3 sajand enne kristust. 1500- aritmomeeter

ABAKUS- teokarbid abiks, neid nihutatakse 3 sajand enne kristust.
1500- ARITMOMEETER, mehaaniline seade, Da Vinci leiutas.
1620- LüKATI
1654- lisati lükatile keel.
1632- leiutas SCHICARD- mehaaniline aritmomeeter.
1640(4)-BLAISE PASCA, saab tuntuks aritmomeeter.
1800- JAQUARD- kangasteljed kus “perfokaart” on program.
1728- FALCON- ka kangasteljed aga on “puitliist” program.
1822- BABBAGE- diferentsiaal masin.
1834- BABBAGE- analüütiline masin.
ADA LOVELACE- dokumenteeris analüütilise masina ja tegi valmis esimese arvuti programmi.
1857- WHEATSTONE- paberlindile andmete kandmine (kasut. kriipse ja punkte).
1880- HOLLERITH-rahvaloendus seade, mis luges mulgustatud, sorteerimis masin, leidis üles need kaardid mida vaja.
1905- ODHNER, uus aritmomeeter, FELIX.
1926- patendeeriti pooljuht transistor.
1936- TURING turingi masin, selle ülesanne on lahendada ükskõik kui suur arvutus ülesanne, eripära on see, et ta on idealiseeritud ja mida ei ole füüsiliselt olemas, rakendatakse kahend süsteemis.
1945- BOOLE-avaldatakse, et saab arvutada 1 ja 0- dega.
1936- DVORAK- QWERTY-klaviatuuri tüübid.
Tärkide standardse paigutusega kirjutusmasinaklaviatuuri nimetatakse QWERTY klaviatuuriks ning see pärineb 19. sajandist. Pole olemas standardset arvutiklaviatuuri, kuigi paljud arvuteid tootvad firmad imiteerivad IBM PC klaviatuuri. Tegelikult on olemas kolm erinevat IBM PC klaviatuur
1941- ZUSE- Z3 esimene korralik arvuti ja tal oli alemas oma programmeerimis keel- BLANKAKÜL.
1944- MARK I- kasutas Babbage ideid, kasutab 10- nd süsteemi.
EDVAC- esimene, kus program on salvestatud.
1945- ENIAC- arvuti, mis on electron arvuti, kasutati umbes 17000 lampi, tohutu voolu tarbimine, programeeriti pistikühenduste kaudu (USA).
1942- COLOSSUS- inglaste masin, lahti muukida kodeeritud sõnumeid (GBR).
ENIGMA- kodeeris sõnumeid.
BOMBE- tegeleb skriüpteerimisega, tema põhjal loodi colossus.
1948- UNIVAC- firma, mis ärilistel plaanidel
1951- CYBER- arvuti esimesed lähevad seeriatootmisesse.
CRAY- arvuti esimesed lähevad seeriatootmisesse.
1951 M ЗCM- väike electron arvuti.
1953 MЗCM- kiire electron arvuti.
URAL- esimene eestisse jõudnud arvuti 1958. käivitati TÜ-s 2nov. 1959
1954- TEXAS INSTRUMENTS- transistorid.
1958- TEXAS INST. – esimene intergaalskeem.
1963-ASC2-kood
1963- DEC- müüb esimese mini arvuti.
1963- leiutati HIIR. DOUGLAS ENGELBART- leiutas hiire.
1967- IBM- loob FOPPY.
1969- AMD- loodi.
1971-4004 intel
1971- IBM- võttab kasutusele 8” floppy.
-Tuleb välja programeerimis keel PASCAL.
1972- HP 35 taskuarvuti
1972- loodi INTEL prosessor 8008 (mikro protsessor) 200khz.
1972- tulevad kasutusele 5 ½ floppyd.
1972- 8080 mikroprotsessor, 2 mhz.
1973- programeerimis keel PL/M mida kasutas JUKU.
1975-MACINTOSH APPEL 1
1977-CRAX –muldimeedia
1978- 8086 4,77 MHZ; 8 MHZ.
1979- 8088 4,77; 8 MHZ.
1981- MS-DOS
1982- 80286 8,25 MHZ.
287 matemaatika protsessor
1983-APPEL LISA esimene arvuti millel oli graafiline liides
1984- 3 ¼ floppy
1985-Sony CD-ROM 550 MB
1987-1992 JUKU
1985- 386 DX- 16,33 MHZ, 66 koos ko protsessoriga.
1988- 386 SX- 16,33 mhz, 66 ilma ko toeta.
1990- 386 SL- 16,33 mhz, 66 kandearvutitele ja madalama pingeline.
1989- 486 DX- 25,33, 66 mhz.
1991- 486 SX- 2525,33, 66 mhz.
1992- 486 SL- 2525,33, 66 mhz.
1992- 486 DX2- 50,66,80 MHZ 2korda kiirem siini kiirus.
1994- 486 DX4- 75, 100, 120, 133 MHZ 4 korda kiirem siini kiirus.
1994- PENTIUM- 60, 75, 100, 120, 133, 166, 200.
1995- PENTIUM PRO- 133, 266 on serveritele mõeldud L2CACHE suurendatud.
1997- PENTIUM MMX- 133,… 333 MHZ multimedia laiendus.
1997- PENTIUM II- 233 … 450 mhz (MOBILE PENTIUM II- läptop).
1998- PENTIUM II XEON- serverile toodetud protsessor.
1998- CELERON- 266….
1999- PENTIUM III- 450- 1400 mhz.
2002- PENTIUM IV- 1,2 GHZ… 3,06 GHZ.
Op süsteemid
1968 ARPANET
1969 AT&T Bell Labs UNIX
1977 BSD UNIX
1979 AT&T UNIX kommertskasutusse
1981 MS-DOS
1983 SCO UNIX
1984 SunOS
1987 OS/2
1987 MINIX (avatud koodiga õppe-opsüsteem)
1989 AT&T UNIX SVR4 (System V Release 4), POSIX
1991 Linux, WWW
1992 SUSE linux
1993 Windows NT
1993 Debian Linux
1994 RedHat Linux
2000 Windows 2000
086
|
286
|
386
|
486
|
Pentium
|
Pentium II
Celeron
|
Pentium III
|
Pentium IV
|
...
|
1978
|
1982
|
1985
|
1989
|
1993
|
1997
|
1999
|
2001
|
...
|
Inteli protsessorite areng läbi aegade.
70.aastatel oli protsessorite tootmine alles lapsekingades ja selle aastakümne lõpuks said valmis 8086 ja 8088 protsessorid, millede taktsagadus oli vastavlt 5 ja 10 Mhz.
80.aastate alguses (1982) sai valmis 80286 protsessor mille taktsagedus uletus 12 Mhz. 85.aastal valmis esimene 32 bitine protsessor 368DX. Temale järgnes 88 aastal 386SX. 386 protsessorite maksimaalne taktsagedus oli 33 Mhz. 89.aastal loodi 486DX mille taktsagedus pärast paariaastast täiustamist ulatus juba 50 Mhz.
90.aastate algul täienes 486 protsessor edasi ja 1992 a. loodi 486DX2 mille taktsagedus ulatus kuni 66 Mhz. Kaks aastat hiljem (1994) loodi 486DX4 mille taktsagedus ulatus kuni 100 Mhz. DX4 oli ka 486 protsessori seeria viimane mudel. Siis mindi üle Pentium (80586) protsessorile mille taktsagedus oli alguses 60 Mhz, kuid 94.aastal üetati 100Mhz piir. 1995 aastal hakati tootma Pentium Pro protsessoreid ja 1997 aastal loodi juba uus multimeedia toetusega protsessor MMX mis sai väga populaarseks. MMX protsessori taktsagedus ulatus kuni 266 Mhz. 1997 lõpuks tulivälja ka Pentium II protsessor, mis edestas oma eelast parameetritelt suuresti. Pentium II taktsagedus uletub kuni 450 Mhz. 1998. aastal tuli Intelil välja Celeron, mis sai väga populaarseks, sest ta oli võreldes Pentium II hulga odavam. 1999 aastal tuli välja Pentium II järeltulija Pentium III. Pentium III taktsagedu ulatus 1999.aasta lõpuks kuni 733 Mhz. Praegusel ajamomendil on väljas ka Pentium IV.
Pentium-1994a 60-200Mhz
Pentium PRO-1995a 100-200Mhz
Pentium MMX-1997(6)a 200-266-300Mhz
Pentium II -1997a 233-450Mhz
Pentium II xeon – 1998 400-450Mhz
Celeron 1999a 266mhz-1Ghz-...
Pentium III -1999a 450-900Mhz
Pentium 4 -2001a 1,1-2,26-...Ghz
Teiste protsessorite areng läbi aegade.
Cyrix/IBM protsessorid (praegusel ajajärgul vist juba kadunud. Igaljuhul on Cyrix protsessorid vähe levinud olnud koguaeg):
Cyrix'i protsessorite ajajärk (millest mina teadlik olen) algas 1993 ja lõppes 1998. Nende protsessorid ei saavutanud edu. Esimene Cyrix'i protsessor oli 486DX4 (1993), teine seeria Cyrix'il oli 5x86 mille taktsagedus küünis 233 Mhz'ni. 1996-1998 aastatel tegi Cyrix 6x86 protsessorid, millede taktsagedu uletus kuni 250 Mhz.
AMD protsessorid:
AMD alustas oma protsessorite tootmisga 1995 ja praegusel momendil Intelile suur konkurent. AMD esimesed protsessori olid (1995) NX586 ja Am486 ning Am5k86 mille taktsagedus oli vastavalt 133Mhz ja 120 ja 100Mhz. Nendele järgnes 1996 aastal K5 seeria. Nende taktsagedus ei ületanud samuti 120 Mhz. 1997 aastal läks kasutusele K6 seeria protsessorid mille taktsagedus ulatus 300Mhz. 98.aastel tehti K6 ka uuendusi K6-2 ja K6-3 mille taktsagedus ulatus 450 Mhz. 1999. Aastal loodi AMD K-7 Athlon, mida uuendati 2000 aastal niipalju et taktsagedus ületas ühe gigahertsi piiri. 2000 aastal lõi AMD ka K-7 Duron protsessori, mis oli väiksema taktsagedusega, kui Athlon. Duron on Eestis praegu üks populaarseim protsessor, sest ta on võrreldes kõigi teiste protsessoritaga palju odavam.
K5- 1993a 75...166Mhz
K6- 1997 166...300Mhz
K6-2 1997 266...550Mhz
K6-3 1999 400...500+Mhz
K7 2001 450...700Mhz
Protsessorite kiirendamine, selle vajadus ja ohud.
Protsessori ülekiirendamiseks on vaja muuta oma emaplaadi siinikiirust, protsessori kordajat (kui viimane lukustamata on) või mõlemat. Olenevalt emaplaadi vanusest ja tootjast saab neid muuta kas BIOS’st (vt punkti Mõisted), või emaplaadi pealt tõstes jumpereid (vt punkti Mõisted). Kõige mugavam ja ka ohutum variant oleks, kui kõike saaks muuta BIOS’st: kui arvuti pärast mõne seadme muutmist enam käima ei lähe, siis intelligentsemad BIOS’id oskavad tehtud muudatusi automaatselt tagasi võtta. Kui BIOS sellega hakkama ei saa, on võimalik selle manuaalne esile kutsumine, kasutades „clear CMOS“ jumperit (info selle kohta on emaplaadi manualis), millega on varustatud pea kõik emaplaadid.
Kuid on ka teine võimalus: suurendada protsessori tööpinget (oletades, et emaplaat seda võimaldab), kuid viimane toob kaasa suurema hulga soojuse genereerimise ning võib jällegi põhjustada ebastabiilsust
Kuumus
AMD Athlon (vt punkti Mõisted) protsessorite maksimaaltemperatuuriks, mil ta veel töötada võib, on 900C. Midagi jahutuse suhtes ette võtta soovitavad „asjatundjad“ aga juba, kui temperatuur ületab 500C.
Arvuti ebastabiilsus võib avalduda erineval moel, alates kinni jäämisest kuni andmete kaotuseni.
Paljud ülekiirendavad oma arvuteid, et käia kaasas ajaga. Arvutiomanikud teavad, et kohe pärast hetke, kui omale tippklassi arvuti oled ostnud, tuleb müügile sellest veel uuem ja veel kiirem. Ülekiirendamine võimaldab tipus püsida natuke pikemalt.
Sissejuhatus
Alustuseks selgitaksin täpsemalt mida overclockime kui selline üldse endast kujutab. Kõik kes arvutiasjandusega vähegi kursis on, teavad vast, et prosed jooksevad mingil konkreetsel sagedusel. Näiteks 200 MHz... see on prose nn. sisemine (internal) sagedus mis saavutatakse välise (external) sageduse ja kordaja korrutamise tulemusena. Näiteks varem laialdaselt levinud Pentium MMX 200 MHz protsessoril on need numbrid vastavalt 66,5 MHz ja 3. Seega 66,5*3=200 Mhz, 66,5*3,5=233 MHz jne. Overclockime kujutabki endast harilikult välise sageduse ja kordaja muutmist võrredes standardsega mille tulemusena saavutatakse suurem sisemine sagedus. Samas aga ei tähenda suurem sisemine sagedus alati ka suuremat jõudlust. Aga sellest natuke hiljem.
Miks overclockida?
Nagu tähelepanelikud lugejad vast juba isegi aru saanud, on põhjus lihtne. Te leiate, et arvuti pole piisavalt kiire aga samas ei taha ka uue ja kallima protsessori peale raha välja käia ja soovite olemasolevast viimast võtta. Muidugi võib seegi väikesi lisakulutusi põhjustada. Parimal juhul ei vaja te midagi, aga halvemal juhul tuleb effektiivsem ja võimsam jahutus organiseerida, kas siis võimsama ventilaatori vms näol. Ja päris halval juhul ikkagi uus protsessor osta, kuna muutusite liiga ahneks/innukaks ja kõrvetasite olemasoleva läbi :-( Aga kui olla ettevaatlik ja hoolitseda selle eest, et prose üle ei kuumeneks (mis kõrgematel sagedustel arusaadavatel põhjustel kergesti juhtuda võib), siis ei ole viimase variandi tõenäosus õnneks kuigi suur. Ning kas see pole siis tore, kui oma laual olev arvuti, mille prose eest ladusite välja MMX 166 MHz hinna jookseb nagu naabri MMX 233 ;-) Kuigi, siin on mõned aga'd.
Kas ikka tasub?
Ega ikka ei tasu küll, kui teil on plaanis sel viisil näiteks serveri jõudlust tõsta :o) Üldjoontes on overclock, eriti veel 'heavy' overclock a'la 166 => 292 MHz mõttekas vaid süsteemides, kus absoluutne töökindlus pole määrav. Seega põhiliselt koduarvutites. Asi on selles, et seoses prose temepratuuri tõusuga, perifeeriaseadmete ülekoormusega jms suureneb mitmeid kordi arvuti "külumise" või muude anomaaliate tõenäosus. See pole muidugi mingi reegel. Näiteks minu enda P5 150 MHz, mida ma igakülgselt testinud olen jooksis 200 MHz peal täpselt sama stabiilselt, kui ka originaalsagedusel, kuigi nii palju ma seda tõsta ei julgeks soovitada. Seda paljuski tänu kvaliteetse riistvara ja hea jahutuse olemasolule. Kuid on veelgi aga'sid. Isegi kui arvuti töötab pikka aega pealtnäha perfektselt, võib protsessor sel ajal aga vaikselt hävida kuni ühel päeval teise süsteem hangub, ja teeb seda lõplikult. Nimelt võivad jällegi tänu normaalsest kõrgemale töötemperatuurile kahjustada saada prose struktuurid kuni tekivad sisemised nö voolu läbilöögid ja prose ongi surnud. Laias laastus on krtiiline temperatuur ca 80 C ja püsiv töö sellel või kõrgemal temperatuuril võibki juba mõne kuu jooksul fataalseid tagajärgi põhjustada. Mina isklikult muutun murelikuks kui emaplaadi temperatuurisensor (väga kasulik feature emaplaadil kui kavatsete overlockida ) näitab 75 C. Protsessorid K6, samas aga ka MMX'id 75 C juures juba ammu hanguvad, end sellega omamoodi hävimise eest kaitstes. Nii et mainitud probleemi pärast on põhjust muret tunda põhiliselt neil, kelle arvutis paiknevad prosed taluvad kõrgeid temepratuure hangumata. Veel niipalju, et temperatuuriprobleem võib ilmneda ka näiteks overclockitud masinas olevatel laienduskaartidel, eriti videol. Oleneb muidugi ka emaplaadist. Kas PCI siin on sünkroonne või asünkroonne. Aga sellest jällegi hiljem. Preaegu aga kokkuvõtteks lausuksin, et kui põhiprobleemi, ülekuumenemeist, vältida õnnestub, on overclockimine üsna ohutu tegevus ja kui seda rahulikult ja mõistusega võtta võib julgelt nii mõnegi arvuti upgrade vahele jätta :-)
Millest alustada?
Kui olete seisukohal, et julge hundi rind on rasvane ja soovite oma arvutit vähe kiirendada, siis esimene asi mida tegema peaksite - välja otsima emaplaadi manual, ehk kasutamisjuhend teisisõnu. Sest muidu võib emaplaadil asuvate nn jumperite korrektne ümbersättimine raskeks osutuda. Muidugi kui olete mõne modernse emaplaadi omanik, siis võib juhtuda et saate external sagedust, kordistust ja muud sellist otse BIOSist muuta. Seda saavad teha näiteks Pentium II omanikud. Aga manual võiks siiski käepärast olla, et teaksite alati täpselt, mida teete. Kui selgub aga, et te manuali ei leia või pole seda arvutiga üleüldse kaasas, siis suunduge otseteed valmistaja kodulehele. Enne tuleks muidugimõista arvuti korpus lahti kiskuda ja välja uurida emaplaadi täpne mudel, mis peaks seal peal kirjas olema, tavaliselt plaadi üleval nurgas. Ning siis saate tootja saidist vajaliku info juba loodetavasti suurema vaevata üles leitud. Kui jällegi ei vea ja selgub, et saidis pole midagi jumperite ega muu sellise kohta räägitud, siis võib veel proovida AltaVista või mõne muu otsingusüsteemiga otsida. Näiteks AltaVista ja ASUS TX97-X plaadi korral võite tippida midagi sellist: tx97-x +jumper* või tx97-x +overclock* ning muid variatsioone sellel teemal. Levinud emaplaatide korral võite nii üsna huvitava info peale sattuda. Aga kui ikkagi ei vea, on näiteks 13. ja reede :-) Siis on veel natuke lootust. Nimelt võib juhtuda, et vajalik info on ka otse emplaadi peale trükitud vajalike jumperite lähedusse. Vaadata tasuks siis vihjeid external sagedusele a la 50 / 60 / 66 / 68 / 75 / 83 / 95 / 100 / 112 / 124 / 133 Mhz ( 486 korral 33 / 40 / 50 ), kordistusele 1,5x / 2x / 2,5x / 3x / 3,5x / 4x / 4,5x / 5x ning võimalik, et ka pingele mida saab reguleerida näiteks vahemikus 2,2 V - 3,4 V vms. Sellega olekski teooria lõppenud. Va see, et jäi mainimata üks põhitõde - nimelt on overclockimise eesmärgiks süsteemi üldjõudluse tõstmine, mitte sageduse suurendamine. Kuna arvuti jõudlust mõjutab rohkem external kui internal sagedus siis kui te panete näiteks Pentium 133 MHz (2*66,5) käima 150 MHz (3*50) siis saate vastupidiselt ootustele tulemuseks hoopis madalama jõudluse.
Asja kallale!
Kui välja otsitud, kuidas jumperid peaksid paiknema, siis võibki asuda neid ümber tõstma. Selles ei ole ju midagi rasket. Kõige suurem probleem on siis, et kui palju ikkagi juurde keerata. Mõned näited. Pentium 100MHz võib vabalt panna tööle näiteks 133MHz peale, see on siis 66MHz*2. Pentium 150MHz soovitatav kiirus oleks peale overclocki 166MHz või isegi 200MHz. Selle juures on peamine, et suurendada välimist sagedust. Välimine sagedus on just emaplaadi enda kiirus. Uuemate emaplaatide kiiruseks oleks soovitatavalt 100MHz, vanematel on see kõigest 66MHz. Kõige julgemalt võib overclocki teostada Mendocinode ehk Celeron A-de peal. Näiteks Mendocino 266MHz võib panna tööle ka 350MHz peal. Kui sobiv kiirus valitud, siis muu on juba lihtne. Sobiva kiiruse all ma mõtlesin just seda, et see ka prosele sobiks. Nüüd on vaja ainult arvuti lahti kiskuda ja õige jumperite hunnik üles otsida. Ei ole vist vaja öelda, et arvuti peab sellel ajal kinni olema. Kui jumperid paigas, siis tuleb arvuti uuesti köima panna. Kui pilt tuleb ette, siis on asi korras. Mõne benchmark progega tuleks siiski vaadata, mis see uus kiirus ikkagi on. Kui arvuti varasemast rohkem hanguma ei hakka, siis peaks vähemalt esialgu kõik korras olema. Alguses tuleks siiski arvuti korpus lahti jätta ja aeg-ajalt käega protsessorit või selle radiaatorit katsuda. Kui temperatuur püsib normaalne, siis on overclock õnnestunud.
http://arvutiweb.ee/seadmed/cpu/oc.htm
|