Analyser af kompost og kompost-råvarer, 2017-2018

Søren Ugilt Larsen
Teknologisk Institut
Martin Beck
Selvstændig konsulent
18/12 2018
Analyser af kompost og kompost-råvarer, 2017-2018
Forsøgsarbejde i projektet ’Kompost – en central del af indfasning af alternativer til konventionel husdyrgødning’, gennemført af Økologisk Landsforening m.fl.
Indledning
Der er i 2017-2018 gennemført flere forsøg med kompostering af forskellige biomasser med henblik på at opnå gode næringsstofressourcer og jordforbedringsmidler til økologisk jordbrug. Som en del af forsøgsarbejdet er der udført analyser af indholdet af kulstof og diverse makro- og mikronæringsstoffer. Ved projektets afslutning er der flere komposteringsforsøg, hvor komposten endnu ikke er færdig/moden, og derfor foreligger der ikke analyser af den færdige kompost for alle biomasseblandinger. Der vil være mulighed for at lave disse analyser i et opfølgende projekt. Der er analyser af flere af de ’råvareblandinger’, der indgår i flere af kompostforsøgene. Selvom næringsstofsammensætningen i nogen grad kan ændre sig under komposteringen, giver sammensætningen i udgangsmaterialet et vist indtryk af den gødningsvirkning, som den færdige kompost forventes at kunne give.
Næringsstofindhold i råvareblandinger og kompost fra forsøg 2017-2018
I april 2017 blev der etableret et komposteringsforsøg med friskhøstet pileflis (84,3 %), som blev tildækket med pilekompost (14,8 %) og iblandet kalk undervejs (0,9 %). Komposteringen blev udført efter princippet ’mikrobiel karbonisering’ [LINK TIL BESKRIVELSEN AF KOMPOSTERINGSFORSØGET i 2017 – er inde på hjemmesiden Janne sørger for link, hvis denne gule markering lige bliver lidt endnu]. Ved forsøgets start og efter 5½ måned blev der udtaget prøver til analyse af indholdet kulstof samt N, P og K. I tabel 1 er vist analyseresultaterne for den friske råvareblanding og den komposterede blanding. Der var et højt C/N-forhold på omkring 70, hvilket skyldes et relativt lavt N-indhold i pileflisen. Generelt var der kun små ændringer i indholdet af næringsstoffer under komposteringen. Koncentrationen af total-N, P og K var 0,20, 0,06 hhv. 0,11 % på friskvægtbasis. Indholdet af NH4-N var generelt lavt og i flere prøver under detektionsgrænsen. Ved omregning mellem humus og kulstofindhold antages kulstof at udgøre 58 % af humusindholdet.
Tabel 1. Analyse af frisk pileflis og komposteret pileflis fra 2017. Frisk pileflis blev høstet den 4/4 2017, og prøver blev udtaget samme dag, hvor kompoststakken også blev etableret. Prøver af komposteret pileflis blev udtaget 18/9 2017, dvs. efter ca. 5½ måneders kompostering. Gennemsnit og standardafvigelse er beregnet ud fra to gentagelser.
Måleparameter
|
Frisk pileflis
|
Komposteret pileflis
|
Gnsn.
|
Std.afv.
|
Gnsn.
|
Std.afv.
|
Tørstof
|
% af friskvare
|
49,0
|
0,6
|
26,2
|
0,5
|
C/N-forhold
|
|
73,6
|
1,7
|
69,3
|
0,15
|
Humus
|
% af friskvare
|
47,2
|
0,6
|
24,0
|
1,55
|
% af tørstof
|
96,3
|
0,3
|
91,3
|
4,1
|
C
|
% af friskvare
|
27,4
|
0,2
|
13,9
|
0,9
|
% af tørstof
|
55,9
|
0,2
|
53,0
|
2,5
|
Total-N
|
% af friskvare
|
0,38
|
0,01
|
0,20
|
0,01
|
% af tørstof
|
0,76
|
0,02
|
0,77
|
0,04
|
NH4-N
|
mg/kg friskvare
|
13,7*
|
-*
|
61,6*
|
-*
|
P
|
% af friskvare
|
0,08
|
0,00
|
0,06
|
0,03
|
% af tørstof
|
0,16
|
0,01
|
0,21
|
0,10
|
K
|
% af friskvare
|
0,22
|
0,02
|
0,11
|
0,02
|
% af tørstof
|
0,44
|
0,02
|
0,43
|
0,10
|
*Kun én gentagelse med værdier over grænseværdien.
Ved komposteringen blev der tilført yderligere vand. Tørstofindholdet er nærmest halveret i komposten i forhold til udgangsmaterialet. C/N-forholdet er faldet fra 73 til 69, hvilket skyldes et mindre tab af C under komposteringen. C-indholdet i tørstoffet er faldet med knap 2,9 % fra 55,9 til 53 %. N-indholdet derimod ser ud til at være konstant, dvs. det ser ud til, at der er ikke tabt noget N i løbet af komposteringsprocessen. I stabil humus ligger C/N-forholdet på omkring 10. Manglen på N i denne kompost kan være årsag til C-tabet. Opbygningen af humus er nemlig ligeledes en reduktiv stofskiftevej.
Vigtigt er her at være klar over, at man i frisk organisk materiale ikke kan tale om humus. Dette er jo kun en beregnet størrelse. Dvs. det er org. C ganget med en empirisk faktor på 1,72. I frisk plantemateriale er der således tale om organisk C og via komposteringen tilstræber vi at omdanne så meget organisk C som muligt til mere eller mindre varige huminstoffer. ”Humus-analysen” i den modne kompost er dog stadig blot et glødetab, dvs. vi kan heller ikke her sige noget om hvilken form kulstoffet befinder sig på.
I september 2018 blev der etableret to komposteringsforsøg. I den ene stak indgik friskhøstet pileflis med blade, og i den anden stak indgik lagret pileflis og friskhøstet græs [LINK TIL BESKRIVELSEN AF KOMPOSTERINGSFORSØGET i september 2018 – er inde på hjemmesiden Janne sørger for link, hvis denne gule markering lige bliver lidt endnu]. Der blev udtaget prøver af begge stakke ved forsøgets start, og indholdet af kulstof og en række makro- og mikronæringsstoffer er vist i tabel 2. C/N-forholdet var 60 i frisk pileflis og 42 i lagret pileflis, og forskellen skyldes især et højere N-indhold i blandingen med lagret pileflis og græs. For en del næringsstoffer var der et højere indhold (på tørstofbasis) i blandingen med lagret pileflis og friskhøstet græs, især for Mg og Ca samt mikronæringsstofferne Cu, Fe, Mn og Zn, men for nogle af disse var der ret stor usikkerhed på målingerne (især Mg, Ca og Fe). Det højere indhold kan være pga. den kalk der er tilsat og/eller at koncentrationen kan være højere i græs end i pil.
Man ser også, at der er C/N-forholdet i pileflis med blade (C/N:60) som udgangspunkt er betydeligt lavere end i pileflis uden blade (C/N: 77). Dvs. der er mere N tilstede, hvilket ses af den højere N-koncentration på tørstofbasis.
Tabel 2. Analyse af råvarer ved etablering af kompoststakke september 2018. Frisk pileflis med blade blev høstet 16/9 2018, og prøver blev udtaget 17/9-18. Lagret pileflis blev blandet med frisk græs, der blev høstet 17/9 2018, og prøver blev udtaget samme dag. Gennemsnit og standardafvigelse er beregnet ud fra to gentagelser.
Måleparameter
|
Frisk pileflis m. blade
|
Lagret pileflis m. frisk græs
|
Gnsn.
|
Std.afv.
|
Gnsn.
|
Std.afv.
|
Tørstof
|
% af friskvare
|
43,3
|
0,2
|
34,3
|
0,0
|
C/N-forhold
|
|
60,2
|
3,7
|
41,9
|
4,2
|
Humus*
|
% af friskvare
|
36,2
|
0,2
|
26,2
|
0,9
|
|
% af tørstof
|
83,6
|
0,0
|
76,5
|
2,4
|
C
|
% af friskvare
|
21,0
|
0,1
|
15,2
|
0,5
|
|
% af tørstof
|
48,5
|
0,0
|
44,4
|
1,4
|
Total-N
|
% af friskvare
|
0,35
|
0,02
|
0,37
|
0,03
|
|
% af tørstof
|
0,81
|
0,05
|
1,07
|
0,07
|
NH4-N
|
mg/kg friskvare
|
89**
|
-**
|
-***
|
-***
|
P
|
% af friskvare
|
0,07
|
0,001
|
0,05
|
0,001
|
|
% af tørstof
|
0,16
|
0,003
|
0,15
|
0,003
|
K
|
% af friskvare
|
0,28
|
0,004
|
0,22
|
0,009
|
|
% af tørstof
|
0,64
|
0,006
|
0,63
|
0,027
|
Mg
|
% af friskvare
|
0,04
|
0,001
|
0,17
|
0,066
|
|
% af tørstof
|
0,09
|
0,002
|
0,50
|
0,192
|
Ca
|
% af friskvare
|
0,29
|
0,005
|
0,51
|
0,118
|
|
% af tørstof
|
0,68
|
0,016
|
1,49
|
0,345
|
S
|
% af friskvare
|
0,04
|
0,001
|
0,03
|
0,001
|
|
% af tørstof
|
0,08
|
0,002
|
0,09
|
0,001
|
Na
|
% af friskvare
|
0,02
|
0,007
|
0,02
|
0,001
|
|
% af tørstof
|
0,04
|
0,016
|
0,04
|
0,003
|
B
|
mg/kg friskvare
|
4,9
|
0,10
|
4,0
|
0,00
|
|
mg/kg tørstof
|
11,3
|
0,28
|
11,7
|
0,02
|
Cu
|
mg/kg friskvare
|
1,8
|
0,05
|
2,2
|
0,00
|
|
mg/kg tørstof
|
4,0
|
0,13
|
6,4
|
0,01
|
Fe
|
mg/kg friskvare
|
55
|
17
|
274
|
59
|
|
mg/kg tørstof
|
128
|
40
|
800
|
173
|
Mn
|
mg/kg friskvare
|
26,1
|
1,3
|
55,8
|
7,1
|
|
mg/kg tørstof
|
60,2
|
3,2
|
163,0
|
21,0
|
Zn
|
mg/kg friskvare
|
44,8
|
0,4
|
52,1
|
2,5
|
|
mg/kg tørstof
|
103,5
|
0,4
|
152,0
|
6,9
|
* Humus-indholdet er beregnet ud fra analyse af C-indholdet ved at dividere med 0,58.
** Kun én gentagelse med værdier over grænseværdien.
*** Ingen prøver med værdier over grænseværdien.
På basis af analyseresultaterne i tabel 1 og 2 er C/N-forholdet samt forholdstallene mellem de forskellige næringsstoffer sammenstillet i tabel 3. Det fremgår bl.a., at der er et relativt højere K:N-forhold i pileflis med blade end i de øvrige blandinger
Det ses, at pileflisen er en god kilde til svovl og bor. Ved opblanding med græs sker der en fortynding af især S og B. S og B er to vigtige og begrænsende faktorer i humusopbygningen. Dette bekræfter vores formodning om, at pileflis kan yde et vigtigt bidrag eller måske være nøglen til en øget humusdannelse og dermed kulstofbindingen i landbrugssystemer.
Ved at iblande græs og evt. også husdyrgødning kan det formodes, at der kunne opnås yderligere synergieffekter hvad mikronæringsstofferne angår.
Med mere N i materialet, kan det formodes at komposteringsprocessen fungerer bedre. N er dog stadig den begrænsende faktor i komposteringen. Ved at lade komposten ligge længe, vil naturen dog selv finde en løsning herpå, idet mikrobiologien – de fritlevende N-fikserende bakterier - vil trække N fra atmosfæren.
I tabel 4 er angivet de næringsstofmængder, der teoretisk set vil blive tilført i marken ved udbringning af 10 tons kompost pr. ha. Da næringsstofindholdet vil kunne ændre sig under komposteringen, bl.a. pga. et vist tab af N under komposteringsprocessen, er den beregnede næringsstofmængde nok ikke helt retvisende for de ikke-komposterede biomasser. Desuden vil den tilførte næringsstofmængde pr. ton kompost være lavere sammenlignet med ikke-komposteret biomasse, da kompoststakken ved mikrobiel kompostering opvandes, så næringsstofkoncentration kan blive omtrent halveret (jf. tabel 1).
Tabel 3. Forholdstal mellem C og N og mellem forskellige næringsstoffer i kompostråvarer og kompost baseret på pil og andre biomasser fra forsøg i 2017-2018. Ved beregning af forholdstal mellem de forskellige næringsstoffer er indholdet af N sat til 100. Til sammenligning er angivet litteraturværdier for andre biomasser.
Råvare/kompost__C/N-forhold'>Råvare/kompost
|
C/N-forhold
|
Forholdstal mellem næringsstoffer
|
Reference
|
N
|
P
|
K
|
Mg
|
Ca
|
S
|
B
|
Cu
|
Fe
|
Mn
|
Zn
|
|
Frisk pileflis, april 2017
|
73,6
|
100
|
21
|
58
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
Forsøg 2017
|
Komposteret pileflis, sep. 2017
|
69,3
|
100
|
28
|
56
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
Forsøg 2017
|
Frisk pileflis m. blade, sep. 2018
|
60,2
|
100
|
20
|
80
|
11
|
84
|
10
|
0,14
|
0,05
|
1,58
|
0,74
|
1,28
|
Forsøg 2018
|
Lagret pileflis m. frisk græs, sep. 2018
|
41,9
|
100
|
14
|
59
|
47
|
140
|
9
|
0,11
|
0,06
|
7,51
|
1,53
|
1,43
|
Forsøg 2018
|
Værdier fra litteraturen
|
Have-parkaffald
|
15,6
|
100
|
18
|
69
|
20
|
-
|
13
|
-
|
0,17
|
-
|
-
|
1,52
|
Laursen, 2017
|
Kløvergræsensilage
|
14,9
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
Sørensen et al., 2013
|
Halm
|
-
|
100
|
10
|
114
|
12
|
61
|
17
|
0,05
|
0,04
|
1,8
|
0,42
|
0,16
|
Oversigt over Landsforsøgene 2009
|
Humus
|
12
|
100
|
24
|
-
|
-
|
-
|
17
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
Mark Peoples
|
Tabel 4. Tilførsel af C og næringsstoffer ved udbringning af 10 tons pr. ha af forskellige komposttyper. Næringsstofmængderne er beregnet ud fra næringsstofkoncentrationen i kompostråvarer og kompost fra forsøg i 2017-2018 (se tabel 1 og 2). Bemærk at næringsstofindholdet af især N vil kunne ændre sig under komposteringen, hvorfor der ikke vil blive tilført så stor en mængde N som beregnet for de ikke-komposterede biomasser.
Råvare/kompost
|
Tilførsel af næringsstoffer ved udbringning af 10 tons kompost pr. ha
|
Reference
|
C
|
N
|
P
|
K
|
Mg
|
Ca
|
S
|
B
|
Cu
|
Fe
|
Mn
|
Zn
|
|
kg/ha
|
g/ha
|
Frisk pileflis, april 2017
|
2.760
|
38
|
7,9
|
22
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
Forsøg 2017
|
Komposteret pileflis, sep. 2017
|
1.385
|
20
|
5,7
|
11
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
-
|
Forsøg 2017
|
Frisk pileflis m. blade, sep. 2018
|
2.107
|
35
|
6,9
|
28
|
3,8
|
29
|
3,7
|
49
|
18
|
552
|
261
|
448
|
Forsøg 2018
|
Lagret pileflis m. frisk græs, sep. 2018
|
1.531
|
37
|
5,1
|
22
|
17,1
|
51
|
3,2
|
40
|
22
|
2740
|
558
|
521
|
Forsøg 2018
|
Hvis vi sætter os en ambition om at opbygge 0,1 % humus per ha per år i de øverste 25 cm af jorden, så svarer det i runde tal omregnet til en næringsstofindbinding/næringsstofbehov på:
10 tons CO2 per ha
1 tons rent kulstof C
250 kg N
35 kg S
2,5 kg B
Plus en lang række mikronæringsstoffer
Dette er ud over det der bortføres med afgrøden. Med tilførsel af 10 tons pilekompost per ha/år kan vi således kun delvist dække dette behov
35 kg N, 3,5 kg S, 0,04 kg B. C og N kan vi få mere ind i systemet af ved at dyrke alsidige efterafgrøder og udlæg. Herfra kommer også den nødvendige energi, rodeksudater, hvoraf mikrobiologien kan ernære sig. S og B vil dog fortsat være begrænsende faktorer. Tilførsel af større mængder kompost er ikke løsningen, idet P og K mængderne bliver for høje, hvilket har andre ulemper: For høje fosfor niveauer medfører blokering af plantetilgængeligheden af andre næringsstoffer, især mikronæringsstoffer. Desuden hæmmes rodudviklingen og mykorrhiza-symbiosen, hvormed planternes adgang til næringsstoffer yderligere forringes.
For høje K niveauer er uønskelige idet frit K har saltvirkning, dvs., opløser/ødelægger jordstruktur, opløser glomalinet og udsætter mikrobiologien for saltstress. Desuden hæmmer høje K-niveauer planternes Ca-tilgængelighed, hvilket fører til svækket immunstyrke i planterne samt dårlig næringsstofeffektivitet.
Referencer
Laursen, C. (2017). Have-parkaffald til økologiske marker. Faktaark, SEGES, Oktober 2017. https://www.landbrugsinfo.dk/Oekologi/Planteavl/Goedskning/Sider/Faktaark_haveparkaffald.pdf
Oversigt over Landsforsøgene (2009). Udbytter og næringsstofindhold i vinterhvedehalm. Oversigt over Landsforsøgene 2009, s. 230. Dansk Landbrugsrådgivning, Landscentret, Planteproduktion. https://www.landbrugsinfo.dk/Planteavl/Landsforsoeg-og-resultater/Oversigten-og-tabelbilaget/Sider/pl_Oversigten_2009.pdf?&download=true
Mark Peoples. Storing C in agricultural soils. Does it have a role in C-trading? Præsentation.
Sørensen, P., Kristensen, E., Odokonyero, K. & Petersen, S.O. (2013). Utilization of nitrogen in legume-based mobile green manures stored as compost or silage. NJF Report 9:3, s.157-158. http://orgprints.org/23218/
|