nyuuzyou/kompy huggingface dataset:
Buxoro davlat universiteti majburiyatlari

2. Buxoro davlat universiteti majburiyatlari:
2.1. Amaliyot boshlanishidan 1 oy oldin amaliyot o'tkazuvchi tashkilotga amaliyot o’tkaziladigan muddatlar grafigi, amaliyotchilar soni haqida xabar beradi.
2.2 Amaliyot boshlanishidan 2 hafta oldin amaliyotni tashkillashtirish uchun zarur bo’lgan hujjatlar xususan amaliyotchilarning va ularga biriktirilgan ruhbarlarning ro'yxatlari, pasport nusxalarini taqdim qiladi.
2.3. Amaliyotchilarning o’z vaqtida amaliyot o'tadigan tashkilotda bo’lishini ta’minlaydi.
2.4. Amaliyot o'tuvchi talabalarni yetarli metodik qo'llanmalar, dasturlar bilan ta’minlaydi.
2.5. Amaliyotchilar tomonidan amaliyot o'tkaziladigan tashkilotning ichki intizomi qonun-qoidalari to‘liq bajarilishini ta’minlaydi.
2.6. Amaliyotchi korxona texnika xavfsizligi bo'yicha qoidalariga rioya qilishi kerak.
2.7. Ishlab chiqarish amoliyotiga yuborilgan professor-o‘qituvchilar va talabalarning safar harajatlarini o'z zimmasiga oladi.
3. Shartnoma tuzuvchi tomonlarning javobgarligi:
3.1. Tomonlar yuqori qonun chiqaruvchi tashkilotlar, vazirliklar tomonidan qabul qilingan pedagogik amaliyotga taalluqli ko'rsatma va qonunlarning bajarilishiga javobgardirlar.
3.2. Ushbu shartnoma yuzasidan kelib chiqadigan barcha kelishmovchiliklar qonuniy yo’l bilan bartaraf qilinadi.
3.1. Shartnomani har ikkala tomon imzolagandan keyin kuchga kiradi va bir yilgacha amal qiladi.
4. Tomonlarning yuridik manzillari:
Universitet:
Manzil: 200117, Buxoro viloyati,
Buxoro shahar, M.Iqbol ko’chasi 11-uy,
Tel: (+998652212775)
Faks: (+998652212707)
e-mail: info@buxdu.uz
Buxoro davlat universiteti rektori
____________ O.X. Xamidov
imzo
2021 yil “____” ______________
Huquqshunos: _______________
Korxona manzili:
Manzil: 200900, Buxoro viloyati,
Qorovul bozor tumani, Mustaqillik ko’chasi 1-uy
+998956004024
+998653644550
e-mail: info@bnpz.uz
Buxoro neftni qayta ishlash zavodi direktori;
____________ A.A. Fazilov
imzo
2021 yil “____” ______________
Huquqshunos: _______________
|
Turg„unmas saralash algoritmlari - Kirish Saralash haqida maʻlumot va ularning qoʻllanishini. Asosiy qism

|
Kirish Saralash haqida maʻlumot va ularning qoʻllanishini. Asosiy qism
|
bet | 4/7 | Sana | 16.05.2024 | Hajmi | 0,7 Mb. | | #237420 |
Bog'liq Qobulov Gʼaybullo algoritmlarni loyihalashTurg„unmas saralash algoritmlari.
- Tanlash orqali saralash(Selection sort) algoritmmurakkabligiO(n2)
- Shell saralash (Shell sort) algoritm murakkabligi O(n log2n).
- Tarash orqali saralash (Comb sort) algoritm murakkabligi O(nlogn)
- Suzuvchi saralash (Smooth sort) algoritm murakkabligi O(n logn)
- Tez saralash (Quick sort) algoritm murakkabligi O(nlogn)
- Intro sort – algoritm murakkabligi O(nlogn)
- Patience sorting – algoritm murakkabligi O(nlogn)
- Stooge sort – algoritm murakkabligi O(n2.71)
- Razryadli saralash. Algoritm murakkabligi O(n+k). O(k)qo„shimcha xotira talab etiladi.
Amaliy bo„lmagan saralash
- Bogosort – algoritmmurakkabligi O(n n!).
- O„rinlashtirishsaralash – algoritmmurakkabligi O(n n!).
O(sqrt(n)).
- Ma‟nosizsaralash (Stupid sort) – algoritmmurakkabligi O(n3).
- Bead asort – Algoritmmurakkabligi O(n) yoki Maxsusapparatta‟minotitalabetiladi.
5. Quymoqli saralash (Pancake sorting) – Algoritm murakkabligi O(n).Maxsus apparat ta‟minoti talab etiladi.
Ko‟rib turubsiz saralash algaritimlari juda ko‟p turlari mavjud. Shulardan ba‟zi birlari birlari bilan tanishib chi qamiz.
Algoritmlar: - Oddiy va tushunarli, lekin katta massivlar uchun, samarali emas
- Pufakchausuli
- Tanlashusuli
- Algarirm murakkabligiO(N2)
- Qiyin, lekinsamaraliusullar
- «tezsaralash» (Quick Sort)
- «to„p-to„p» saralash (Heap Sort)
- Qo„shilibsaralash
- Piramidalisaralash
- Algarirm murakkabligi O(N*logN)
- PUFAKCHA USUL(Bubble sort)
- G„oya– stakandagi suvning pufakchalari kun bo„yi tepaga ko„tariladi.
- Massiv uchun– eng kichik («engil») element tepada joylashadi («suv yuziga ko„tariladi»).
- Pastdan boshlab ikkita qo„shni elementni solishtiramiz; agarda ular
- «noto„g„ri» turgan bo„lsa, ularni o„rnini almashtiramiz
- Birinchi o„tishda bitta element (eng kichik) o„z joyiga o„tadi
- N ta elementli massivnisaralashuchun N-1 o„tishni bajarish lozim (N-1 elementnio„z joyiga qo„yish uchun etarli).
Xar bir o‟tishdan so‟ng ushbu o‟tish davomida joy almashtirishlar bo‟lgan- bo‟lmaganligini tekshirib qo‟yish mumkin.
Masalan: 5; 2; 1; 3. sonlari uchun 3 ta o‟tish bajariladi. 1- o‟tish 2-o‟tish 3-o‟tish
5
|
5
|
5
|
1
|
2
|
2
|
1
|
5
|
1
|
1
|
2
|
2
|
3
|
3
|
3
|
3
|
Xar ikkita juftlik solishtiriladi.
A[N-1] ва A[N],
A[N-2] ва A[N-1]
…
A[2] ва A[1]
Bu solishtirishlarda qaysi massivning elementi kichik bo‟lsa o‟sha element bilan joyini almashtiradi.buning uchun bizga almashtiradigan qiymat kerak. Masalan ikkita stakandagi ikki xil suyuqlik bor ularning o‟rnini almashtirish uchun bizga allbatta bitta bo‟sh stakan kerak bo‟ladi. Shuning uchun biz yangi bir c degan o‟zgaruvchi tanlab olamiz.
|
| |
Geometriai optika - Elektrodinamika bsc ci laTeX

9. 9 Geometriai optika
A geometriai optika a fényterjedést sugarakkal írja le. Vizsgáljuk az elektromágneses hullám terjedését izotrop inhomogén szigetelő közegben. A hullámegyenlet 0 alakú, itt (r) a helyfüggő terjedési sebesség, az E elektromos térerősség vagy a B mágnese indukció valamelyik derékszögű komponense. Az egyenlet időben periodikus megoldása , a
egyenletnek tesz eleget. Keressük ennek megoldását (r)) alakban. Az (r) neve eikonál (fényút), az állandó felület normálvektora jelöli ki a fényterjedés irányát az adott pontban. Síkhullámban állandó terjedési sebesség esetén nr. Ha (r) lassan változik, és közel lineáris r-ben, akkor közel síkhullám. A törésmutató definíciója , ahol a vákuumbeli hullámszám.
A 0 ( határesetben az egyenlet a
közelítő alakban írható, ez az eikonál-egyenlet. 0 (elterjedt) pongyola megfogalmazás, adott hullámhosszú fény terjedése során természetesen állandó, azt kell megmondanunk, hogy mihez képest kicsi. A közelítés során, amelyet itt nem részletezünk, bizonyos tagokat elhanyagolunk, az elhanyagolás feltételei a következőek:
1. , ahol a közegbeli hullámhossz.
2. Az állandó egyenlet által meghatározott hullámfelület görbületi sugara .
3. A hullámfront lineáris méretei (pl. gömbhullám esetén a gömb sugara) .
Az első feltétel nem érvényes pl. fény és árnyék határán (itt az intenzitás gyorsan változhat, grad nagy lehet), a második és harmadik feltétel nem érvényes fényforrások, fókuszok közelében.
Izotrop közegben a k hullámszámvektor a fénysugarak irányába mutat, merőleges az állandó felületekre. Ekkor az eikonál-egyenletből gyökvonással azt kapjuk, hogy .
Tetszőleges zárt görbére igaz, hogy .
Alkalmazzuk ezt egy olyan zárt görbére, amelynek AB szakasza a fénysugár egy darabja, B-ből A-ba pedig valamilyen tetszőleges görbén jutunk vissza.
A skalárszorzat tulajdonsága miatt igaz, hogy , ezért
az utolsó két integrálban a integrálási út a megfordítottja. Az első és utolsó integrál összehasonlítása szolgáltatja a Fermat-elvet: az optikai úthossznak nevezett integrál a fénysugár mentén minimális. Felhasználva, hogy , arra jutunk, hogy
|
Elektromágneses hullámok - Elektrodinamika bsc ci laTeX

7. 7 Elektromágneses hullámok
Felírjuk a teljes Maxwell-egyenletrendszert töltés és áram nélküli szabad térben, j 0, 0.
Keresünk a triviálistól (E 0, B 0) különböző megoldást. Képezzük az első egyenlet rotációját:
innen divB 0 miatt
Hasonlóan levezethető, hogy
Ezek a szabad vagy homogén hullámegyenletek. Vektoregyenletek, E vagy B mindhárom derékszögű komponensére ilyen egyenlet érvényes. Speciális megoldásokat keresünk.
E(r, megoldása az egyenletnek, ha állandó, n tetszőleges egységvektor, argumentumának tetszőleges függvénye. A bizonyítás az egyenletbe való behelyettesítéssel történhet. Az ilyen megoldást síkhullám megoldásnak nevezzük.
Miért síkhullám? Tegyük fel a következő kérdést: hol vannak a térben azok a pontok, amelyekben egy adott időpontban E ugyanazt az értéket veszi fel? Biztosan ugyanaz lesz E értéke azokban az r helyzetvektorú pontokban, amelyekre teljesül, hogy állandó. Minthogy állandó, ehhez nr állandó kell teljesüljön, ami egy az n vektorra merőleges sík egyenlete. Természetesen előfordulhat, hogy különböző n-re merőleges síkokban E ugyanazt az értéket veszi fel.
Tegyünk fel egy újabb kérdést: hol vannak a térben azok a pontok, amelyekben időpontban E ugyanazt az értéket veszi fel, mint amit felvett a időpontban az előző síkon. Ez azokra az r r helyzetvektorú pontokra teljesül, amelyekre
Innen , ez pedig azt jelenti, hogy a két sík távolsága . Most tudtuk meg, hogy a Maxwell-egyenletekben szereplő állandó az elektromágneses hullámok terjedési sebessége. Az argumentumában álló n vektor a síkhullám terjedési iránya.
Hasonlóképpen belátható, hogy E(r, is megoldása a szabad hullámegyenletnek, ez a gömbhullám megoldás. Az indoklás az előzőekhez hasonlóan történhet. A előjel egy pontból kifutó, a előjel befutó hullámot jelent.
Mivel a hullámegyenlethez a Maxwell-egyenlet differenciálásával, nem azonos átalakítással jutottunk, meg kell győződnünk arról, hogy a megoldás a Maxwell-egyenleteket is kielégíti. Vizsgáljunk egy , elektromágneses síkhullámot. A divE 0 és divB 0 egyenletekbe való behelyettesítés arra vezet, hogy En 0 és Bn 0 kell teljesüljön, azaz E és B merőleges kell legyen az n terjedési irányra, ezek transzverzális hullámok. Bármelyik rotációs egyenletbe való behelyettesítés azt adja, hogy B , azaz E és B egymásra is merőleges kell legyen.
Az ilyen transzverzális hullámban az energiasűrűség,
|
Predmetli sohada loyihadan oldingi tadqiqotlar

|
Predmetli sohada loyihadan oldingi tadqiqotlar
|
bet | 3/11 | Sana | 25.05.2024 | Hajmi | 51,01 Kb. | | #253618 |
Bog'liq 8 maruza Ma’lumotlar bazasi boshqarish tizimida xavfsizlik auditiPredmetli sohada loyihadan oldingi tadqiqotlar
Loyiha oldi tadqiqotlarning maqsadi bo‘lg‘usi biror narsaga mo`ljallangan dasturiy ta’minot haqidagi umumiy noravshan bilimlarni unga nisbatan aniq talablarga aylantirishdan iborat.
Noaniqlikning ikki varianti mavjud:
shakllantirilayotgan vazipredmeti hal etish usullari noma’lum, odatda ilmiytexnik vazifalarni hal etishda shunday tipdagi noaniqliklar yuzaga keladi;
avtomatlashtiriluvchi axborot jarayonlarning tuzilmasi
noma’lum, odatda korxonalar boshqaruvining avtomatlashgan tizimlarini barpo etishda uchraydi.
Birinchi holat
Birinchi holatda loyihadan oldingi tadqiqotlar vaqtida qo‘yilgan vazipredmeti hal etish imkoniyati va talab qilinuvchi natijani olishga imkon beradigan usullar belgilanadi, bu esa ham fundamental, ham amaliy mazmundagi tegishli ilmiytadqiqotlarni, real dunyo obyektlari yangi modellafining ishlab chiqilishi hamda tadqiq qilinishini talab ctishi mumkin.
Ikkinchi holat
Ikkinchi holatda quyidagilar belgilanadi:
avtomatlashtiruvchi va axborot jarayonlarining tuzilmasi hamda o‘zaro aloqasi;
inson va tizim o‘rtasidagi, shuningdek apparatlar va dasturiy ta ’minot o‘rtasidagi funksiyalar taqsimoti;
dasturiy ta ’minot funksiyalari: uning ham foydalanuvchilar bilan, ham zaruratga ko‘ra apparatlar bilan birga ishlashining tashqi shart-sharoitlari va uni interfeysining xususiyatlari;
dasturiy va axborot komponentlariga talablar, zarur apparat resurslari, ma’lumotlar bazalariga talablar hamda dasturiy komponentlarning fizik tavsifnomalari. Predmetli sohaning loyihadan oldingi tadqiqotlari natijalaridan texnik topshiriqni ishlab chiqish jarayonida foydalaniladi.
Texnik topshiriqni ishlab chiqish
Texnik topshiriq ishlab chiqishning asosiy maqsadlari, dasturiy mahsulotga talablar shakllantirilgan, ishlab chiqish muddatlari va bosqichlari belgilangan hamda qabul, topshirish sinovlari jarayoni reglamentlangan hujjatni o‘zida ifoda etadi. Texnik topshiriqni ishlab chiqishda buyurtmachi vakillari ham, ijrochi vakillari ham ishtirok etishadi. Ushbu hujjatning asosida buyurtmachining boshlang‘ich talablari, texnika ilg‘or yutuqlarining tahlili, ilmiy-tadqiqot ishlarining, loyihadan oldingi tadqiqotlarning, ilmiy bashorat (prognozlash)ning natijalari va hokazolar turadi.
|
| |
Saralashalgoritmlaribajarilishtezligidaxotiranieffektivishlatilishibo„yichabah olash

|
Saralashalgoritmlaribajarilishtezligidaxotiranieffektivishlatilishibo„yichabah olash
|
bet | 3/7 | Sana | 16.05.2024 | Hajmi | 0,7 Mb. | | #237420 |
Bog'liq Qobulov Gʼaybullo algoritmlarni loyihalashSaralashalgoritmlaribajarilishtezligidaxotiranieffektivishlatilishibo„yichabah olash.
Vaqt – bu algoritmni tezligini xarakterlovchi asosiy parametr.Bu albatta hisoblash murakkabligi bilan bog„liq.
Algoritmning uchta asosiy xulqi ya‟ni o„zini tutishi
- yomon
- o„rta
- yaxshi
bo‟lishi mumkin.
O(n log n)– bahoalgoritmnioʻrtaxulqihisoblanadi. O(n2) – baho algoritmni yomon xulqini aksettiradi. O(n)– bahoalgoritmniyaxshixulqiaksettiradi.
Bu yerda n saralanadiganelementlarsonibo„lib, uavvaldanberilganbo„lishikerak.
Xotira – ba‟zi biralgoritmlarsaralashdaqo„shimchaxotiratalabetiladi.Odatdabundayalgoritmlar O(log n) xotiranitalabetiladi. Ba‟zi birlari saralashda qo„shimcha xotira talab etmaydi. Bundayalgoritmlaro„zo„rnida (joyida) saralashdebataladi.
2
n
ak , ak
1
, ..., ak
n
f ak f ak ... f ak
1 2
Saralash jarayonida dastlabki massivning bir qismi operativ xotirada o‟qiladi.u yerda ichki saralash usillaridan biri bilan saralanadi.so‟ngra tashqi xotira qurilmasiga yozib olinadi. Bu jarayon bir necha bor takrorlanadi. Shu tariqa saralangan yozuvlar ketma-ketligi keyinchalik birlashtiriladi. Tashqi xotira qurilmasidagi tartibga solingan ma‟lumotlar ketma-ketligini birlashtirish operatsiyasi qo‟shilish deb ataladi.
Saralashxossalarivaularningsinflari
Turg„unlilik (stability)
Tabiiyxulqlilik– algoritmo„zinitabiiyholdagidektutadi. Agar kiritiladigan ketma- ketlikdagi bu xarakteristikani xisobga olsa va yaxshi ishlasa u tabiiy xulqli deyiladi.
Turg„un saralash algoritmlari.
- Tanlashni saralash (Selection sort) – algoritm murakkabligi O(n2)
- Ko„pikli saralash (Bubble sort) – algoritm murakkabligi O(n2).
- Aralashtirish saralashi (SHeyker, Cocktail sort, bidirectional bubble sort) - algoritm murakkabligi O(n2)
- O„rniga qo„yish saralashi (Insertion sort) – algoritmmurakkabligi O(n2)
- Qo„shilishsaralashi (Merge sort) – algoritmmurakkabligi O(n logn)
- Ikkilikdaraxtiyordamidasaralash (Tree sort) – algoritmmurakkabligi O(n log n) qo„shimcha O(n) xotiratalabetadi.
- Timsortsaralashi (Timsort) – algoritmmurakkabligi O(n log n) qo„shimcha O(n) xotiratalabetadi.
- Sanashorqalisaralash (Counting sort) – algoritmmurakkabligi O(n+k) qo„shimcha O(n) xotiratalabetadi.
9. Bloklisaralash (Savatlisaralash, Bucket sort) – algoritmmurakkabligi O(n) qo„shimcha O(k) xotiratalabetadi
|
| |
3
    
1 - Kirish Saralash haqida maʻlumot va ularning qoʻllanishini. Asosiy qism

|
Kirish Saralash haqida maʻlumot va ularning qoʻllanishini. Asosiy qism
|
bet | 6/7 | Sana | 16.05.2024 | Hajmi | 0,7 Mb. | | #237420 |
Bog'liq Qobulov Gʼaybullo algoritmlarni loyihalash
aniqlaydi. Solishtirishlarning o‟rtacha sonini baxolash uchun ifodaning quyidagi operatsiyasidan foydalanish mumkin. 0.5*N*N
Elementlarining joyini almashtirishlar miqdori dastlabki ketma-ketlik
elementlari joylashuviga bog‟liq. Lekin istalgan xolda xam bitta o‟tish davomida bittadan ortiq bo‟lmagan joy almashtirish talab etiladi, demak joy almashtirishlar eng ko‟p soni N – 1 ga teng . Eng yaxshi xolda, ya‟ni dastlabki ketma- ketlik tartibga solingan bo‟lsa bitta xam joy almashtirishlar talab etimaydi. Demak, joy almashtirish talab etmaydi.
🞂 for( i = 1; i <= N ; i ++ )
🞂 {
🞂 nMin = i ;
🞂 for ( j = i+1; j <= N; j ++)
🞂 if( A[j] < A[nMin] )
🞂 nMin = j;
🞂 if( nMin != i )
🞂 {
🞂 c = A[i];
🞂 A[i] = A[nMin];
🞂 A[nMin] = c;
🞂 }
🞂 }
Natiyja:
Sanash orqali saralash
Sanash orqali saralash faqat chekli qiymatli sonlarni saralash mumkin. Masalan, massivning barcha elementlari qiymatlari 0..105 intervalga tegishli bo‟lsa.
Sanash orqali saralash uchun yordamchi massiv ochamiz, bu massiv har bir sondan qancha borligini saqlab turadi. Har bir songa kelganda uning sonini oshirish uchun yordamchi massivdan shu indeksning qiymatini 1 ga oshiramiz.
|
| |
Sxematik omillar - 8-ma’ruza. Ma’lumotlar bazasi boshqarish tizimida xavfsizlik auditi Reja

|
8-ma’ruza. Ma’lumotlar bazasi boshqarish tizimida xavfsizlik auditi Reja
|
bet | 4/11 | Sana | 25.05.2024 | Hajmi | 51,01 Kb. | | #253618 |
Bog'liq 8 maruza Ma’lumotlar bazasi boshqarish tizimida xavfsizlik auditiSxematik omillar
Ishlab chiqiluvchi dasturiy ta ’minot tavsiflarini belgilovchi omillar sxematik ravishda ko‘rsatilgan. Bunday omillar quyidagilardir:
dastur yoki tizim funksiyalarini belgilaydigan boshlang‘ich ma’lumotlar va talab qilinuvchi natijalar;
funksiyalar bajarish muhjti (dasturiy va apparatli) yuklatilishi ham, texnik topshiriqda ko‘rsatilgan parametrlarni ta ’minlash uchun tanlanishi ham mumkin;
boshqa dasturiy ta ’minot yoki maxsus texnik vositalar bilan mumkin bo‘lgan o‘zaro harakatlanishi ham, bajariluvchi funksiyalar majmuidan kelib chiqqan holda tanlanishi ham mumkin.
Texnik topshiriqni ishlab chiqish quyidagicha davomiylikda bajariladi. Eng avvalo, bajariluvchi funksiyalar majmui tayinlanadi, so‘ngra natijalar ro‘yxati, ularning tavsifnomalari va taqdim etish usullari belgilanadi. Keyin esa dasturiy ta ’minot funksiyalari bajarilishining muhiti aniqlanadi; texnik vositalarning muayyan komplektlashuvi va parametrlari, foydalaniluvchi operatsion tizim versiyasi hamda bo‘lg‘usi dasturiy mahsulot o‘zaro harakatlanishi joiz bo‘lgan boshqa o‘rnatilgan dasturiy ta ’minlash ning versiyalari va parametrlari belgilanadi.
GOST standarti
Ishlab chiqilayotgan dasturiy ta’minot ayrim axborotni to‘playdigan va saqlaydigan yoki boshqaruvga qandaydir texnik jarayon bilan qo'yiladigan hollarda ham uskuna, ham energiya ta ’minoti izdan chiqishlari' holatlarida dastur ishlashini aniq reglamentlash zarur.
Texnik topshiriq uchun GOST Texnik topshiriq. Mazmun va rasmiylashtirishga talablar standarti mavjud. Ushbu standartga muvofiq texnik topshiriq quyidagi bo‘limlardan iborat bo'lishi shart:
kirish;
ishlab chiqish uchun asos;
ishlab chiqish ahamiyati;
dasturga yoki dasturiy jihozga talablar;
dasturiy hujjatlarga talablar;
texnik-iqtisodiy kocrsatkichlar;
ishlab chiqish davrlari (stadiya) va bosqichlari;
nazorat va qabul tartibi.
“Kirish”
Kirish dastur yoki dasturiy mahsulot nomini va ularning qo‘llanish sohasi qisqacha tavsifnomasini, shuningdek ulardan foydalanish ko‘zda tutilayotgan obyekt (masalan tizim) nomi hamda tavsifnomasini qamrab olishi shart. Kirishning asosiy ahamiyati tegishli ishlab chiqish dolzarbligini namoyish etish va ushbu ishlab chiqish, o‘xshash ishlab chiqishlar qatorida qanday o‘rin egallashini ko‘rsatish. Ishlab chiqish uchun asos bo‘limi ishlab chiqish yuritilishiga asos hujjat va ushbu hujjatni tasdiqlagan tashkilot nomini hamda ishlab chiqish mavzusining nomini yoki shartli ifodasini o‘z ichiga olishi darkor. Reja, buyruq, shartnoma va hokazolar asos hujjat tariqasida xizmat qilishi mumkin.
Ishlab chiqish ahamiyati foydalanuvchilar toifalari ko‘rsatilgan holda dasturiy mahsulot funksional va tasarrufiy ahamiyatining bayonini qamrab olishi shart.
|
| |
m[i]=c; m[i]=m[i+1]; c=m[i+1] - Kirish Saralash haqida maʻlumot va ularning qoʻllanishini. Asosiy qism

|
Kirish Saralash haqida maʻlumot va ularning qoʻllanishini. Asosiy qism
|
bet | 5/7 | Sana | 16.05.2024 | Hajmi | 0,7 Mb. | | #237420 |
Bog'liq Qobulov Gʼaybullo algoritmlarni loyihalashm[i]=c; m[i]=m[i+1]; c=m[i+1];
Masala: massiv elementlarini o„sish tartibida chiqarish.
Bu masalani hal qilish uchun quyidagi algaritmlardan foydalanamiz.
Dasturini ko‟ramiz. #include using namespace std; int main()
{
int N, i , j, c; int A[100];
cout<<"Massivning nechta elementi bor? ";
cin>>N;
cout<<"Massivning elementlarini PROBEL bilan kiriting "<cin>>A[i];
for (i = 1; i <= N; i ++)
{
for (j = N-1; j >= i ; j --)
if ( A[j] > A[j+1] )
{
c = A[j]; A[j] = A[j+1];
A[j+1] = c;
}
}
for (i = 1; i <= N; i++) cout<}
Natiyja:
TANLASH USULI
G‟OYA:
- Eng kichik elementni toping va uni birinchi o‟ringa qo‟ying.a[1] element bilan joyini almashtiring.
- Qolganlaridan eng kichigini toping va uni ikkinchi o‟ringa qo‟ying a[2] binan o‟rnini almashtirng,va shunday davom etadi.
Ushbu usil bilan saralashda yozuvlarning tartibga solingan ketma-ketligi xotiraning dastlabki ketma-ketlik joylashgan uchastkasining o‟zida tashkil etiladi. Birinchi o‟tish davomida eng kichik element izlanadi. Bu element topilganidan so‟ng uni dastlabki ketme-ketlikdagi birinchi element bilan joyi almashtililadi, natiyjada eng kichik element tulayotgan tartiga solingan ketme- ketlikda birinchi element xolatini egalaydi.
So‟ngra qolgan elementlari ichidan keyingi eng kichik element izlanadi. Topilgan bu element xam dastlabki ketma-ketlikning ikkinchi element bilan joyi almashtiriladi. Bu jarayon barcha elementlar oshib boruvchi tartibda saralanib bo‟lgunga qadar davom etadi.
I
|
1
|
2
|
3
|
4
|
5
|
6
|
A(i)
|
10
|
4
|
11
|
9
|
7
|
2
|
1-o‟tish
|
2
|
4
|
11
|
9
|
7
|
10
|
2-o‟tish
|
2
|
4
|
11
|
9
|
7
|
10
|
3-o‟tish
|
2
|
4
|
7
|
9
|
11
|
10
|
4-o‟tish
|
2
|
4
|
7
|
9
|
11
|
10
|
5-o‟tish
|
2
|
4
|
7
|
9
|
10
|
11
|
Yuqorida ko‟rib chiqilgan usil bilan saralashda solishtirishlar soni dastlabki ketma-ketlikning tartibga solinganlik darajasiga bog‟liq bo‟lmaydi. Shuning uchun olingan ifoda solishtirishlarning eng kam ,eng ko‟p va o‟rtacha sonini
|
| |
Texnik topshiriqni ishlab chiqish

|
Texnik topshiriqni ishlab chiqish
|
bet | 7/11 | Sana | 25.05.2024 | Hajmi | 51,01 Kb. | | #253618 |
Bog'liq 8 maruza Ma’lumotlar bazasi boshqarish tizimida xavfsizlik auditiTexnik topshiriqni ishlab chiqish
Texnik topshiriqni ishlab chiqish — muayyan ko‘nikmalarni talab qiluvchi sermehnat jarayon qoidaga ko'ra, asosiy bo‘limlarni: kirish, dasturiy mahsulot ahamiyati va dasturiy mahsulotga talablarni aniq shakllantirish eng murakkabdir. Misol tariqasida qisqartirilgan sxema bo'yicha tuzilgan kurs loyihalashini bajarishga ikkita texnik topshiriqni hamda davlat budjetidagi ilmiytadqiqot ishini bajarishga nisbatan to'liq texnik topshiriqni ko‘rib chiqishimiz mumkin.
Loyihalashtirish boshlang‘ich bosqichlarining prinsipial yechimlari
Loyihalashtirishning boshlang'ich bosqichlarida ushbu jarayonni, ishlanma sifati va murakkabligini belgilovchi muhim qarorlar qabul qilinishi lozim. Bu quyidagi qarorlardir:
dasturiy ta’minot arxitekturasini tanlash;
foydalanuvchining interfeys turini va hujjatlar bilan ishlash texnologiyasini tanlash;
ishlanmaga tuzilmaviy va obyektiv yondashuvni tanlash;
dasturlash tili va muhitini tanlash;
Boshqacha aytganda, bu qarorlar qanday iste’mol tavsifi va qanday vositalar bilan loyihalanishini belgilab beradi.
Qarorlarning bir qismi texnik vazifalarda, texnologik talablar guruhini tashkil etgan holda belgilanishi, qolganlari esa loyihalashtirish jarayoni uchun boshlang‘ich ma’lumotlar bo‘lgani sababli oldinroq qabul qilinishi lozim.
Dasturiy ta’minot arxitekturasi
Dasturiy ta’minot arxitekturasini tanlash. Dasturiy ta’minot arxitekturasi deb, uning tuzilishining bazaviy konsepsiyalari rnajmuiga aytiladi. U yengiladigan vazifalar murakkabligi, ishlab chiqiladigan dasturiy ta ’minot universalligi darajasi va uning bir nusxasi bilan ishlovchi foydalanuvchilar soni bilan belgilanadi va quyidagilarni farqlaydi:
bitta foydalanuvchi arxitekturasini.
Bunda dasturiy ta ’minot personal kompyuterda ishlovchi bitta foydalanuvchiga mo‘ljallangan:
lokal yoki global tarmoqda ishlashga mo‘ljallangan ko‘p foydalanuvchi arxitekturasi.
Bundan tashqari bitta foydalanuvchi arxitekturasi quyidagilarni farqlaydi:
dasturlar;
dasturlar paketi;
dasturiy komplekslar;
dasturiy tizimlar.
Ko‘p foydalanuvchili arxitektura mijoz-server tamoyili bo‘yicha tuzilgan tizimlarni amalga oshiradi.
“Dastur”
Dastur deb aniq bir masalani yechish uchun bajarilish ketmaketligi kompyuterda aniq va ravshan bayon etilgan instruksiya (yo‘riqnoma)lar to`plamiga aytiladi. Dastur tuzilmali (strukturali) yondashuvda aniq bir masalani yechisb jarayonida bir-birini chaqiruvchi dastur ostilari (tag, dastur (dastur qismi)lari) iyerarxiyasini namoyon etadi, obyektli yondashuvda esa, realizatsiya uchun maxsus yaratilgan sinflardan iborat obyektlarning xabarlar bilan almashinuvi majmuasidan iborat. Dastur bunday holatda alohida jamlanuvchi dasturiy birlikni namoyon etadi. U standart kutubxona dastur ostisidan foydalanishi mumkin, ammo o'zinikini tashkil etmaydi. Bu eng sodda arxitektura turi bo‘lib, odatda kichik vazifalarni yechishda foydalaniladi.
|
| |
Dasturlar paketi - 8-ma’ruza. Ma’lumotlar bazasi boshqarish tizimida xavfsizlik auditi Reja

|
8-ma’ruza. Ma’lumotlar bazasi boshqarish tizimida xavfsizlik auditi Reja
|
bet | 8/11 | Sana | 25.05.2024 | Hajmi | 51,01 Kb. | | #253618 |
Bog'liq 8 maruza Ma’lumotlar bazasi boshqarish tizimida xavfsizlik auditiDasturlar paketi
Dasturlar paketi ayrim amaliy sohada vazifalarni hal etuvchi dasturlar majmuidan iborat. Masalan, grafik dasturlar paketi, matematik dasturlar paketi. Bunday paketlar dasturi bir-biri bilan ma’lum bir amaliy sohaga mansubligi bilan bog‘liq bo‘ladi. Dasturlar paketi alohida dasturlar to‘plami sifatida amalga oshiriladi.
Ularning har biri kerakli ma’lumotlarni kiritadi va natijalarni chiqaradi. Mohiyatan, dasturlar paketi bu dasturning o‘ziga xos kutubxonasidir.
Dasturiy komplekslar
Dasturiy komplekslar dasturlar majmuidan iborat bo‘lib, birgalikda biror amaliy sohada murakkab vazifalarning kichikroq sinfini hal etishni ta’minlaydi. Bunday masalalarni hal etish uchun ketma-ket komplekslar dasturini chaqirgan hamda bir nechta vazipredmetini bajarishga to‘g‘ri kelishi mumkin. Dasturiy kompleksda dasturni chaqirish maxsus dastur — dispetcher orqali amalga oshiriladi. U foydalanuvchi bilan murakkab bo‘lmagan interfeys orqali bog‘lanadi va ayrim ma’lumotnomalarni taqdim etishi mumkin. Dasturiy kompleks dasturlar paketidan yana shunisi bilan farqlanadiki, bir nechta dastur navbati bilan yoki davriy shaklda bitta vazipredmeti hal etish uchun chaqirilishi mumkin.
Dasturiy tizimlar
Dasturiy tizimlar ayrim amaliy sohada keng ko‘lamdagi vazifalarni hal etish imkonini beruvchi dasturlar (tizim osti)ning uyushgan majmuini ifodalaydi. Dasturiy komplekslardan farqli ravishda dasturiy tizimga kiruvchi dasturlar umumiy ma’lumotlar orqali o‘zaro harakat qiladi. Dasturiy tizimlar odatda, rivojlangan foydalanuvchi va ichki interfeysga ega bo'ladi. Bu ularni puxta loyihalashni talab etadi.
Ko‘p foydalanuvchi dasturlar tizim
Ko‘p foydalanuvchi dasturlar tizim odatdagi dasturiy tizimlardan farqli ravishda dasturiy ta ’minotning alohida komponentlari tarmoq ta’sirini tashkil etishi lozim. Bu uni ishlab chiqish jarayonini yanada murakkablashtiradi. Bunday dasturiy ta
’minotni ishlab chiqish uchun maxsus texnologiya yoki CORBA, COM, Java va hokazo texnologiyalar platformasidan foydalaniladi. Foydalanuvchi interfeysi turini tanlash. Foydalanuvchi interfeysining to‘rtta turi farqlanadi. Bular: • primitiv (sodda) — yagona ish ssenariysini amalga oshiradi, masalan, ma’lumotlarni kiritish — natijalarni chiqarish;
menyu — ko‘plab ish ssenariylarini amalga oshiradi. Ularning operatsiyalari iyerarxik strukturada tashkil etilgan. Masalan, qo‘yish , faylni qo‘yish ,
simvolni qo‘yish va hokazo.
erkin navigatsiyali — ko‘plab ssenariylarni amalga oshiradi. Ularning operatsiyalari iyerarxiya darajalariga bog'liq va ma’lum bir ish bosqichida ko‘plab operatsiyalarni belgilab beradi. Bunday shakl interfeyslari asosan Windowsilovadan foydalanadi:
bevosita manipulyatsiyalash — obyektlar ustidagi operatsiyalarda taqdim etilgan ko‘plab ssenariylarni amalga oshiradi.
|
| |
Non mahsulotlarining kislotaligini aniqlash

Non mahsulotlarining kislotaligini aniqlash
Download
0,72 Mb.
Matnni ko'rish
bet
1/4
Sana
25.06.2024
Hajmi
0,72 Mb.
#265642
Download
0,72 Mb.
Matnni ko'rish
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Dərs
Mühazirə
Qaydalar
Referat
Xülasə
Yazı
Non mahsulotlarining kislotaligini aniqlash
Download
0,72 Mb.
Matnni ko'rish
Nazorat savollari - 8-ma’ruza. Ma’lumotlar bazasi boshqarish tizimida xavfsizlik auditi Reja

|
8-ma’ruza. Ma’lumotlar bazasi boshqarish tizimida xavfsizlik auditi Reja
|
bet | 9/11 | Sana | 25.05.2024 | Hajmi | 51,01 Kb. | | #253618 |
Bog'liq 8 maruza Ma’lumotlar bazasi boshqarish tizimida xavfsizlik auditiNazorat savollari
Axborot tizimi auditi nima?
Axborot xavfsizligi auditini o‘tkazishda tashkilotning qanday aktivlari ko‘riladi?
Axborot xavfsizligi auditining turlari.
Oracledagi audit qanday qismlarga bo‘lingan?
Tizim xavfsizligi nima?
Xavfsizlik auditi nima?
Ko‘p foydalanuvchi dasturlar tizim nima?
Dasturiy komplekslar nima?
Dasturlar paketi nima?
Dasturiy ta’minot arxitekturasi nima?
Oracle dagi audit uchta qismga ajraladi?
Audit turlari nechta turga bo'linadi?
Tashkilotning asosiy aktivlari qaysilar?
IZOHLI LUG‘AT
Ma’lumotlar avtorizatsiyasi - ma’lumotlaming ma’lumotlar bazasiga tegishli darajasini aniqlash va belgilash.
Ma’lumotlar xavfsizligi - ma’lumotlami ruxsatsiz (atayin yoki tasodifan) modifikatsiyalanishidan, buzilishidan, fosh etilishi- dan himoyalash. Kompyuter tizimining ishlanadigan va saqlanadi- gan axborotdan ruxsatsiz foydalanishga qarshi tura olishi xususiyati.
Ma’lumotlar bazasining tashqi sxemasi - ma'lumotlarning muayyan modeliga muvofiq ma’lumotlar bazasining tashqi sathdagi rasmiy tavfsifi.
Ma’lumotlar bazasining ichki sxemasi — ma’lumotlarning muayyan modeliga muvofiq ma’lumotlar bazasining ichki sathidagi rasmiy tavsifi.
Ma’lumotlar bazasini tiklash — 1) Ma’lumotlar bazasini to‘liq yoki qisman qayta yuklash. 2) Mashina yanglishishi yoki dastu- riy xatolik holida ma’lumotlar yaxlitligini madadlash maqsadida ma’lumotlar bazasi tarkibini rezerv nusxa bo‘yicha asliga keltirish.
Ma’lumotlar bazasi tili — ma’lumotlar bazasini yaratish, yuri- tish va qo‘llash jarayoalarini tavsiflash uchunqo‘llaniladigan sun’iy til.
Ruxsatsiz foydalanishdan himoyalash - apparat-dasturiy va kriptografik usullar va vositalar yordamida hamda tashkiliy tad- birlami o‘tkazib, dasturlardan va ma’lumotlardan ruxsatsiz foyda- lanishni bartaraf etish yoki jiddiy qiyinlashtirish. Himoyalashning eng keng tarqalgan dasturiy usuli parollar tizimi hisoblanadi.
|
| |
“PEDAGOGS” 
 international research journal ISSN

“PEDAGOGS”
international research journal ISSN:
2181-4027
_SJIF:
4.995
www.pedagoglar.uz
Volume-22, Issue-1, November - 2022
134
Xulosa qilib aytadigan bo’lsak, nonni kislotaliligi 100 % gacha bo’lsa, non
me’yorida yetilgan xamirdan tayyorlangan bo’ladi. Agar nonni kislotaliligi 100 % dan
yuqori bo’lsa, non achigan xamirdan tayyorlangan bo’lib sifatsiz mahsulot hisoblanadi.
Foydalanilgan adabiyotlar ro’yxati
1.
Жумаев Ж. Х., Шарипова Н. У. СТРУКТУРНО-МЕХАНИЧЕСКИЕ
ХАРАКТЕРИСТИКИ
КОМПОЗИЦИЙНА
ОСНОВЕ
ЭЛЕКТРОХИМИЧЕСКОГО МОДИФИЦИРОВАННОГО КРАХМАЛА И
ПОЛИМЕРОВ //Интернаука. – 2017. – №. 5-2. – С. 34-36.
2.
Шарипова Н. У. ХИМИЧЕСКАЯ ПРОМЫШЛЕННОСТЬ И ОКРУЖАЮЩАЯ
СРЕДА //Universum: химия и биология. – 2022. – №. 5-1 (95). – С. 19-21.
3.
Ramazanov B., Juraeva L., Sharipova N. Synthesis of modified amino-aldehyde oligo
(poly) mers and study of their thermal stability //IOP Conference Series: Earth and
Environmental Science. – IOP Publishing, 2021. – Т. 839. – №. 4. – С. 042096.
4.
Мухамадиев Б. Т., Шарипова Н. У. Нетепловые механизмы действия
электромагнитного поля (ЭМП) низких частот (нч) на растительное сырье
//Universum: химия и биология. – 2020. – №. 6 (72). – С. 89-91.
5.
Жумаев Ж. Х., Ахмедов В., Шарипова Н. У. Влияние природы и количества
катализатора при синтезе морфолиновых ненасыщенных продуктов при участии
винилацетилена //Москва. – 2021. – С. 58-61.
6.
Жумаев Ж. Х., Шарипова Н. У. Влияние растворителей на процесс
взаимодействия морфолина с винилацетиленом //Universum: химия и биология.
– 2020. – №. 11-2 (77). – С. 4-7.
7.
Шарипова Н. У., Мухамадиев Б. Т., Шарипова Н. У. ХРАНЕНИЕ,
ТРАНСПОРТИРОВКА И РЕАЛИЗАЦИЯ КРИО ИЗМЕЛЬЧЕННЫХ И
ЗАМОРОЖЕННЫХ ПРОДУКТОВ РАСТИТЕЛЬНОГО ПРОИСХОЖДЕНИЯ
//Universum: технические науки. – 2021. – №. 2-2 (83). – С. 100-103.
8.
O‘ktamovna S. N., Rizayevna A. N. O ‘ZBEKISTONDA O ‘SADIGAN DORIVOR
O ‘SIMLIKLARDAN ESKTRAKSIYA USULI BILAN EFIR MOYLARINI OLISH
//E Conference Zone. – 2022. – С. 281-283.
9.
O‘ktamovna S. N., Siddiqovna A. D. THE ROLE OF THE CHEMICAL INDUSTRY
IN ENVIRONMENTAL POLLUTION //E Conference Zone. – 2022. – С. 34-35.
10.
Садикова М. И., Касимова Н. А. К вопросу оценки химической безопасности
пищевых продуктов //Universum: химия и биология. – 2021. – №. 6-2. – С. 25-28.
11.
Садикова М. И., Мухамадиев Б. Т. ИСПОЛЬЗОВАНИЕ КРИОГЕННЫХ
ПОРОШКОВ, ОБОГАЩЕННЫХ СО
2
-ЭКСТРАКТАМИ В ПРОИЗВОДСТВЕ
ПИЩЕВЫХ ПРОДУКТОВ //Universum: химия и биология. – 2020. – №. 12-2
(78). – С. 13-15.
12.
Атоев Э. Х., Холлиева М. Х., Кувончева М. Р. Химический эксперимент как
важный аспект преподавания химии в академических лицеях и
профессиональных колледжах //Молодой ученый. – 2015. – №. 3. – С. 727-728.
|
“PEDAGOGS” 
 international research journal ISSN

|
“PEDAGOGS”
international research journal ISSNBog'liq 131-134“PEDAGOGS”
international research journal ISSN:
2181-4027
_SJIF:
4.995
www.pedagoglar.uz
Volume-22, Issue-1, November - 2022
132
Bu usul bilan biror kislotaning titrlangan eritmasidan foydalanib ishqorlarning
miqdorini aniqlash (asidimetriya) yoki ishqorning titrlangan eritmasidan foydalanib,
kislotalarning miqdorini aniqlash (alkalimetriya) mumkin.
Neytrallash usuli oziq-ovqat sanoatida shu jumladan xamirturush (drojja), un, sut,
muzqaymoq, pivoning kislotaliligini, sirka kislota tarkibidagi sirka miqdorini
aniqlashda keng ishlatiladi.
Kislotalarning titrini aniqlashda boshlang’ich modda sifatida:
Na
2
B
4
O
7
10H
2
O,
Na
2
CO
3
, C
2
H
5
ONa
lar ishlatiladi.
Ishqorlarning titrini aniqlashda: oksalat (
H
2
C
2
O
4
2H
2
O), qahrabo kislotasi
(HOOC-CH2- CH2-COOH), vino kislotasi (H
2
C
4
H
4
O
6
)
ishlatiladi.
Konsentratsiyasi (titri) aniq ma`lum bo’lgan eritmalar titrlangan, titrant yoki
standart eritmalar deyiladi. Ular quyidagi talablarga javob berishi:
1)
modda kimyoviy toza bo’lishi;
2)
moddaning tarkibi uning formulasiga to’la mos kelishi ;
3)
modda quruq holda saqlanganda ham, eritma holda saqlanganda ham
barqaror bo’lishi;
4)
moddaning gramm ekvivalent qiymati mumkin qadar katta bo’lishi kerak,
chunki bu eritmaning titrini aniq topishga imkon beradi.
Ko’rsatilgan talablarga javob beradigan moddalar titrlangan yoki boshlang’ich
moddalar deyiladi, chunki ulardan foydalanib qolgan boshqa moddalarning titri
aniqlanadi.
Boshlang’ich moddalar quyidagi usullar bilan tayyorlanadi:
1. Fiksanal tayyorlash usuli. Fiksanal – 1 litr aniq 0,1000 n eritma tayyorlash
uchun kerakli miqdorda aniq tortilib yoki aniq o’lchanib shisha ampulalarga solib
kavsharlangan qattiq modda yoki titrlangan eritmalardir. Fiksanaldan titrlangan eritma
tayerlash ampuladagi moddani hajmi 1 litrli kolbaning bo’g’ziga varonka qo’yib, uning
ichida bayok (nayza) qo’yiladi va shu bayook yordamida ampulaning yupqa devorli
tubi sindiriladi. Ampulaning yuqori qismidagi chuqurcha uchi o’tkir shisha tayoqcha
bilan teshiladi. Teshikdan ampula ichiga yuvgich yordamida suv purkab yuviladi.
So’ngra varonka yuviladi va uni olib qo’yib, kolbadagi suyuqlikning hajmi distillangan
suv qo’shib belgisigacha etkaziladi.
2. Tortim usuli. Kerakli moddadan analitik tarozida aniq tortib olib o’lchov
kolbasida eritiladi va eritmaning hajmi kolbaning belgisiga etguncha distillangan suv
bilan to’ldiriladi.
Bunday eritmalarga birlamchi standart eritmalar yoki tayyorlangan eritmalar
deyiladi. Lekin hamma moddalarning eritmasini masalan, (HCl, NaOH) tayyorlab
bo’lmaydi.
3.Titrlash usuli. Titrlangan eritmalarga qo’yiladigan talablarga (yuqoriga qarang)
javob bera olmaydigan eritmalar titrlash usuli bilan tayyorlanadi. Bunda tahminan
|
| |
Keyin har bir 0..105 indekslarni birma-bir ko‟rib busondan necha marta uchragan bo‟lsa shuncha martachiqaramiz

Max massiv ementlari maksimali. include using namespace std; int maxn = 100001; int cnt[100001]; int main() {int n;
Foydalngan adabiyatlar ro‟yxati.
Keyin har bir 0..105 indekslarni birma-bir ko‟rib busondan necha marta uchragan bo‟lsa shuncha martachiqaramiz
Download
0,7 Mb.
bet
7/7
Sana
16.05.2024
Hajmi
0,7 Mb.
#237420
1
2
3
4
5
6
7
Bog'liq
Qobulov Gʼaybullo algoritmlarni loyihalash
Bu sahifa navigatsiya:
Max massiv ementlari maksimali. include using namespace std; int maxn = 100001; int cnt[100001]; int main() {int n;
Foydalngan adabiyatlar ro‟yxati.
Keyin har bir 0..105 indekslarni birma-bir ko‟rib busondan necha marta uchragan bo‟lsa shuncha martachiqaramiz.
Bunday saralash usuli massiv elementlariningmaksimal qiymati massiv o‟lchamiga nisbatan kichik bo‟lganda ancha evvektiv bo‟ladi.
Ishlash vaqti O(n+Max); Qo‟shimcha xotira O(Max
Max massiv ementlari maksimali.
#include
using namespace std
; int maxn = 100001; int cnt[100001];
int main()
{int n;
cin>>n;
int a[n+1];
for (int i = 0; i < maxn; i++)
cnt[i] = 0;
for (int i = 1; i <= n; i++)
cin>>a[i];
for (int i = 1; i <= n; i++)
cnt[a[i]]++;
int ind = 0;
for (int i = 0; i < maxn; i++)
{ for (int j = 1; j <= cnt[i]; j++) {
a[++ind] = i; }}
for (int i = 1; i <= n; i++) {
cout<
return 0;
Natiyja: Quyidagicha chiqadi. Natija:
Xulosa:
Saralash orqali ko‟p masalalarni xal qilsa bo‟ladi. Katta-katta masalalarni oddiy va sodda qilib ishlab chiqsa bo‟lar ekan. Bu kurs ishi orqali saralashning qanchlik qiziqarli va samarali mavzu ekanligini bildik. Bundan tashqari juda ko‟p yangi usillar orqali saralash yoki maxsimum
va minumum qiymatlarini topish
,massivlar ustida turli xil chiroyli va
qiziqarli masalarni xal qilish
, va shu kabi misollarni tez bojara olish qobilyatini xosil qildim. Men oldin matematikani bilganim bilan uni dasturda qanday qilib qo‟llashga juda qiynalardim. Bu kurs ishi orqali men mustaqil oddiy saralashlarni xal qiladigan dasturlar tuza olish qobilyatiga ega bo‟ldim. Kundalik hayotimizda juda ko‟p qo‟llaniladigan saralash bilsam xar doim xar bir ishimizda foydalanar ekanmiz. O‟ylaymanki bu masalar dasturlash olamiga kirib borishimga katta fundament vazifasini o‟tab beradi.
http:\\acm.tuit.uz
”Informatika” fani bo‟yicha maruzalar matini.
C/C++ dasturlash tili 2-qism.
Sorting Algorithms in 6 Minutes.
Merge-sort with Transylvanian-saxon (German) folk dance)
http:\\Referat.arxiv.uz
http:\\Ziyonet.uz
http:\\dastur.uz
Foydalngan adabiyatlar ro‟yxati.
Download
0,7 Mb.
1
2
3
4
5
6
7
Download
0,7 Mb.
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Dərs
Mühazirə
Qaydalar
Referat
Xülasə
Yazı
Keyin har bir 0..105 indekslarni birma-bir ko‟rib busondan necha marta uchragan bo‟lsa shuncha martachiqaramiz
Download
0,7 Mb.
II.Asosiy qism - Kirish Saralash haqida maʻlumot va ularning qoʻllanishini. Asosiy qism

|
Kirish Saralash haqida maʻlumot va ularning qoʻllanishini. Asosiy qism
|
bet | 2/7 | Sana | 16.05.2024 | Hajmi | 0,7 Mb. | | #237420 |
Bog'liq Qobulov Gʼaybullo algoritmlarni loyihalashII.Asosiy qism
Saralash– bu massiv elementlarin biror qonuniyat (o‟sish,kamayish, oxirgi raqami,boʻluvchilar,juftlari toqlari …)ga asoslangan holda tartiblashga aytiladi.
Umuman olganda saralashning maqsadi berilgan obyektlar toʻplamini aniq bir tartibda guruhlab chiqish jarayoni tushuniladi.
Saralashning maqsadi keyinchalik,
Saralangan toʻplamni qidirilayotgan elementini topishdan iborat. Bu qariyib universal, fundamental jarayon. Biz bu jarayon bilan har kuni uchrashamiz – telefon daftaridagi saralash, kitoblar sarlavhasida, kutubxonalarda, lug„atlarda, pochtada savdoda va x.k.
Xar qanday saralash bu dastur demakdir va saralash presedurasining tavsivlarining baxosi dastur qanchalik yaxshi tuzilganiga bog‟liq bo‟ladi.Ikkita turli usillarning ish unimidagi farq “ yaxshi ” va “ yoman ” dasturlashtirilgan aynan bitta usil o‟rtasidagilarga nisbatan bir necha kam bo‟lishi mumkin.
Saralash presedurasi uchun sarflanadigan xaqiqiy mashina vaqti massivlardan ko‟rib chiqish, qiyoslash va sikllarni tashkil etish, ma‟lumotlarni boshqa joyga ko‟chirish kichik dasturlari, kichik dasturlarning aloqasi uchun bog‟liq bo‟ladi.
Bugun biz siz bilan massiv elementlarini saralashni chiqamiz.Saralashningjudako„pusullarimavjud. Ular turli to„plamlar turlicha bo„lishi mumkin.
Massivni saralash uchun ishlatiladigan usul unga berilgan xotirani ixcham holda ishlatish lozim.Boshqacha qilib aytganda,saralanayotgan massiv xuddi shu massivni o„zida amalga oshirilishi lozim.
Saralash usullari kam mashina vaqtini talab qilishi lozim. Eng yaxshi tez algoritmlar tartibidagi saralashlarni talab etadi.
n * log n
Bu yerda ikkita saralashni farqlash lozim.
Ichki va tashqi saralash.
Ichki saralash deganda, massivlarni saralashni,
Tashqi saralash deganda esa, fayl elementlarini saralashni tushunamiz.
Algoritmning asosiy xossalaridan biri unga qoʻllanish sferasi(sohasi) bilan bogʻliq.
Asosan ikkita tur saralashi mavjud:
- Ichki saralash. Boshqacha qilib aytganda, bunday saralash massivlarda saralashni amalga oshiradi. Bunda keltirilag n ketma – ketli koperativ xotirada joylashda va bunda ixtiyoriy yacheykaga ruxsatli kirish mavjud. Asosan bu yerda oʻz joyida saralash amalga oshiriladi.
- Tashqisaralash. Bu yerda fayllar ustida saralash
Amalga oshiriladi. Albatta, bunday saralashda vaqt koʻp ketadi, lekin, oʻlcham jihatidan katta ketma-ketliklarni saralash mumkin.
Faraz qilaylik, bizga
a1 , a2 , ..., an
elementlar berilgan bo„lsin, u holda massivnisaralashdeganda, unielementlarinio„rinlarigaalmashtirishtushuniladi.
Bu erda, quyidagi tartiblashtirilgan funksiyabajariladi.
|
| |
Elektrodinamika bsc ci laTeX - bet 24

A megoldásban jól elkülöníthető három rész. E első két tagja (az első sor) a dipólus sztatikus elektromos tere. Ha p időfüggetlen, akkor csak ez van,
B 0, egy sztatikus dipólusnak nincs mágneses tere. E második két tagja (a második sor) és B első tagja a polarizációs áram elektromágneses tere. E utolsó két tagja (a harmadik sor) és B második tagja a gyorsuló dipólus által kisugárzott elektromágneses hullám. Legyen , (0, 0, , (0, 0, 0). Összehasonlítjuk az előbb felsorolt három rész nagyságrendjét:
Az egymás melletti értékek hányadosa , 500 m, 50 km esetén pl. a 600. A dipólushoz közel a sztatikus zónában az elektrosztatikus tér a domináns, a távoli hullámzónában az elektromágneses sugárzás. Utóbbiban (gömbi koordinátákban)
Látszik a kifutó gömbhullára jellemző -függés, E és B egymásra és r-re is merőleges. Az S energiaáramsűrűség vektor sugár irányú,
Az energiaszállítás nem izotrop, - függő. A dipólmomentum irányában ( 0) nincs energiasugárzás, az "egyenlítő" síkjában () maximális. Egy sugarú gömb felületén időegység alatt áthaladó energia átlagos (egy periódusra átlagolt) értéke:
A fényszórás olyan folyamat, amelynek során a porszemekre, vízcseppekre érkező elektromágneses hullám megrezgeti az ott lévő töltéseket, a rezgő töltések pedig újabb elektromágneses hullámokat sugároznak ki. Legyen S a bejövő hullám energiaáramsűrűség vektora, dU a töltésrendszer által a térszögbe 1 sec alatt kisugárzott energia. A szórás térszögre eső differenciális hatáskeresztmetszete
a felülvonás időre (egy periódusra) való átlagolást jelent. A teljes hatáskeresztmetszet , a térszög szerint kell integrálni.
Először az egyetlen szabad töltésen történő szórást vizsgáljuk a következő egyszerűsítő feltevések mellett:
1) a bejövő hullám mozgásba hozza a töltést, ennek sebessége (a töltés valamekkora tömegen pl. porszemen ül), ekkor a Lorentz-erő a Coulomb-erő mellet elhanyagolható, mert pl. síkhullámban .
2) a töltés az origó (r 0) körül rezeg, de mindig a térerősség origóbeli értékével számolunk.
Legyen , lineárisan poláros síkhullám. A töltés mozgásegyenlete:
dipólmomentuma p r, és . A rezgő töltés által keltett elektromágneses tér kifutó gömbhullám része:
argumentuma a retardált idő, . A kifutó energiaáramsűrűségvektor nagysága
az r és Evektorok által bezárt szög. A térszögbe 1 sec alatt kisugárzott, átlagos energia
Az egy periódusra átlagolt bejövő energiaáramsűrűség vektor
A differenciális hatáskeresztmetszet
a teljes hatáskeresztmetszet
ez a Thomson-hatáskeresztmetszet. A kifejezés neve klasszikus elektronsugár, de vigyázat, ez csak Gauss-mértékegységrendszerben távolság dimenziójú
Ha a bejövő elektromágneses hullám kis ( sugarú, relatív dielektromos állandójú) gömbön szóródik, akkor a dielektrikumoknál tárgyaltak szerint
(a pontos összefüggés , ezért -ban szorzótényező jelenik meg, és a teljes hatáskeresztmetszet, .
|
Funksional tavsiflarning talablari

|
Funksional tavsiflarning talablari
|
bet | 5/11 | Sana | 25.05.2024 | Hajmi | 51,01 Kb. | | #253618 |
Bog'liq 8 maruza Ma’lumotlar bazasi boshqarish tizimida xavfsizlik auditiFunksional tavsiflarning talablari
Dasturga yoki dasturiy jihozga talablar bo'lishi quyidagi tagbo‘limlarni o‘z ichiga olishi darkor:
funksional tavsiflarga talablar;
ishonchlilikka talablar;
ishlatish sharoitlari;
texnik vositalar tarkibiga va parametrlariga talablar;
axborot va dasturiy mutanosiblikka talablar;
rusumlashtirish va o‘ramlashtirishga talablar;
transportlashtirish va saqlashga talablar;
maxsus talablar.
Yuqorida sanalganlar qatorida funksional tavsiflarga talablar tag bo'limi eng muhimdir. Ushbu bo'limda bajariluvchi funksiyala sanalishi va boshlang‘ich ma’lumotlar hamda natijalaning tarkibi, tavsifnomalari, taqdim etish shakllari bayon etilishi shart.
Xuddi shu bo‘limda zaruratga ko'ra samaradorlik mezonlari: tizim javobining maksimal mumkin bo‘lgan vaqti, foydalaniluvchi operativ yoki tashqi xotira hajmi va boshqalar ko‘rsatiladi.
Eslatma !!!
Eslatma. Agar ishlab chiqilgan dasturiy ta’minlash texnik topshiriqda ko‘rsatilgan funksiyalarni bajara olmasa, u texnik topshiriqqa nomuvofiq, ya’ni sifat mezonlari nuqtayi nazaridan noto‘g‘ri hisoblanadi. Bo‘lg‘usi loyihaning universalligi ham odatda maxsus ta ’kidlab o‘tilmaydi, lekin ko‘zda tutiladi.
Ishonchlilikka talablar tag bo‘limida ishlab chiqilayotgan tizim ta’minlashi shart bo‘lgan ishonchlilik darajasi va izdan chiqishdan so‘ng tizimning tiklanish vaqti ko‘rsatiladi. Tizimlar uchun ishonchlilikka odatiy talablar bilan birga ushbu bo‘limda ba’zan ishlab chiqilayotgan mahsulotning natijalar ishonchliligini orttirish bo‘yicha harakatlari (kirish va chiqish axboroti nazorati, oraliq natijalarning zaxira nusxalarini yaratish va hokazo) reglamentlanadi.
Ishlatish sharti tag bo`limida ishlatish shartlariga qo‘yiladigan maxsus talablar: atrof-muhit haroratiga, havoning nisbiy namligiga va hokazolarga alohida talablar ko‘rsatiladi. Qoidaga ko‘ra, agar ishlab chiqilayotgan tizim nostandart shartsharoitlarda tasarruf qilinadigan yoki maxsus tashqi qurilmalardan, masalan axborotni saqlash uchun qurilmadan foydalaniladigan bo‘lsa, shunday talablar qo`yiladi. Xuddi shu joyda xizmat ko‘rsatish turi, xodimlarning zaruriy miqdori va malakasi ko‘rsatiladi. Aks holda talablar qo`yilmayotganligini ko'rsatishga ruxsat etiladi.
|
| |