 Mb. | | #14448 |
Magnit kallaklar.Bir xil tuzilishdagi magnit kallaklardan foydalanib, ovoz magnit tasmaga yoziladi va qayta eshittiriladi hamda yozib olingan fonogramma o‘chiriladi. Masalan, yozib oluvchi magnit kallak izolatsiyalangan mis simli (chulg‘amli) g‘altaklardan iborat. G‘altaklar kuchli magnit maydoni vujudga keltiradigan tutashmagan halqasimon o‘zakka mahkamlangan(12.5 - rasm).
Mikrofondan klemmalarga keladigan ovoz chastotali o‘zgaruvchan tok yozib oluvchi kallak chulg‘ami bo‘ylab o‘tadi va ish tirqishida ovoz chastotali o‘zgaruvchan magnit maydoni hosil qiladi. Bu magnit maydonining kuchi va yo‘nalishi tasmaga ovoz yozib olish paytida tovush manbayiningovoz tebranishlariga monand o‘zgaradi.
Korpus (ekran) magnit kallakli magnitafon elektrodvigateli va transformatori hosil qiladigan tashqi magnit ta’siridan saqlaydi. Kallaklar yaxshi ekranlanmagan bo‘lsa,ovoz bilan birga o‘zgaruvchan tok foni ham eshitilib turadi.
|
| |
Elektron darslik - Buxoro davlat universiteti

25.Elektron darslik - kompyuter texnologiyasiga asoslangan o’quv uslubini kullashga, mustakil ta’lim olishga hamda fanga oid o’quv materiallar, ilmiy ma’lumotlarning xar tomonlama samarali uzlashtirishga muljallangan bulib:
o’quv va ilmiy materiallar fakat verbal (matn) shaklda;
o’quv materiallar verbal (matn) va ikki ulchamli grafik shaklda;
multimedia (kup axborotli) qo’llanmalar, ya’ni ma’lumot uch ulchamli grafik kurinishda, ovozli, video, animatsiya va kisman verbal (matn) shaklda;
taktil (xis kilinuvchi, seziladigan) xususiyatli, o’quvchini "ekran olamida" stereo nusxasi tasvirlangan real olamga kirishi va undagi ob’ektlarga nisbatan xarakatlanish tasavvurini yaratadigan shaklda ifodalanadi.
|
Asosiy qism 
Raqobatning mohiyati, shakllari va usullari

|
Asosiy qism
Raqobatning mohiyati, shakllari va usullari
|
bet | 2/4 | Sana | 15.12.2023 | Hajmi | 40,78 Kb. | | #119564 |
Bog'liq Ma’vzu Raqobat va Monopoliya. Reja Kirish-fayllar.orgAsosiy qism
Raqobatning mohiyati, shakllari va usullari
Raqobat bozor iqtisodiyotining va umuman tovar xo‘jaligining eng muhim belgisi, uni rivojlantirish vositasi hisoblanadi. Raqobatning iqtisodiy mazmunini tushunib olish unga turli tomondan yondashishini talab qiladi. Mustaqil tovar ishlab chiqaruvchilar (korxonalar) o‘rtasidagi raqobat tovarlami qulay sharoitda ishlab chiqarish va yaxshi foyda keltiradigan narxda sotish, umuman iqtisodiyotda o‘z mavqeini mustahkamlash uchun kurashdan iborat. Bunda ular ke- rakli ishlab chiqarish vositalari, xomashyo va materiallar sotib olish, ishchi kuchini yollash uchun ham kurashadi. Ishlab chiqaruvchilar o‘rtasidagi raqobat pirovardida iste’molchilami o‘ziga jalb etish uc- hun kurashni ham anglatadi.
Resurslarni yetkazib beruvchilar o‘zlarining iqtisodiy resurs- larini (kapital, tabiiy resurslar, ishchi kuchi) yuqori narxlarda sotish uchun raqobatlashadilar. Ishlab chiqaruvchilar va resurslami yetkazib beruvchilar o‘rtasidagi raqobat bozor munosabatlari rivojlangan, iqti- sodiyot to‘liq erkinlashgan sharoitda yorqin namoyon bo‘ladi.
Raqobat iste’molchilar o‘rtasida ham yuz beradi: ular tovarlami qulay va arzon narxlarda sotib olishga harakat qiladilar, ya’ni xari- dorlar har bir sarflangan pul birligi evaziga ko‘proq naflilikka ega bo‘lishga harakat qiladilar. Arzon va sifatli tovami sotib olish uchun kurashadilar. Shunday qilib, raqobat ko‘p qirrali iqtisodiy hodisa bo‘lib, u bozoming barcha subyektlari o‘rtasidagi murakkab muno- sabatlami ifodalaydi. Raqobat - bozor subyektlari iqtisodiy man- faatlarining to‘qnashuvidan iborat bo‘lib, ular o‘rtasidagi yuqori foyda va ko‘proq naflilikka ega bo‘lish uchun kurashni anglatadi.
B
ozor iqtisodiyoti sharoitida iqtisodiy jarayon, voqea va hodisala- ming ikki tomonlama xususiyatga ega ekanligini e’tiborga olib raqo- bat munosabatlarining mazmunini yoritishda ham ikki tomonlama yondashuv, tahlil va sintez qilish usulini davom ettirgan holda quy- idagi ko‘rinishda ifodalash mumkin (8.1-rasm).
|
| |
Issiqlik elektr stansiyasi(IES)ning ishlash sxemasi

|
Issiqlik elektr stansiyasi(IES)ning ishlash sxemasi
|
bet | 35/41 | Sana | 09.05.2021 | Hajmi | 1,44 Mb. | | #14448 |
Issiqlik elektr stansiyasi(IES)ning ishlash sxemasi. Organik yoqilg‘i (ko‘mir, gaz, slanes yoki mazut) qozonning o‘chog‘ida yonganda ajralib chiqqan issiqlik qozonga uzatiladi va undagi suv qizib bug‘ga aylanadi. Bug‘ qizitkichda bug‘ kerakli temperaturagacha qizdiriladi va bug‘ turbinasiga uzatiladi. Bug‘ turbinasi elektr generatori bilan mexanik bog‘langan bo‘ladi va generatorda mexanik energiyani elektr energiyasiga aylantiradi. Bug‘ turbinadan chiqayotgan bug‘ kondensatorga uzatiladi. Kondensatordan bug‘ yana qozonga qaytadi va shu tarzda sikl yana takrorlanadi.
Shunday qilib, IES yoqilg‘ining mexanik energiyasi issiqlik, keyin mexanik, so‘ngra esa elektr energiyasiga aylantirib beruvchi qurilma (8.8- rasm).
|
| |
Aborotlarni magnit usulida yozish

|
Aborotlarni magnit usulida yozish
|
bet | 37/41 | Sana | 09.05.2021 | Hajmi | 1,44 Mb. | | #14448 |
Aborotlarni magnit usulida yozish. Ma’lumki, ba’zi materiallar juda oson magnitlanadi va magnit xossalarini uzoq muddat saqlaydi (masalan, temir va uning kremni kobalt va h. k. bilan birikmalari). Ferromagnitlar deb ataladigan bunday materiallar ovoz yozib olish uchun qo‘llaniladi. Demak, ovozni magnit usulida yozib olish ferromagnit materiallarning magnit ta’sirida magnitlanish va magnit maydonidan chiqqandan so‘ngbuholatni saqlashxossasigaasoslangan.Tovushni yozib olishda axborot eltuvchi yoki ayrim qismlarining qoldiq magnit holati tovush signallariga monand o’zgaradi. Tovushni qayta eshittirishda teskari jarayon yuz beradi va shunga muvofiq ravishda tovush signallari hosil bo’ladi. Axborot eltuvchining magnitlanish yo’nalishiga, signallarni yozib olish va qayta eshittirish kanallarida yuz beradigan o’zgarish turiga hamda magnit kallakka signal tokidan tashqari qo’shimcha magnitlaydigan o’zgarmas yoki o’zgaruvchan tok berilishiga qarab, magnitik yozishning bir necha usullari qo’llaniladi. Tovushni yozib olishda diktofon, magnitofon, tasvir va tovushni yozib olishda videomagnitofon va axborotni juda aniq magnitik yozishda aniq magnitik yozib olish apparatlaridan foydalaniladi.
|
| |
4 amaliy mashg‘ulot mavzu: udp protokoli asosida ishlovchi ilovalarni yaratish Ishning maqsadi

4 amaliy mashg‘ulot mavzu: udp protokoli asosida ishlovchi ilovalarni yaratish Ishning maqsadi
Download
410,34 Kb.
Matnni ko'rish
bet
1/3
Sana
14.05.2024
Hajmi
410,34 Kb.
#232472
Download
410,34 Kb.
Matnni ko'rish
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Dərs
Mühazirə
Qaydalar
Referat
Xülasə
Yazı
4 amaliy mashg‘ulot mavzu: udp protokoli asosida ishlovchi ilovalarni yaratish Ishning maqsadi
Download
410,34 Kb.
Matnni ko'rish
4 amaliy mashg‘ulot mavzu: udp protokoli asosida ishlovchi ilovalarni yaratish Ishning maqsadi

−
address: datagramma yuboriladigan adresni beradi;
−
port: masofadagi kompyuter datagrammani qabul qilishda ishlatadigan port
nomerini beradi.
DatagramSocket klassining send() metodi adresga DatagramPacket obyektini
yuboradi.
UDP serverini ishga tushirish uchun main() metodidagi konstruktor klassi
chaqiriladi.
Quyida UDP serverning Java kodi keltirilgan:
package udp;
import java.io.*;
import java.net.*;
class Server
{
public static void main(String args[]) throws Exception
{
DatagramSocket serverSocket = new DatagramSocket(9876);
byte[] receiveData = new byte[1024];
byte[] sendData = new byte[1024];
System.out.println("Server ishga tushdi!");
while(true)
{
DatagramPacket receivePacket = new DatagramPacket(receiveData,
receiveData.length);
serverSocket.receive(receivePacket);
String sentence = new String( receivePacket.getData());
System.out.println("Qabul qilindi: " + sentence);
InetAddress IPAddress = receivePacket.getAddress();
int port = receivePacket.getPort();
String capitalizedSentence = sentence.toUpperCase();
sendData = capitalizedSentence.getBytes();
DatagramPacket sendPacket =
new DatagramPacket(sendData, sendData.length, IPAddress, port);
serverSocket.send(sendPacket);
}
}
}
UDP kliyentini yaratish. UDP kliyenti UDP protokolidan serverga so‘rovlarni
yuborish va server ilovasidan javoblarni qabul qilish uchun
foydalanadigan ilovadir.
Foydalanuvchining UDP-ilovasida UDP serveridan xabarlarni qabul qiladigan
DatagramSocket klass obyektini yaratish zarur, bu uchun esa quyidagilarni bajarish
lozim bo‘ladi:
1. Server bilan ulanish o‘rnatish uchun DatagramSocket klass obyektidan
foydalanuvchi soketini yaratish.
2. DatagramPacket klass obyektini yaratish va xabarlarni serverga yuborish
uchun send() metodidan foydalanish.
3. DatagramPacket klass obyektini yaratish va serverdan yuborilgan
xabarlarni qabul qilish uchun receive() metodidan foydalanish.
DatagramSocket obyekti so‘rov yuboriladigan serverning IP-manzili va port
raqamini o‘z ichiga oladi.
Quyida UDP kliyentning Java kodi keltirilgan:
package udp;
import java.io.*;
import java.net.*;
class Client
{
public static void main(String args[]) throws Exception
{
System.out.println("Client ishga tushdi!");
BufferedReader
inFromUser
=
new
BufferedReader(new
InputStreamReader(System.in));
DatagramSocket clientSocket = new DatagramSocket();
InetAddress IPAddress = InetAddress.getByName("localhost");
byte[] sendData = new byte[1024];
byte[] receiveData = new byte[1024];
String sentence = inFromUser.readLine();
sendData = sentence.getBytes();
DatagramPacket
sendPacket
=
new
DatagramPacket(sendData,
sendData.length, IPAddress, 9876);
clientSocket.send(sendPacket);
DatagramPacket receivePacket = new DatagramPacket(receiveData,
receiveData.length);
clientSocket.receive(receivePacket);
String modifiedSentence = new String(receivePacket.getData());
System.out.println("SERVERDAN:" + modifiedSentence);
clientSocket.close();
}
}
- rasm. IES ning prinsipial sxemasi

4.1 - rasm. IES ning prinsipial sxemasi.
Issiqlik elektr markazlari. Elektr tizimlarida elektr energiyasini ishlab chiqarish katta issiqlik isroflari bilan bog‘liq.Shu bilan birga ko‘pgina sanoat korxonalarida, jumladan, kimyo, to‘qimachilik, oziq-ovqat, metallurgiya va boshqalarda issiqlik texnologik maqsadlar uchun juda zarur.Aholi turar joylarini isitish uchun katta miqdorda issiqlik talab qilinadi.
Issiqlik energiyasining to‘liq ishlatilishi hisobiga IES lardagi FIK 60-65% ga yetadi.
Issiqlik energetikasi va uning yoqilg‘i bazasi. O‘zbekistonda 1960- yildan keyin quwatlarni o‘sishi, asosan, tabiiy gazda ishlovchi katta issiqlik elektr stansiyalarini ishga tushirish hisobidan bo‘ldi.
O‘zbekiston issiqlik energetikasi rivojlanishining asosini Buxoro va Sho‘rtan tabiiy gaz havzalarini ochish va ishga tushirish tashkil etdi.
1995- yilga kelib katta quwatli issiqlik elektr stansiyalarining ishga tushishi hisobiga energetika sistemasining o‘rnatilgan quwati 11 ming kVt ni tashkil etgan bo‘lib, yiliga 52 mlrd kVt • soat dan ziyod elektr energiyasini ishlab chiqarish imkonini berdi.
Hozirgi vaqtda O‘rta Osiyoda yirik 3000 mVt quwatli Sirdaryo IES i ishlamoqda.
O‘zbekistondagi issiqlik balansda tabiiy gazga alohida o‘rin ajratilgan. Chunki hozirgi zamonda energetikaning asosiy yoqilg‘i turi - tabiiy gazda Toshkent, Sirdaryo, Navoiy, Taxiatosh IES, Muborak IEM va katta qozonxonalar ishlaydi.
O‘zbekiston energetika sistemasi xalq xo‘jaligi va aholisini to‘la elektr energiyasi bilan ta’minlaydi.
3.7.Magnit maydon bobida: Axborotlarni magnit usulida yozish. Magnit disketalar va ularning qo’llanilishi.
|
Uslubiy ko’rsatma - Buxoro davlat universiteti

|
Buxoro davlat universiteti
|
bet | 10/41 | Sana | 09.05.2021 | Hajmi | 1,44 Mb. | | #14448 |
21. Uslubiy ko’rsatma - muayyan fanning o’quv dasturi buyicha kurs ishlari (loyixalari), laboratoriya va amaliy ishlarni bajarish tartibi anik va batafsil ifodalangan hamda ushbu fan buyicha talabalarda zarur amaliy kunikmalar xosil kilishga muljallangan, ta’lim muassasalarining ilmiy (pedagogik) kengashi tavsiyasi asosida nashr etiladigan kichik adadli tarkatma material.
22.Uslubiy qo’llanma - ukituvchilar (professor-ukituvchilar) va bilim oluvchilar uchun muljallangan bulib, unda bir darsning maksadi, dare utish vositalari va ulardan foydalanish usullari, darsning mazmuni, amaliy mashgulotlar, qo’shimcha topshiriklar va boshkalar xakida tavsiyalar bayon kilinadigan, ta’lim muassasalarining ilmiy (pedagogik) kengashi tavsiyasi asosida chop etiladigan nashr.
23. Sharx, - jamiyat tarakkiyoti uchun muxim axamiyat kasb etadigan me’yoriy-huquqiyxujjatlarni, shuningdek, baxsga loyik asarlarni, goyalarni, fikrlarni va ta’riflarni izoxlovchi, muayyan masalalar echimini kursatuvchi, keng ommaga muljallangan qo’shimcha adabiyot sifatida foydalaniladigan nashr.
24.Dayjest - ilmiy, ilmiy-uslubiy, o’quv, davriy adabiyotlar, xukumat va turli tashkilotlar faoliyatiga tegishli konunlar, karorlar, nizomlar mazmunining kiskacha bayoni va sharxi keltirilgan, soxalarga oid ma’lumotlar tuplami sifatida foydalaniladigan doimiy nashr.
|
| |
Elektron o’quv qo’llanma - Buxoro davlat universiteti

|
Buxoro davlat universiteti
|
bet | 15/41 | Sana | 09.05.2021 | Hajmi | 1,44 Mb. | | #14448 |
Elektron o’quv qo’llanma - fanning o’quv xajmini kisman yoki tulik kamragan va axborotning adaptatsiya blokini uz ichiga olgan bulib, masofaviy ukitish va mustaqil o’rganish uchun mo’ljallangan.
Elektron ma’ruza - interaktiv elementlar va giperuzatishlarni kullab, o’quv fani ma’ruza materialini namoyish kiluvchi multimedek tizim.
35. O’quv-megodik majmua (UMM) - davlat ta’lim standarti va fan dasturida belgilangan talabalar tomonidan egallanishi lozim bulgan bilim, kunikma, malaka va kompetensiyalarni shakllantirishni, o’quv jarayonini kompleks loyixalash asosida kafolatlangan natijalarni olishni, mustakil bilim olish va urganishni xdmda nazoratni amalga oshirishni ta’minlaydigan, talabaning ijodiy kobiliyatlarini rivojlantirishga yunaltirilgan o’quv -uslubiy manbalar, didaktik vositalar va materiallar, elektron ta’lim resurslari, ukitish texnologiyasi, baxolash metodlari va mezonlarini uz ichiga oladi.
Fanning o’quv-metodik majmuasi komponentlarining mazmuni Davlat ta’lim standarti asosida tuzilgan fan dasturiga muvofik, hamda shaxsga yunaltirilgan, rivojlantiruvchi va mustakil ta’lim olish texnolologiyalari, tamoyillari va talablari asosida ishlab chiqiladi.
|
| |
Topshiriq - 4 amaliy mashg‘ulot mavzu: udp protokoli asosida ishlovchi ilovalarni yaratish Ishning maqsadi

Topshiriq: Talabalar 2.1-jadvalda keltirilgan o‘zlariga belgilangan variantlarni olib UDP
kliyent-server tarmoq dasturini yaratishadi.
2.1-jadval
Topshiriq variantlari
Ns
Topshiriq
1.
Ixtiyoriy n ta sondan juftlarini ajratib yozish
2.
Ixtiyoriy konus sirti yuzini toppish
3.
R radiusli shar sirtining yuzini topish
4.
To‘g‘ri to‘rtburchak dioganalini hisoblab topish
5.
Ixtiyoriy silindr hajmini hisoblash
6.
R radiusli shar hajmini hisoblash
7.
Ixtiyoriy matnning toq o‘rindagi haflarini ajratib yozish
8.
Ixtiyoriy matnning juft o‘rindagi haflarini ajratib yozish
9.
Ixtiyoriy matnni teskari tartibda yozish
10.
Ixtiyoriy n ta sondan musbatlari yig‘indisini hisoblash
11.
Ixtiyoriy n ta sonning yig‘indisini hisoblash
12.
Uchburchakning bissektrisa uzunligini topish
13.
Ixtiyoriy kubning hajmini topish
14.
Ixtiyoriy n ta sondan eng kichigini topish
15.
Ixtiyoriy n ta sondan eng kattasini topish
16.
Ixtiyoriy sonning kvadrat ildizini hisoblash
17.
Ixtiyoriy sonni n darajaga ko‘tarish
18.
Ixtiyoriy n ta sonni kamayish tartibida saralash
19.
Ixtiyoriy n ta sonni o‘sish tartibida saralash
20.
Ixtiyoriy koefitsentli kvadrat tenglama yechimini topish
21.
Ixtiyoriy R radiusli doira yuzini hisoblash
22.
Ixtiyoriy R radiusli aylana uzunligini topish
23.
Uchburchakning yuzini hisoblash
24.
Rombning yuzini topish
25.
Ixtiyoriy n ta sonning o‘rta arifmetigini hisoblash
26.
To‘g‘ri to‘rtburchakning yuzini topish
27.
Ixtiyoriy n ta sonning o‘rta geometrigini hisoblash
28.
Ixtiyoriy n ta sonning o‘rta arifmetigini topish
29.
Ixtiyoriy n ta sonning o‘rta geometrigini topish
30.
Ixtiyoriy n faktorialni topish
Muso al-Xorazmiy — (780 – 850)

Muso al-Xorazmiy — (780 – 850)
Abu Abdullo Muxammad Ibn Muso al-Xorazmiy — 780 yillarda Xiva shahrida tug‘ilgan, 850 yilda Bog‘dodda vafot etgan.
Xorazmiy o‘qish, yozish va sanashni mahalliy diniy maktab-madrasada o‘rgandi. U O‘rta Osiyoning juda ko‘p shaharlarida bo‘lib, geografiya, tarix, astronomiya bo‘yicha o‘z bilimlarini boyitdi. O‘z ona tili bilan bir qatorda fors, arab va Hindistonning adabiy tili — sanskritni o‘rgandi. U qadimgi turk tili bilan, ba’zi ma’lumotlarga ko‘ra, hatto, qadimgi yaxudiylar tili bilan tanish edi. 1
|
Elektron hisoblash mashinalari uchun yaratilgan dasturning rasmiy ro‘yxatdan o‘tkazilganligi to‘G‘risidagi guvohnoma

|
Elektron hisoblash mashinalari uchun yaratilgan dasturning rasmiy ro‘yxatdan o‘tkazilganligi to‘G‘risidagi guvohnomaBog'liq ASINXRON TURBOGENERATORLARDAN IBORAT ET ning ACHX ANIQLASH UCHUN
ELEKTRON HISOBLASH MASHINALARI UCHUN YARATILGAN
DASTURNING RASMIY RO‘YXATDAN O‘TKAZILGANLIGI TO‘G‘RISIDAGI
GUVOHNOMA
O'ZBEKISTON RESPUBLIKASI ADLIYA VAZIRLIGI
№
DGU 29421
Ushbu guvohnoma O‘zbekiston Respublikasining "ELEKTRON HISOBLASH MASHINALARI UCHUN
YARATILGAN DASTURLAR VA MA
ʼ
LUMOTLAR BAZALARINING HUQUQIY HIMOYASI TO‘G‘RISIDA"gi
Qonuniga asosan quyidagi elektron hisoblash mashinalari uchun yaratilgan dasturga berildi
Asinxron turbogeneratorlardan iborat elektr tizimning amplituda – chastotaviy
xarakteristikasini aniqlash uchun dastur.
АТГ
_
АЧХ
(DASTUR NOMI)
Talabnoma kelib tushgan sana:
07.09.2023
(210) Talabnoma raqami:
DGU 20236439
Huquq egasi(lari):
SEITMURATOV BAYRAMBAY TURGANBAYEVICH, UZ
Dastur muallifi(lari):
BOBOJONOV
YUNUS
MATRIZAYEVICH,
UZ;
NAJMATDINOV
RUSLANBEK
KURBANBEKOVICH, UZ; BERDANOV TALG‘AT TILEUBAY ULI, UZ
O'zbekiston Respublikasining Dasturiy mahsulotlar davlat reyestrida
17.11.2023 y. ro'yxatdan o'tkazildi.
|
| |
Voltampérometrie - Obsah Úvod Seznam zkratek

3.3.2 Voltampérometrie
Uvažuji tu případ reversibilní elektrodové reakce:
Ox + n e- ════ R
s lineární difúzí oxidované formy Ox k elektrodě, přičemž před začátkem reakce je v roztoku přítomna jen forma Ox. Potenciál pracovní elektrody udržujeme před začátkem měření na takové hodnotě počátečního potenciálu Ei (initial potential), při které se elektroaktivní látka Ox přítomná v roztoku neredukuje ani neoxiduje.
3.3.2.1 LSV (Voltametrie s lineárním polarizačním napětím)
Po čas měření vkládáme na pracovní elektrodu potenciál, který se lineárně mění s časem. Odtud pochází zkratka LSV - Linear Sweep Voltammetry, ale kvůli odlišení od pulzových technik se častěji používá zkratka DCV - Direkt Current Voltammetry.
Obr. 2 Potenciálová závislost při DCV
Změnu potenciálu s časem udává rychlost polarizace v ().Obvyklé rychlosti polarizace jsou 5mV/s až 200 mV/s. Vyšší rychlosti polarizace pracovní elektrody kladou větší nároky na potenciostat.
3.3.2.2 CV (Cyklická voltametrie)
O cyklické voltametrii hovoříme tehdy, kdy na elektrodu vkládáme cyklický puls.
Obr. 3 Potenciálová závislost při cyklické voltametrii
Princip metody, podobně jako v klasické polarografii, spočívá v elektrolýze zkoumaného roztoku elektroaktivní částice, obsahujícího nadbytek základního elektrolytu, je ponořena stacionární pevná či rtuťová elektroda a tato elektroda je elektrodou pracovní. Je polarizována vloženým stejnosměrným napětím. Referenční elektrodou bývá nasycená kalomelová elektroda nebo argentchloridová elektroda. Doplňkem do tříelektrodového zapojení je pomocná elektroda, nejčastěji ve tvaru platinového plíšku. Při cyklické voltametrii je registrována závislost proudu v obvodu pracovní elektrody a pomocné elektrody na napětí vkládaném mezi pracovní a referenční elektrodou. Oproti klasické polarografii je celá proudonapěťová křivka registrována na témže povrchu elektrody. Vkládané napětí se mění v čase tak, že nejprve lineárně vzrůstá do určité hodnoty a potom lineárně klesá ( trojúhelníkový průběh potenciálu)
Voltametrická křivka je zdrojem informací o charakteru elektrodového procesu a částečně o složení elektrolyzovaného roztoku. V případě reverzibilního elektrodového procesu (např. Cd2+ v 0.1 M KCl) dostáváme cyklický voltamogram s dobře vyvinutým katodickým i anodickým píkem.
Proudová odpověď reversibilního systému na vložený trojúhelníkový napěťový puls je znázorněna jako
|
Zaxira turlari - Ma’ruza-11. Shadow Copies va Windows Server Backup olish usullari. Z axira

Zaxira turlari Windows Zaxiralash quyidagi besh turdagi zaxira nusxalarini amalga oshirish
imkonini beradi.
Oddiy .Barcha tanlangan fayllarning zahira nusxasini yaratadi va tegishli
fayllarning zaxiralanganligini bildiruvchi Arxiv atributini tiklaydi.
NusxalashTanlangan barcha fayllarning zaxira nusxasini yarating, lekin
"arxivlangan" atributini tiklamasdan.
Incremental Tanlangan fayllarni ko'ring va faqat oxirgi zaxiradan keyin
o'zgargan fayllarni zaxiralang. Zaxira nusxasi yaratilayotgan fayllar “arxiv”
atributini tiklashga ega.
DifferentsialOxirgi zahira nusxasidan keyin o'zgargan, ammo arxiv
atributini qayta o'rnatmasdan o'sha fayllarni zaxiralaydi.
Kundalik .Shu kuni qo'shilgan yoki o'zgartirilgan fayllarning zaxira
nusxasini yaratadi. "Arxivlangan" atributi tiklanmagan.
Kundalik turidan yagona foydalanish bugun ustida ishlagan fayllarning zaxira
nusxasini yaratishdir, shuning uchun ularni ishingizni davom ettirish uchun
uyingizga olib ketishingiz mumkin.
Zaxira Zaxira ilovasini ishga tushirish uchun Aksessuarlar menyusining Tizim
asboblari pastki menyusini oching va Zaxiralash-ni tanlang. Zaxiralash yoki tiklash
ustasi oynasi paydo bo'ladi, rasmga qarang
. 11.1
.
Rasm-11.1. Zaxiralash dasturiga qo'ng'iroq qilish sehrgar oynasini ochadi, lekin
siz sehrgar oynalaridan o'tishdan qochishingiz mumkin
Siz savollarga javob berish va zaxira ishi uchun variantlarni o'rnatish uchun
ushbu sehrgarning oynalaridan o'tishingiz mumkin. Shu bilan bir qatorda, xuddi
shunday qilish uchun to'g'ridan-to'g'ri ushbu dasturning oynalariga o'tishingiz
mumkin. Oxirgi usul tezroq va undan foydalanish uchun Zaxiralash yordam dasturi
oynasini ochish uchun Kengaytirilgan rejim havolasini bosing (11.2-rasmga
qarang).
Kengash . Agar siz doimo Kengaytirilgan rejimdan foydalanmoqchi
bo'lsangiz, keyingi safar ushbu dasturni ishga tushirganingizda, sehrgarning
boshlang'ich oynasida "Har doim Sehrgar rejimida ishga tushirish" katagiga belgi
qo'ying.
Hodnocení elektrodového procesu mědi na PIGE

5.2.5 Hodnocení elektrodového procesu mědi na PIGE
S použitím dat z cyklického voltamogramu (obr. 21, pro 0,5mM CuCl2, 05M NaCl,PIGE) byl vynesen graf závislosti log proudu(katodického píku c1) na log rychlosti polarizace.
Obr. 23 Závislost log I na log v pro katodický (c1) pík
Obr. 24 Závislost log I na log v pro katodický (c2) pík
Pro difúzní, nabíjecí a kinetický proud platí:
difúzní proud: Id=Kd . v1/2 (6)
nabíjecí proud: Ic=Kc . v1 (7)
kinetický proud: Ik=Kk . v0, (8)
kde K jsou funkcí potenciálu a v jsou rychlosti polarizace [21].
Pokud tyto rovnice zlogaritmuji, dostanu:
pro difúzní proud: (9)
pro nabíjecí proud: (10)
pro kinetický proud: (11)
Ze závislosti logaritmu proudu na logaritmu rychlosti polarizace pro katodický pík c1 (obr. 23) jsme dostali směrnici 0,5084, což odpovídá difúzí řízenému kroku. U katodického píku c2 (obr. 24) je směrnice snížena, 0,4281, zde je již vliv kinetiky.
Pro posouzení reversibility, kvazireversibility či ireversibility redoxního systému mědi, jsou v tabulkách uvedeny polohy katodických a anodických píků a jejich potenciálové rozdíly pro různé rychlosti polarizace.
V [mV/s]
|
E(c1) [V]
|
E(a1) [V]
|
[V]
|
25
|
0,157164
|
0,260679
|
0,103515
|
50
|
0,152529
|
0,265572
|
0,113043
|
100
|
0,150984
|
0,267117
|
0,116133
|
200
|
0,139658
|
0,268662
|
0,129003
|
400
|
0,130126
|
0,268662
|
0,138535
|
Tab. 1 Potenciály katodického c1 píku a anodického a1 píku. E = E(a1) – E(c1). Pro měření prováděná na PIGE,0,5mM CuCl2, 0,5M NaCl.
V[mV/s]
|
E(c2) [V]
|
E(a2) [V]
|
[V]
|
25
|
-0,40196
|
-0,11992
|
0,282042
|
50
|
-0,42337
|
-0,12674
|
0,296628
|
100
|
-0,43328
|
-0,12722
|
0,306061
|
200
|
-0,45148
|
-0,12674
|
0,324733
|
400
|
-0,47798
|
-0,12525
|
0,352723
|
Tab. 2 Potenciály katodického c2 píku a anodického a2 píku. E = E(a2) – E(c2). Pro měření prováděná na PIGE,0,5mM CuCl2, 0,5M NaCl.
Na PIGE elektrodě je redoxní systém mědi systémem kvazireversibilním. Potenciálový rozdíl, E, je u píků c2, a2 větší než jaký je u píků c1, a1 (tab. 1,2). Tento jev můžeme vysvětlit tím, že pík c1, který odpovídá prvnímu redukčnímu kroku mědi (obr. 7), není ovlivněn jiným předcházejícím procesem, na rozdíl od píku c2, který odpovídá druhému redukčnímu kroku mědi. Tento katodický c2 pík již může být ovlivněn předešlým procesem, prvním redukčním krokem mědi.
Jak je vidět v tabulkách 1 a 2, s rostoucí rychlostí polarizace se katodické a anodické píky od sebe více potenciálově vzdalují.
|
Ma’ruza-11. Shadow Copies va Windows Server Backup olish usullari. Z axira

Ma’ruza-11. Shadow Copies va Windows Server Backup olish usullari. Z axira
Download
0,76 Mb.
Matnni ko'rish
bet
1/16
Sana
24.11.2023
Hajmi
0,76 Mb.
#104376
Download
0,76 Mb.
Matnni ko'rish
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Dərs
Mühazirə
Qaydalar
Referat
Xülasə
Yazı
Ma’ruza-11. Shadow Copies va Windows Server Backup olish usullari. Z axira
Download
0,76 Mb.
Matnni ko'rish
Cíl bakalářské práce - Obsah Úvod Seznam zkratek

Cíl bakalářské práce
Jak je uvedeno v kapitole 3.1 většina autorů se zabývala elektrochemickým chováním mědi na rtuťové elektrodě. Není mnoho těch, kteří by při svém studiu využívali elektrody grafitové. Tímto jsme se nechali inspirovat při úvahách o tématu bakalářské práce. Z úvah vzešly i následující cíle:
studium redoxního systému mědi na grafitové elektrodě bez přítomnosti adeninu,
stanovení vlivu základního elektrolytu (koncentrace, složení), pH a koncentrace komplexujících složek na redukční a oxidační signály mědi na PIGE,
sledování rozdílů v redoxním systému mědi na grafitové a rtuťové elektrodě bez přítomnosti adeninu,
studium redoxního systému mědi na grafitové elektrodě v přítomnosti adeninu,
porovnání výsledků získaných na PIGE s výsledky získanými na rtuťové elektrodě.
Experimentální část Přístrojové vybavení
Všechna voltametrická měření byla prováděna na potenciostatu AUTOLAB (Ecochemie, The Netherlands) ve spojení s VA-Stand 663 (Methrom, Zurich, Switzerland). Pro zobrazení a zpracování naměřených voltametrických křivek byl použit GPES 4.8 AUTOLAB software. Aparatura je ukázána na obrázku 5.
Obr. 5 Měřící aparatura.
K měření bylo použito standartní tří elektrodové zapojení. Pracovní elektrodou byla parafínem impregnovaná grafitová elektroda (PIGE – Parafin Impregnated Graphite Electrode) o ploše 12,6 mm2 nebo také visící rtuťová kapková elektroda (HMDE – Hanging Marcury Drop Electrode) o ploše 0,4 mm2. Jako referenční elektroda byla použita argentchloridová elektroda (AgAgCl3M KCl) a jako pomocná platinový drátek.
Z důvodu odstranění kyslíku byl zkoumaný roztok probubláván argonem 4.6 (min. 99.996 vol.%) při tlaku 1 atm. po dobu cca. 15 minut.
|
Al-Farg‘oniy - Buxoro davlat universiteti

Al-Farg‘oniy (798—861)
Abul Abbos Ahmad ibn Muhammad ibn Kasir al-Farg‘oniy(798—861) Farg‘onada tug‘ildi, shu yerda ilmiy ta’lim oldi, voyaga yetdi va, nihoyat, Bag‘doddagi «Bayt al-hikma» nomli akademiyada ilmiy ishlar bilan shug‘ullandi. Bu ilm makonida al-Farg‘oniy boshqa atoqli olimlar, jumladan, Muhammad ibn Muso al-Xorazmiy bilan birgalikda xizmat qilgan. Al-Farg‘oniyning Misrda, Nil daryosi bo‘ylarida ilmiy-nazariy va ilmiy-amaliy sohalarda ijodiy faoliyat ko‘rsatganligi ham jahonga ma’lum.
Al-Farg‘oniy astronomiya tarixida birinchi pedagog bo‘lgan deyilsa, mubolag‘a bo‘lmaydi. Bunday xulosaning ikki jihati bor:
a) al-Farg‘oniydan avval o‘tgan astronomlar yozgan kitoblarning maqsadi, asosan, geotsentrizm ta’limotini tushuntirish bo‘lgan. Axir astronomiyada bu ta’limotdan boshqa narsalar ham bor-ku. Masalan, tushunchalar, traektoriyalar, tezliklar, tezlanishlar, proektsiyalar… Shu nuqtai nazardan qaralsa, al-Farg‘oniyning «Astronomiya ilmi asoslari» nomli kitobida astronomiya bir butun fan sifatida, uning ob’ekti, predmeti, mazmuni va mohiyati nimalardan iboratligi qat’iy bir sistemada bayon etilgan;
b) al-Farg‘oniyning bu kitobi XII asrdan boshlab Ovrupoda asosiy darslik sifatida xizmat qilgan, ya’ni kelgusi buyuk astronomlar astronomiya qanday fan ekanini shu kitobni o‘qib bilib olganlar va uni rivojlantira boshlaganlar.
Shunday qilib, tabiatning bu qiziq hodisayu voqealarini astronomiya tarixida birinchi bo‘lib ham ilmiy, ham tadrijiy ravishda, ham pedagogika jihatidan mohirona tushuntirib bergan astronom va mutafakkir Ahmad al-Farg‘oniy bo‘lgan.
Asarlari.Ahmad al-Farg‘oniyning 8 asari ma’lum. SHu bilan birga, ta’kidlab o‘tishimiz kerakki, Rizoulloh Ansoriyning dalolat berishicha, uning qoldirgan asarlari soni o‘n bitta. Bu kitoblarning har birida astronomiyaga oid yangi, qimmatli fikrlar aytilgan. Ularning ayniqsa ikkitasi jahon astronomlariga ma’lum va mashhurdir. Biz bu o‘rinda al-Farg‘oniy asarlarining mazmuni bilan chegaralanamiz.
«Astronomiya ilmi asoslari» — «Samoviy harakatlar va umumiy astronomiya kitobi» («Kitob fiy harakat as-samoviya va javomi’ ilm an-nujum»). Risolaning asl qo‘lyozmalari matni bir xil bo‘lsa-da, besh nom ostida saqlanib kelmoqda, ya’ni: «Al-Majistiyga bag‘ishlangan falakiyot risolasi», «Falak sferalari sababiyati», «Al-Majistiy haqida», «Ilm al-hay’a» deb ham ataladi.
Yana bir kitobi — «Asturlob yasash haqida kitob»(«Kitob al-komil fiy san’a al-asturlob»).
Al-Farg‘oniy kitoblari 1145 yildan shu vaqtgacha, ya’ni XII asrdan XXI asrgacha lotin, italyan, frantsuz, nemis, ingliz, ibroniy, ispan, arab, fors tillarida Angliya, Belgiya, Germaniya, Gollandiya, Misr, Italiya, Marokash, Suriya, AQSH, Tunis, Frantsiyada bir necha bor nashr etilgan. «Astronomiya ilmi asoslari» B.Rozenfeld, I.Dobrovolskiy va N.Sergeeva tarjimasida rus tilida birinchi marta 1998 yili Toshkentda nashr qilindi. Bu tarjima qo‘lyozmasining ayrim parchalarini tarjimonlar ruxsati bilan O.Fayzullaev 1976 yili nashr ettirgan edi. Ruscha va o‘zbekcha to‘la nashrini amalga 3
|
cyklický voltamogram - Obsah Úvod Seznam zkratek

cyklický voltamogram.
Obr. 4 Cyklický voltamogram
Když časově proměnlivý potenciál dosáhne hodnoty, při které se forma Ox (oxidovaná) začne redukovat, elektrodou začne protékat proud. Podobné tvrzení platí také v případě oxidace redukované formy R. Přitom se vyčerpávají částice oxidované formy z nejbližšího okolí elektrody a jejich úbytek se doplňuje difúzí z roztoku. Proud spojený s touto difúzí částic k elektrodě je označován jako difúzní proud id. Difúze je zde rychlost určujícím stupněm.
Kromě proudu spojeného s přenosem náboje z roztoku k povrchu elektrody difúzí (difúzního proudu) existuje řada dalších proudů spojených s oxidací či redukcí elektroaktivní látky na elektrodě. Ty všechny jsou označované jako faradaycké proudy. Nepříznivý vliv má migrační proud, který je způsoben pohybem iontů v roztoku vlivem elektrického pole. Nefaradayckým druhem proudu je tzv. kapacitní proud. Ten souvisí s tím, že povrch elektrody se chová jako elektrolytický kondenzátor – změna vloženého napětí je spojena se změnou náboje elektrodové dvojvrstvy a tedy s průchodem proudu mezi elektrodami [20].
Když potenciál elektrody dosáhne hodnoty tzv. přepínacího potenciálu, při kterém se mění směr polarizačního potenciálu, začíná se registrovat tzv. anodická větev voltamogramu.
Matematické vyjádření proudu píku pro případ reversibilní elektrodové reakce odvodili nezávisle na sobě Randles a Ševčík. Hodnota proudu píku, která je důležitá z analytického hlediska, bude
(1)
kde n…počet vyměněných elektronů, F…Faradayův náboj, R…plynová konstanta, T…absolutní teplota, A…plocha elektrody, D…difúzní koeficient, c…objemová koncentrace, v…rychlost posunu potenciálu.
|
Eslatma - Ma’ruza-11. Shadow Copies va Windows Server Backup olish usullari. Z axira

|
Ma’ruza-11. Shadow Copies va Windows Server Backup olish usullari. Z axiraBog'liq 11-Ma\'ruzaEslatma . Qaysi olinadigan drayvlar Windows Backup bilan ishlashini bilish
uchun quyidagi ishlab chiqaruvchilarning veb-saytlariga tashrif buyuring: Zip
disklari va Network Attached Storage ( NAS ) drayvlari uchun Iomega (
www.iomega.com );
NAS drayverlari uchun Linksys (
www.linksys.com
) .
Diqqat . QIC (chorak dyuymli kartridjlar) va ushbu turdagi boshqa lenta
qurilmalarini qo'llab- quvvatlash bundan mustasno.
Tizim holatini zaxiralash/tiklash
Zaxiralash vositasi Windows tizimi holatini zaxiralash va tiklash imkoniyatini o'z
ichiga oladi. Tizim holatini ifodalovchi komponentlar serverning korxonadagi
roliga qarab farqlanadi.
Barcha serverlardagi tizim holati Quyidagi komponentlar barcha Windows
Server 2003 kompyuterlaridagi tizim holatini ifodalaydi:
ro'yxatga olish kitobi;
COM+ ro'yxatga olish sinflari uchun ma'lumotlar bazasi;
yuklash fayllari, shu jumladan tizim fayllari;
IIS metakatalogi (agar IIS o'rnatilgan bo'lsa)
File Protection xizmati tomonidan himoyalangan tizim fayllari .
Maxsus rolga ega serverlar uchun tizim holati Barcha serverlarda tizim
holatiga kiritilgan komponentlarga qo'shimcha ravishda quyidagi maxsus rollarga
ega serverlar tizim holatida qo'shimcha komponentlarga ega.
Server roli
Komponentlar
Sertifikat serveri _ Sertifikat xizmatlari ma'lumotlar bazasi
Domen nazoratchisi Active Directory SYSVOL jildi
Klaster
serveri
(Klaster serveri)
Resurslarni ro'yxatga olish punktlari; kvorum resurslarini
tiklash jurnali (klaster ma'lumotlar bazasi ma'lumotlarini o'z
ichiga oladi)
Agar DNS domen boshqaruvchisida ishlayotgan bo'lsa, tizim holatining
Active Directory qismi AD bilan birlashtirilgan DNS zonasi uchun ma'lumotlarni
o'z ichiga oladi. % SystemRoot
%\System32\DNS jildida .dns
fayllari sifatida
saqlanadigan AD bilan integratsiyalanmagan DNS zonasi ma'lumotlari yuklash
hajmining bir qismidir, shuning uchun muntazam zaxira nusxasini ishga
tushirsangiz (Oddiy turdagi) zaxirangizga kiritiladi. .
|
| |
Rasm-11.4. Zaxiraga qo'shiladigan elementlarni tanlang 
Kengash

|
Rasm-11.4. Zaxiraga qo'shiladigan elementlarni tanlang
KengashBog'liq 11-Ma\'ruzaRasm-11.4. Zaxiraga qo'shiladigan elementlarni tanlang
Kengash . Mahalliy kompyuter uchun tizim holatini tanlashni unutmang (siz
uzoq kompyuterda tizim holatini zaxiralay olmaysiz).
Agar siz media boshqaruvi uchun olinadigan xotira xizmatidan foydalansangiz
yoki maʼlumotlarni saqlash uchun Masofaviy saqlash xizmatidan foydalansangiz,
Masofaviy saqlash va olinadigan xotira maʼlumotlari tiklanishiga ishonch hosil
qilish uchun quyidagi papkalarni zaxira nusxangizga kiriting :
Systemroot\System32\Ntmsdata
Systemroot\System32\RemoteStorage
Media tanlash uchun ikkita variant mavjud (Zaxiralash yorlig'i oynasining pastki
qismidagi Zaxiraviy Media yoki Fayl nomi maydoni).
Diskdagi faylga zaxira nusxasi.. Drayv qattiq disk yoki boshqa turdagi
olinadigan yoki olinmaydigan tashuvchi bo'lishi mumkin. Agar siz
drayverdan foydalanayotgan bo'lsangiz, yo'l va fayl nomini kiriting (UNC
yo'lidan foydalanishingiz mumkin) yoki maqsadli drayverni tanlash uchun
Browse tugmasini bosing.
Tasma qurilmasiga zaxira nusxasi. Ushbu parametr faqat tizim ushbu
kompyuterda lenta qurilmasini aniqlagan taqdirdagina mavjud. Agar ushbu
parametr tanlansa, media olinadigan saqlash tizimi tomonidan boshqariladi
Eslatma . Kompyuterda lenta drayveri bo'lsa ham, fayldan foydalanish
opsiyasi har doim mavjud.
Agar siz ushbu konfiguratsiya opsiyalarini saqlamoqchi bo'lsangiz, tanlangan
to'plam va variantlarni zaxiralash uchun tanlov fayli sifatida saqlash uchun
Ish/Tanlovlarni saqlash-ni tanlang. Ushbu fayl nomini belgilang (tizim avtomatik
ravishda .bks nomi kengaytmasini qo'shadi). Siz ushbu ishni istalgan vaqtda undan
foydalanish uchun yuklashingiz mumkin (Ish/Tanlovlarni yuklash-ni tanlang),
shuningdek, boshqa tanlangan fayl va papkalar toʻplami bilan boshqa zaxira
ishlarni yaratishingiz va saqlashingiz mumkin. Lekin tanlangan to'plamning zaxira
nusxasini yaratish uchun tanlovingizni saqlashingiz shart emas.
|
| |
Obsah Úvod Seznam zkratek - bet 6

|
Obsah Úvod Seznam zkratek
|
bet | 6/15 | Sana | 02.07.2020 | Hajmi | 4,2 Mb. | | #10874 |
a po dosazení konstant R,F a za T=298K dostaneme
[A] (2)
Z Randles-Ševčíkovi rovnice vyplývá, že proud píku (a také proud v jakémkoliv jiném bodě voltamogramu) je přímo úměrný druhé odmocnině rychlosti posunu potenciálu (). Z této vlastnosti vyplývá, že proud je řízen rychlostí difúze.
Potenciál Ep, při kterém proud dosahuje maximální hodnoty, souvisí s reversibilním polarografickým půlvlnovým potenciálem E1/2 následovně:
[V] (3)
přičemž pro redukci platí znaménko -, pro oxidaci znamínko +.
Další charakteristický potenciál, který je možno lehko naměřit, je Ep/2 (tzv. půlpíkový potenciál), při kterém proud dosáhne poloviční hodnotu proudu píku, tj. ip/2. Potenciál Ep/2 souvisí s E1/2 vztahem:
(4)
přičemž znaménko + platí pro redukci, znaménko – pro oxidaci.
Spojením rovnic (3) a (4) dostanu často používané kritérium reversibility systému:
(5)
které platí při 25°C.
3.3.2.3 Přehled dalších potenciostatických metod
Kromě voltametrie s lineárním polarizačním napětím a cyklické voltametrie je v dnešní době používána řada dalších elektrochemických metod, jako jsou diferenční pulzní voltametrie (DPV – Differential Pulse Voltammetry), voltametrie s polarizačním napětím obdélníkového tvaru (SWV – Square Wave Voltammetry), coulometrie (Coul – Coulometry) či adsorptivní rozpouštěcí voltametrie (AdSV – Adsorptive Stripping Voltammetry). U AdSV se využívá tzv. prekoncentračního kroku pro akumulaci stanovované látky z analyzovaného roztoku na pracovní elektrodě. Netradiční, relativně nové elektrochemické metody jsou eliminační polarografie (EP – Elimination Polarography) a eliminační voltametrie s lineárním polarizačním napětím (EVLS – Elimination Voltammetry with Linear Scan) [21]. Tyto metody jsou založeny na principu eliminace proudů různého charakteru.
|
| |
H
IMOYALANGAN TIZIM FAYLLARINI ZAXIRALASH

Windows 2000 dan boshlab, siz operatsion
tizim fayllarini bosqichma-
bosqich zaxiralashni amalga oshira olmaysiz. Buning o'rniga, tizim fayllari
zaxiralanadi va bir butun sifatida tiklanadi. Zaxiralash
dasturini tizim holatini
zaxiralash uchun o'rnatgan bo'lsangiz, bu himoyalangan tizim fayllari avtomatik
ravishda zaxiralanishini anglatadi.
Masofaviy saqlash xizmati bilan integratsiya
Masofaviy saqlash - bu Windows Server 2003 xususiyati bo'lib,
u sizga
kutubxonadagi lenta yoki magnit-optik disklardagi ma'lumotlarni saqlash va
foydalanuvchilarga ushbu ma'lumotlarga kirish imkonini beradi.
Bu shuni
anglatadiki, siz diskdagi bo'sh joyni uzoq vaqt oldin yozilgan va kamdan-kam
ishlatiladigan ma'lumotlardan bo'shatib, arxivlangan
fayllar kutubxonasi orqali
ushbu ma'lumotlarga kirishni ta'minlaysiz.
Vazifalarni rejalashtiruvchi bilan integratsiya
Zaxira ilovasini avtomatlashtirilgan ishlov berish uchun
sozlaganingizda,
jadvalga
Vazifalarni rejalashtiruvchi orqali kirish mumkin .
Mahsulotlari quritish uchun energiya tejamkor qurilma va texnologiya

Mahsulotlari quritish uchun energiya tejamkor qurilma va texnologiya
Download
0,53 Mb.
Matnni ko'rish
bet
1/9
Sana
06.02.2024
Hajmi
0,53 Mb.
#151946
Download
0,53 Mb.
Matnni ko'rish
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Dərs
Mühazirə
Qaydalar
Referat
Xülasə
Yazı
Mahsulotlari quritish uchun energiya tejamkor qurilma va texnologiya
Download
0,53 Mb.
Matnni ko'rish
O'rnatilgan drayvlar tarkibini zaxiralang

tiklash holatlariga nisbatan qo'llaniladi. Quyidagi
variantlardan drayverda
allaqachon mavjud bo'lgan fayllarni tiklash uchun standart harakatni tanlang.
Mavjud fayllarni almashtirmang (mavjud fayllarni almashtirmang).
Diskdagi fayllar tiklash muhitidagi fayllardan eski bo'lsa, mavjud fayllarni
almashtiring.
Faylni har doim kompyuterimga almashtiring (Har doim mening
kompyuterimdagi fayllarni almashtiring).
Albatta, eng xavfsiz variant birinchi variantdan foydalanishdir.
Ammo shuni
yodda tutingki, siz faqat standart konfiguratsiyani o'rnatasiz, haqiqiy tiklashda siz
standart sozlamalarni o'zgartirishingiz mumkin.
Zaxira turi yorlig'i sozlamalari
Standart zaxira turini tanlash uchun ushbu yorliqdagi ochiladigan ro'yxatdan
foydalaning (barcha besh tur yuqoridagi "Zaxiralash turlari" bo'limida
tasvirlangan). Bu zahiraviy seansingiz uchun standart sozlama boʻlib, siz
zaxiralash amalga oshirilganda turni oʻzgartirishingiz mumkin.
Zaxira jurnali yorlig'i sozlamalari
Zaxiralash operatsiyasi uchun jurnal variantini tanlang. Sizda quyidagi variantlar
mavjud.
Batafsil Jurnal barcha ko'chirilgan fayl va papkalarning nomlarini o'z ichiga 
oladi. 

Xulosa

Rasm-11.3. Zaxira nusxangizga qo'shishni istamagan fayl turlarini chiqarib
tashlang
Cheklangan
fayllar
ro'yxati
HKEY
LOCAL
MACHINE\
System\CurrentControlSet\Control\BackupRestore\ FilesNotToBackup ro'yxatga
olish kitobi kalitiga yoziladi. Shuning uchun bunday
fayllar siz foydalanadigan
zaxira dasturidan qat'iy nazar chiqarib tashlanadi - Windows Backup yoki uchinchi
tomon dasturi.
Zaxira ishini yarating
Zaxiralash opsiyalarini qo'lda sozlash uchun Zaxiralash ustasini yoki
Zaxiralash yorlig'ini ishga tushirish orqali zahira nusxasini ishga tushiring.
Kengash . Agar siz sehrgardan foydalanayotgan bo'lsangiz, avval
"Zaxiralash" yorlig'ini bosing (yoki o'zgartiring) Mediani
zaxiralash yoki Fayl
nomi maydonida (Media yoki zaxira fayl nomi).
Sehrgar tanlash uchun uchta variantni taklif qiladi.
To'liq zaxira (
to'liq zaxira ), ya'ni ushbu kompyuterda bo'lgan barcha
narsalar.
Tanlangan fayllar, ya'ni tizim ierarxiyasi daraxtida zaxiralash uchun disklar,
papkalar va fayllarni tanlashingiz kerak.
Faqat tizim holati.
Agar siz sehrgardan foydalanmasangiz, zaxirangizni qo'lda
sozlash uchun
Kengaytirilgan rejimdan foydalanishni afzal ko'rsangiz, Zaxira yorlig'iga o'ting va
zaxiraga qo'shmoqchi bo'lgan papka va fayllarni tanlang. Zaxira yorlig'i tizim
ierarxiyasi daraxtini ko'rsatadi va siz uni zaxiraga ma'lum ob'ektlarni kiritish uchun
kengaytirishingiz mumkin (
11.4- rasmga qarang
). Ko'rsatkichingiz "belgi" ga
aylanadi, bu esa har bir bosish uchun katakchani belgilashga olib keladi.
Qayta
bosish bu katakchani tiklaydi. Ob'ektni tanlash uchun uning yonidagi katakchani
belgilang. Tarkibni o'ng panelda ko'rsatish uchun disk yoki jildni bosing.