nyuuzyou/kompy huggingface dataset:
Oqıtıw quralları - 2023j 1-Tema atı: Jeke kompyuter haqqında ulıwma túsinik Teoriyalıq sabaqtıń oqıtıw texnologiyası modeli

|
2023j 1-Tema atı: Jeke kompyuter haqqında ulıwma túsinik Teoriyalıq sabaqtıń oqıtıw texnologiyası modeli
|
bet | 7/77 | Sana | 20.01.2024 | Hajmi | 2,73 Mb. | | #141639 |
Bog'liq rushnoyOqıtıw quralları
|
Instrukcion karta, tayanish konspekti, proektor, por, doska, plakat
|
Oqıw barısın shólkemlestiriw forması
|
(Frontal) Ulıwma, jeke tártipte
|
Oqıtıw sharayatı
|
Ásbap –úskeneler menen tamiyinlengen komtuyter xanası
|
Qayta baylanıs usılları hám quralları
|
Awız-eki qadaǵalaw, soraw- juwap, bahalaw
|
Teoriyalıq sabaqtıń oqıtıw texnologiyası modeli
Jumıs basqıshları hám waqtı
|
Sabaq barısınıń mazmunı
|
Oqıtıwshı
|
Oqıwshı
|
1-basqısh
Oqıtıw sabaǵına kirisiw
(20 min)
|
Shólkemlestiriw bólimi:
1.1.Oqıwshılardıń sabaqqa tayarlıǵın hám qatnasın tekseredi;
1.2.Teoriya ataması, rejesi, maqseti menen hám kútiletuǵın natiyjeler menen tanıstırıw
(qosımsha-1)
1.3.Teoriya sabaǵınıń bahalaw kriteriyası menen tanıstırıw (qosımsha-2)
1.4.Texnika qáwipsizligi qaǵıydalarına ámel qılıwı esletiledi (qosımsha-3).
|
shınıǵıwǵa tayarlıq kóredi
tanısadı
Texnika qáwipsizligi qaǵıydaları jurnalına qol qoyadı
|
2-basqısh
Tiykarǵı basqish
(185 min.)
|
Kirisiw kórsetpesi
Oqıwshılar bilimin jedellestiriw:
2.1 Blic sorawları járdeminde anıqlaydı (qosımsha-4)
Maqset hám wazıypanı belgileydi shınıǵıwdıń atı, rejesi, maqseti hám kútiletuǵın nátiyjeler menen tanıstıradı hám jazıp alıwın aytadı.
Taza oqıw material bayanatı:
2.2 Oqıw sabaǵı boyınsha ulıwma maǵlıwmat beredi, Paydalanılatuǵın ádebiyatlardı aytadı (qosımsha-5)
2.3.Oqıwshılardı toparlarǵa bólistirip shınıǵıw boyınsha jol-joba hámde óz betinshe orınlaw ushın kórsetpeler beredi; (qosımsha-6)
2.4. Oqıwshılardı jumıs orınları bólistirilip ámeli jumısın orınlaw ushın instrukcion karta tarqatıladı, orınlanıwın qadaǵalaydi. (qosımsha-7)
2.5. Ózbetinshe jumısların orınlanıwın qadaǵalaydı hám jumıs processi oqıwshılar tárepinen qoyǵan qatelerdi kórsetedi. (qosımsha-8)
2.6. Oqıw shınıǵıwı tamamlanǵannan soń talap dárejesine keltiredi. Tayarlanǵan jumısların qabıl etedi (qosımsha-)
|
Tapsırmaların orınlaydı.
Tıńlaydı, jazıp aladı.
Orınlaydı.
Qátelerdi dúzetedi.
Jumıs ornın tártipke keltiredi.
|
3-basqısh.
Juwmaqlawshı basqısh
35-minut
|
Juwmaqlaw:
3.1.Oqıwshılardıń oqıw teoriyaı shınıǵıw boyınsha bahaların jariyalaydı
3.2.Kásiplik sheberlikke iye bolıwda orınlanǵan tapsırmanıń áhmiyetli ekenligin uqtıradı;
3.3.Keyingi shınıǵıw menen tanıstıradı hám úy tapsırma beredi. (qosımsha-9)
|
Bahalar menen tanıstıradı
Tapsırmanı jazıp aladı.
|
|
| |
(1-qosımsha) - 2023j 1-Tema atı: Jeke kompyuter haqqında ulıwma túsinik Teoriyalıq sabaqtıń oqıtıw texnologiyası modeli

|
2023j 1-Tema atı: Jeke kompyuter haqqında ulıwma túsinik Teoriyalıq sabaqtıń oqıtıw texnologiyası modeli
|
bet | 3/77 | Sana | 20.01.2024 | Hajmi | 2,73 Mb. | | #141639 |
Bog'liq rushnoy(1-qosımsha)
1-Tema atı: Jeke kompyuter haqqında ulıwma túsinik
Rejesi:
• Kompyuterlerdi klaslarǵa bóliw
• Kompyuterdiń islew Principi hám qurawshıları
• Jeke kompyuterlerdiń dúzilisi
• Kompyuterdiń apparatları
(2-qosımsha)
t/s
|
Kriteriyalar
|
Baha
|
1
|
Alǵan bilimlerin islep shıǵarıwda qollay alatuǵın, usı pándi basqa pánler menen baylanıstıra alatuǵın óz betinshe jumıs hám wazıypalardı tolıq orınlaǵan hám jańalıq kiritiwge háreket etgen, hár tárepten basqa oqıwshılarǵa órnek bolatuǵın
|
5
|
2
|
Oqıw kórgizbeli qurallardan paydalana alatuǵın, alǵan bilimlerin xalıq xojalıǵındaǵı ornın tuwrı túsingen, ózbetinshe pikirley alatuǵın, algán bilimlerin túsindirip bere alatuǵın
|
4
|
3
|
Sabaqlarda 95% ke shekem qatnasqan, tekst konspektin jazǵan, oqıw quralları tolıq bolǵan ádebiyatlardan paydalanıwdı bilgen
|
3
|
4
|
Tálim standartlarında belgilengen bilim hám kónlikpelerdi 55% ten kem ózlestirgen oqıwshılar
|
2
|
(3-qosımsha)
Texnika qáwipsizligi qaǵıydaları
|
| |
-sinf texnologiya 1-chorak (I-variant)

|
-sinf texnologiya 1-chorak (I-variant)
|
bet | 76/77 | Sana | 27.11.2023 | Hajmi | 252,66 Kb. | | #106448 |
Bog'liq 5 – sinf. Texnologiya. 1-chorak. (I-variant) Yog`ochning xossalr-www.hozir.org7-sinf texnologiya 1-chorak (I-variant)
1
|
2
|
3
|
4
|
5
|
6
|
7
|
8
|
9
|
10
|
11
|
12
|
13
|
14
|
15
|
16
|
17
|
18
|
19
|
20
|
21
|
22
|
23
|
24
|
25
|
D
|
E
|
D
|
A
|
B
|
E
|
D
|
B
|
A
|
B
|
A
|
A
|
E
|
E
|
D
|
E
|
A
|
B
|
E
|
E
|
A
|
D
|
E
|
E
|
D
|
7-sinf texnologiya 1-chorak II-variant)
1
|
2
|
3
|
4
|
5
|
6
|
7
|
8
|
9
|
10
|
11
|
12
|
13
|
14
|
15
|
16
|
17
|
18
|
19
|
20
|
21
|
22
|
23
|
24
|
25
|
E
|
D
|
B
|
A
|
B
|
A
|
A
|
D
|
E
|
D
|
A
|
B
|
E
|
E
|
E
|
E
|
D
|
E
|
A
|
B
|
E
|
B
|
D
|
D
|
D
|
7-sinf texnologiya II-chorak (I-variant)
1
|
2
|
3
|
4
|
5
|
6
|
7
|
8
|
9
|
10
|
11
|
12
|
13
|
14
|
15
|
16
|
17
|
18
|
19
|
20
|
21
|
22
|
23
|
24
|
25
|
B
|
E
|
A
|
B
|
A
|
A
|
A
|
E
|
E
|
E
|
B
|
E
|
B
|
D
|
A
|
B
|
E
|
D
|
A
|
D
|
E
|
B
|
D
|
D
|
D
|
7-sinf texnologiya II-chorak (II-variant)
1
|
2
|
3
|
4
|
5
|
6
|
7
|
8
|
9
|
10
|
11
|
12
|
13
|
14
|
15
|
16
|
17
|
18
|
19
|
20
|
21
|
22
|
23
|
24
|
25
|
A
|
D
|
A
|
A
|
E
|
B
|
A
|
B
|
D
|
D
|
A
|
E
|
A
|
E
|
D
|
A
|
D
|
E
|
D
|
A
|
A
|
B
|
A
|
B
|
D
|
7-sinf texnologiya III-chorak (I-variant)
1
|
2
|
3
|
4
|
5
|
6
|
7
|
8
|
9
|
10
|
11
|
12
|
13
|
14
|
15
|
16
|
17
|
18
|
19
|
20
|
21
|
22
|
23
|
24
|
25
|
B
|
D
|
D
|
D
|
E
|
A
|
A
|
E
|
D
|
A
|
D
|
D
|
D
|
E
|
A
|
A
|
B
|
A
|
B
|
D
|
D
|
E
|
A
|
E
|
E
|
7-sinf texnologiya III-chorak (II-variant)
1
|
2
|
3
|
4
|
5
|
6
|
7
|
8
|
9
|
10
|
11
|
12
|
13
|
14
|
15
|
16
|
17
|
18
|
19
|
20
|
21
|
22
|
23
|
24
|
25
|
E
|
A
|
A
|
B
|
D
|
E
|
A
|
A
|
E
|
D
|
B
|
D
|
D
|
A
|
D
|
D
|
D
|
A
|
B
|
D
|
D
|
E
|
A
|
E
|
E
|
7-sinf texnologiya IV-chorak (I-variant)
S
|
1
|
2
|
3
|
4
|
5
|
6
|
7
|
8
|
9
|
10
|
11
|
12
|
13
|
14
|
15
|
16
|
17
|
18
|
19
|
20
|
21
|
22
|
23
|
24
|
25
|
J
|
A
|
B
|
D
|
B
|
D
|
A
|
A
|
B
|
B
|
D
|
F
|
A
|
B
|
D
|
B
|
D
|
E
|
D
|
B
|
D
|
D
|
E
|
A
|
E
|
E
|
7-sinf texnologiya IV-chorak (II-variant)
1
|
2
|
3
|
4
|
5
|
6
|
7
|
8
|
9
|
10
|
11
|
12
|
13
|
14
|
15
|
16
|
17
|
18
|
19
|
20
|
21
|
22
|
23
|
24
|
25
|
D
|
A
|
A
|
B
|
B
|
D
|
A
|
B
|
D
|
B
|
B
|
D
|
E
|
D
|
B
|
D
|
F
|
A
|
B
|
D
|
D
|
E
|
A
|
E
|
E
|
|
| |
2-Ma’ruza. O‘zbekiston o‘lchashlar birligini ta’minlash tizimi. Xuquqiy asoslari va nizomlari reja

2-Ma’ruza. O‘zbekiston o‘lchashlar birligini ta’minlash tizimi. Xuquqiy asoslari va nizomlari reja
Download
222,72 Kb.
Matnni ko'rish
bet
1/9
Sana
25.05.2024
Hajmi
222,72 Kb.
#253190
Download
222,72 Kb.
Matnni ko'rish
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Dərs
Mühazirə
Qaydalar
Referat
Xülasə
Yazı
2-Ma’ruza. O‘zbekiston o‘lchashlar birligini ta’minlash tizimi. Xuquqiy asoslari va nizomlari reja
Download
222,72 Kb.
Matnni ko'rish
-jadval - 2-Ma’ruza. O‘zbekiston o‘lchashlar birligini ta’minlash tizimi. Xuquqiy asoslari va nizomlari reja

1-jadval.
Xalqaro birliklar tizimi (SI) asosiy birliklari.
Kattalik
Birlik
Nomi
O‘lchamligi
Nomi
Belgisi
Ta’rifi
Uzunlik
L
metr
M
Metr bu yorug‘lik 1/299792458 s vaqt
oralig‘ida vakuumda bosib o‘tadigan masofa
Massa
M
kilo-
gramm
Kg
Kilogramm bu massa birligi bo‘lib xalqaro
kilogramm-prototipining massasiga teng
Vaqt
T
sekund
S
Sekund bu seziy - 133 atomi asosiy
holatining ikki o‘ta nozik sathlari orasidagi
bir-biriga o‘tishiga muvofiq keladigan
nurlanishning 9 192 631 770 davridir
Elektr
toki (elektr
tokining
kuchi)
1
amper
A
Amper bu vakuumda bir-biridan 1 m
oraliqda joylashgan, cheksiz uzun, o‘ta
kichik dumaloq ko‘ndalang kesimli ikki
parallel to‘g‘ri chiziqli o‘tkazgichlar-dan tok
o‘tganda o‘tkazgichning har 1 m uzunligida
2
10
-7
N ga teng o‘zaro ta’sir kuchini hosil
qila oladigan o‘zgarmas tok kuchi
Termodina
mik harorat
θ
kelvin
K
Kelvin bu termodinamik harorat birligi
bo‘lib, u suvning uchlanma nuqtasi
termodinamik haroratning 1/273,16 qismiga
teng
Modda
mikdori
N
mol
mol
Mol bu massasi 0,012 kg bo‘lgan uglerod-
12 da qancha atom bo‘lsa, uz tarkibiga
shuncha elementlarini olgan tizimning
modda miqdoridir. Molni tadbiq etishda
elementlari guruhlangan bo‘lishi lozim va
ular atom, molekula, ion, elektron va boshqa
zarrachalar guruhlaridan iborat bo‘lishi
mumkin
YOrug‘lik
kuchi
J
kandela
Cd
Kandela bu berilgan yo‘nalishda 540-10 Hz
chastotali
monoxrama-tik
nurlanishni
tarqatuvchi va shu yo‘nalishda energetik
yorug‘lik kuchi 1/683
W/sr
ni tashkil etuvchi
manbaning yorug‘lik kuchidir
Izohlar
1 Termodinamik temperaturdan (belgisi
T
), boshqa Selsiy temperaturasidan (belgisi
t
) ham
foydalanish ruxsat etiladi:
t
=
T–T
0
, bunda
T
0
=273,15 K. Termodinamik temperatura Kelvinlarda,
Selsiy temperaturasi esa Selsiy graduslarida ifodalanadi. O‘lchami jihatdan Selsiy gradusi
Kelvinga teng. Selsiy gradusi «Kelvin» nomi o‘rnida foydalaniladigan mahsus nom..
2 Termodinamik temperaturalar farqi Kelvinlarda ifodalanadi. Selsiy temperaturalarining
farqi ham Kelvinda, ham Selsiy.gradusida ifodalanadi.
3 Xalqaro amaliy temperaturani Xalqaro 1990 y. temperatura shkalasida, belgilash
zarur bo‘lsa, ya’ni uni termodinamik temperaturadan farqlash lozim bo‘lsa, termodinamik
temperatura belgisiga «90» indeksi qo‘shiladi, masalan,
T
90
yoki
t
90
.
SI birlagining hosilalari SI birliklarining kogerent hosilalarini yasash qoidalari
bo‘yicha yasaladi.
SI ning asosiy birliklaridan foydalanib, SI ning hosila birliklarini yasash
misollari 2-jadvalda keltirilgan.
|
) ga 
litsenziya - 2-Ma’ruza. O‘zbekiston o‘lchashlar birligini ta’minlash tizimi. Xuquqiy asoslari va nizomlari reja

) ga
litsenziya
–Ko‘rsatilgan faoliyat turlari bilan shug‘ullanishga huquqini tasdiqlovchi,
yuridik va jismoniy shaxslarga davlat metrologik xizmat idoralari tomonidan
beriladigan hujjat.
O‘lchash vositalarini metrologik attestatlash
–donalab ishlab chiqarilgan
(yoki O‘zbekiston hududiga donalab keltirilgan) o‘lchash vositalarining, ularning
xossalarini sinchiklab tadqiq etish asosida, qo‘llanishga huquqli ekanligini
metrologik xizmat tomonidan tan olish.
Metrologik xizmatlar, markazlar, laboratoriyalarni akkreditlash
–
metrolgik xizmatlar, markazlar, laboratoriyalarning o‘rnatilgan akkreditlash
doirasida o‘lchashlar birliligini ta’minlash bo‘yicha ishlarni o‘tkazishga huquqligini
rasmiy tan olish.
YUridik shaxslarning metrologik xizmatlarini o‘lchash vositalarini
kalibrlash huquqiga akkreditlash
–yuridik shaxslar metrologik xizmatlarining
o‘rnatilgan doirada o‘lchash vositalarini kalibrlashni o‘tkazish huqiqini rasmiy tan
olish.
O‘lchashlarni bajarish metodikalarini metrologik attestatlash
–
O‘lchashlarni bajarish metodikasining unga qo‘yilgan metrologik talablarga
muvofiqligini baholash va tasdiqlash maqsadida o‘tkaziladigan tadqiqot.
O‘lchashlarni bajarish metodikasi
–O‘lchashlar natijalarini avvaldan
ma’lum xatolik bilan olishni ta’minlaydigan ishlar va qoidalar majmui.
Metrologik faoliyat sohasida qo‘llaniladigan atamalar va ta’riflar, shuningdek
O‘z O‘DT ning asos bo‘luvchi hujjatlari O’z DSt 8.010:2002, O’z DSt 8.010.2:2003,
O’z DSt 8.010.3:2004, O’z DSt 8.010.4:2002 da ham o‘rnatilgan.
Nazorat savollar
1. O‘lchashlar birliligini ta’minlash tizimi nima?
2. O‘lchashlar birligini ta’minlash bo‘yicha munosabatlarni huquqiy tartibga
solish sohasiga doir qanday hukumat qarorlarini bilasiz?
3. O‘zbekiston Respublikasida o‘lchashlar birliligini ta’minlash tizimining
maqsad va vazifalari nimalardan iborat?
4. O‘zbekiston Respublikasida o‘lchashlar birliligini ta’minlash tizimining
huquqiy asoslari va nizomlari nimalardan iborat. Ularga izoh bering?
5. Xalqaro birliklar tizimi (SI) haqida so‘zlab bering?
6. O‘lchash birliklariga qo‘shimchalar deganda nimani tushunasiz?
7. Xalqaro birliklar tizimiga kirgan asosiy birliklarni sanab bering?
8. Kattalik birliklarini qo‘llash tartibi qanday?
9. Qanday metrologik atamalarni bilasiz, ularga ta’rif bering?
|
Kattalik birliklarini qo‘llash tartibi. Xalqaro birliklar tizimi (SI)

foydalaniladi. Davlat tilida chop etilgan ilmiy-texnikaviy matnlarda ushbu
standartda o‘rnatilgan yoki GOST 8.417-2002 da o‘rnatilgan birliklarning
belgilarini qo‘llanish ruxsat etiladi. GOST 8.417-2002 da o‘rnatilgan birliklarining
belgilari va xalqaro birliklarining belgilarini birvaqtda bir nashrning o‘zida
qo‘llanish ruxsat etilmaydi. Kattaliklarning birliklariga oid nashr bundan mustasno.
O‘lchash vositalariga yangitdan qabul qilinadigan me’yoriy hujjatlarda ularni
faqat SI birliklarida, bu birliklarning o‘nli karralari va ulushlarida yoki birliklarida
darajalash ko‘zda tutiladi.
O‘lchash vositalarini tekshirish metodikalariga yangidan ishlab chiqiladigan
yoki qayta ko‘rib chiqiladigan me’yoriy hujjatlar birliklarida darajalangan o‘lchash
vositalarini qiyoslashni nazarda tutishi lozim.
Barcha o‘quv yurtlarida o‘quv jarayonida ularning kimga qarashliligi va
mulkdorlik shaklidan qat’iy nazar, kattaliklar birliklarining nomi va belgisidan
foydalanadi.
Xorijiy mamlakatlar bilan hamkorlik doirasida shartnoma – huquqiy
munosabatlarda, shuningdek chet elga eksport mahsulot bilan birga jo‘natiladigan
turli texnik va boshqa hujjatlarda (shu jumladan, transportva iste’mol idishlarida)
birliklar qo‘llaniladi.
Eksportga etkazib beriladigan mahsulotning, shu jumladan vositalarining
tavsilotlarini va parametrlarini buyurtmachi tomonidan o‘rnatilgan kattaliklar
birliklarida ifodalash ruxsat etiladi.
Mustaqil Davlatlar Hamkorligi (MDH) a’zo-davlatlari bilan hamkorlik
doirasida shartnoma – huquqiy munosabatlarda, shuningdek bu davlatlarga etkazib
beriladigan mahsulotga qo‘shib jo‘natiladigan texnik va boshqa hujjatlarda, shu
jumladan, transport va iste’mol idishlarida GOST 8.417-2002 o‘rnatgan
birliklarning ruscha nomi va belgisini qo‘llanish ruxsat etiladi.
Bunda o‘lchash vositalariga hujjatlarda qanday belgilardan foydalanilganligiga
qaramay bu o‘lchash vositalarining jadvalchalarida, shkalalarida va taxtachalarida
O’z DSt 8.012:2005 da o‘rnatilgan birliklarning belgilari qo‘llaniladi.
Xalqaro birliklar tizimi asosiy va hosila birliklaridan tuzilgan.
SI birliklari 1-jadvalda ko‘rsatilgan.
Respublikada o‘lchashlar birligini ta’minlash bo‘yicha

O‘zbekiston Respublikasi Prezidenti huzuridagi Vazirlar Mahkamasi 1992 yil
29 aprelda 211 – sonli “O‘zbekiston Respublikasi standartlar metrologik qoidalar va
o‘lchashlar birliligi ustidan davlat nazorati haqidagi qonunni tasdiqlash
to‘g‘risida”gi qarorni nashr qildi, bunda esa O‘zbekiston respublikasida standartlar
va o‘lchash vositalari ustidan davlat nazoratining asosiy vazifasi mahkamaviy
bo‘ysinuvi va mulk shaklidan qat’i nazar vazirliklar, idoralar, korxonalar va turli
tashkilotlar tomonidan ta’minlashi va amal qilishi ekanligini ko‘zda tutadi.
1993 yil 2 martda O‘zbekiston Respublikasi Prezidenti huzuridagi Vazirlar
Mahkamasi tomonidan “O‘zbekiston respublikasida standartlash bo‘yicha ishlarni
tashkil qilish haqida”gi 93-sonli qaror qabul qilindi. O‘zbekiston Respublikasi
mustaqilligi e’lon qilinishi munosabati bilan, respublikada standartlashtirish,
metrologiya va sertifikatlashtirish milliy tizimini yaratishning asoslari qurildi.
SHu munosabat bilan sobiq Davstandartning respublika hududida joylashgan
tashkilotlari bazasida O‘zbekiston davlat standartlashtirish, metrologiya va
sertifikatlashtirish markazi (O‘zdavstandart) tashkil qilindi.
Bu qarorda respublika hududida standartlashtirish ob’ektlariga qo‘yiladigan
talablarni aniqlovchi me’yoriy hujjatlar toifasi oldindan kelishib olindi, shuningdek
O‘zbekiston respublikasi standartlashtirish davlat tizimining asosiy prinsiplari va
O‘zbekiston davlat standartlashtirish, metrologiya va sertifikatlashtirish markazi
haqidagi asosiy tizimlar tasdiqlandi.
1993 yil 28 dekabrda O‘zbekiston Respublikasi Oliy Soveti tomonidan
respublikada metrologiya bo‘yicha faoliyat Davlat boshqaruvini tartibga soluvchi
“Metrologiya to‘g‘risida”gi O‘zbekiston Respublikasi Qonuni qabul qilindi.
2002 yilda O‘zbekiston Respublikasi Prezidenti huzuridagi Vazirlar
Mahkamasi tomonidan “Standartlashtirish, metrologiya va maxsulot va xizmatlarni
sertifikatlashtirishni takomillashtirish bo‘yicha choralar haqida”gi 342-sonli qaror
qabul qilindi. Bu qarorda O‘zbekiston Respublikasi Vazirlar Mahkamasi huzuridagi
O‘zbekiston davlat standartlashtirish, metrologiya va sertifikstlashtirish markazi
(O‘zdavstandart)
ni
O‘zbekiston
standartlashtirish,
metrologiya
va
sertifikatlashtirish agentligi (“O‘zstandart” agentligi)ga aylantirish haqida qaror
qabul qilindi.
O‘zbekiston o‘lchashlar birililigini ta’minlash davlat tizimi asosiy

me’yoriy hujjatlarni tasdiqlash va davlat ro‘yxatidan o‘tkazish ishlarini
O‘zstandartAgentligi bajaradi.
O‘zbekiston Respublikasi davlat va xo‘jalik va boshqaruv idoralari,
tadbirkorlik sub’ektlari o‘z vakolatlari doirasida davlat metrologik tekshiruvi va
nazorati qo‘llanilmaydigan sohada O‘zstandart Agentligining o‘lchashlar birliligini
ta’minlash bo‘yicha me’yoriy hujjatlarini ravshanlashtiruvchi va ularga zid
kelmaydigan metrologiya doirasida me’yorlar va qoidalarni o‘rnatuvchi me’yoriy
hujjatlarni yaratishi va tasdiqlashi mumkin.
Edin Dervišhalidović, Dino Merlin, predsjednik Skupštine amus-a

BIOGRAFIJA
Edin Dervišhalidović, Dino Merlin, predsjednik Skupštine AMUS-a,
Kompozitor, tekstopisac, izvođač , aranžer i producent .
Djeluje u oblasti pop , folk i filmske muzike.
U skoro tridesetogodišnjoj karijeri objavio je deset studijskih albuma, cetiri koncertna albuma i nekoliko singlova sa preko sto pjesama, dijelom sa svojom grupom Merlin a dijelom u svojoj solo karijeri pod imenom Dino Merlin. Mnoge od tih pjesama su među najslušanijima u regiji.
Pisao je i za poznate umjetnike iz oblasti pop, folk i filmske muzike kao što su;
Zdravko Čolić, Mustafa Sandal, Hari Varešanović, Nina Badrić, Ivana Banfić, Boris Novkovic, Emina Jahović i drugi iz oblasti pop muzike.
Vesna Zmijanac, Lepa Brena, Ceca Veličković i drugi iz oblasti folk muzike.
Napisao je muziku za dugometražni film „Vanbračno putovanje“ Ratka Orozovića, i muziku za kratki film „ Čovjek S“ Ines Tanović iz oblasti filmske muzike.
Autor je teksta prve bosanskohercegovačke himne „Jedna si jedina“.
Tri puta je predstavljao Bosnu i Hercegovinu na takmičenju za pjesmu Evrovizije i to: dva puta kao kompozitor, tekstopisac i izvođač, a jednom kao kompozitor i koautor teksta.
Održao je skoro hiljadu solističkih koncerata i nastupa od kojih su neki u najpoznatijim evropskim arenama i stadionima kao što su : tri puta stadion“ Koševo“ i tri puta olimpijska dvorana Zetra u Sarajevu, tri puta arena u Beogradu, arena u Zagrebu i dva puta Veliki dom sportova u Zagrebu, Pulska arena, Splitska arena, stadion „ Ilirija“ u Ljubljani, „Le Bataclan“ u Parizu, „Gasometer“ u Beču, „The Vic theatre“ u Chicagu, nastupao je u Coloseumu u Rimu, amfiteatri ma u Istanbulu, Ljubljani itd. Učestvovao je na nekoliko međunarodnih festivala u Danskoj, Italiji i Turskoj.
Dobitnik je više nagrada i priznanja u oblasti muzike kao što su; “ Davorin“ i „ Porin“ i mnogih drugih domaćih i međunarodnih priznanja za umjetnost i kulturno stvaralaštvo.
Živi i radi u Sarajevu .
|
-jadval - 2-Ma’ruza. O‘zbekiston o‘lchashlar birligini ta’minlash tizimi. Xuquqiy asoslari va nizomlari reja

|
2-Ma’ruza. O‘zbekiston o‘lchashlar birligini ta’minlash tizimi. Xuquqiy asoslari va nizomlari rejaBog'liq 2-Ma’ruza. O‘zbekiston o‘lchashlar birligini ta’minlash tizimi. 2-jadval.
SI ning hosila birliklari. Bularning nomi va belgisi SI asosiy birliklarning
nomi va belgisidan foydalanib yasalgan
2
.
Kattalik
Birlik
Nomi
O‘lcham
i
Nomi
Belgisi
Maydon
L
2
Metr kvadrat
m
2
Hajm, sig‘im
L
3
Metr kub
m
3
Tezlik
LT
-1
Sekundiga metr
m/s
Tezlanish
LT
-2
Kvadrat sekundga metr
m/s
2
Zichlik
L
-3
M
Kub metrga kilogramm
kg/m
3
To‘lqin son
L
-1
Minus bir darajali metr
m
-1
Solishtirma hajm
L
3
M
-1
Kilogrammga kub metr
m
3
/kg
Elektr tokining zichligi
L
-2
I
Metr kvadratga amper
A/m
2
Magnit maydon
kuchlanganligi
L
-1
I
Metrga amper
A/m
Komponentning molyar
konsentratsiyasi
L
-3
N
Metr kubga mol
mol/m
3
Ravshanlik
L
-2
J
Metr kvadratga kandela
cd/m
2
2.6. Metrologiya bo‘yicha asosiy atamalar va ta’riflar
Metrologik me’yorlar va qoidalarning xalqaro va tarmoqlararo ahamiyatini
hisobga olgan holda o‘zaro tushunish va harakatlarni kelishishda metrologik
atamalarning birliligi va qabul qilingan tushunchalarga aniq rioya qilish muhim
ahamiyat kasb etadi.
O‘zbekiston Respublikasining “Metrologiya to‘g‘risida” Qonunida
metrologiya bo‘yicha quyidagi asosiy atmalar o‘rnatilgan.
Metrologiya
– O‘lchashlar, ularning birliligini ta’minlash metodlari va
vositalari va talab etilgan aniqlikka erishish usullari to‘g‘risidagi fan.
|
| |
Amsterdam - Bilingvní slovníky Slovník, jeho cíle a typy

Amsterdam 1982, 221-237
-SVENSEN Bo, Handbok i lexikografi.
| Amsterdam - Niderlandiya poy-taxti. Amstel daryosining quyilish yeri-da joylashgan. A. mamlakatning muhim iqtisodiy markazi, aholisi soniga ko‘ra eng katta shahri, yirik dengiz porti (yuk oboroti 20 mln.t. dan ortiq) |
Principer och metoder i ordboksarbetet. Tekniska Nomenklaturcentralen, Stockholm 1987
-ŠČERBA L. V., Opyt obščej teorii leksikografii. In Ščerba L.V., Izbrannyje raboty po jazykoznaniju i fonetike. Leningrad 1958, 54-91
-ZGUSTA L., Translation equivalence in the bilingual dictionary. In Hartmann, ed., 1984, 147-154
-ZGUSTA L. et al., Lexicography Today. An annotated bibliography of the theory of lexicography. Niemeyer Tübingen 1987
|
O‘zbekiston Respublikasida o‘lchashlar birliligini ta’minlash

metrologik
tekshiruv va nazorati, metrologiya bo‘yicha ishlarni moliyalashtirish
belgilangan.
O‘lchashlar birliligi o‘lchash holati sifatida belgilangan. Bunda o‘lchash
natijalari qonunlashtirilgan birliklarda ifodalanadi va o‘lchashlarning
xatoliklari
belgilangan ehtimollik bilan berilgan.
Qonunga muvofiq metrologiya bo‘yicha faoliyatni davlat boshqaruvini
metrologiya bo‘yicha milliy idora –
Standartlashtirish, metrologiya va
sertifikatlashtirish O‘zbekiston agentligi (O‘zstandart Agentligi) amalga oshiradi.
O‘zbekiston Respublikasi Vazirlar Mahkamasining 12.08.1994 y. №410
“O‘zbekiston Respublikasi Hukumatining ba’zi qarorlariga o‘zgartirishlar va
qo‘shimchalar kiritish to‘g‘risida”, 09.02.1996 y. №53 “O‘zbekiston
Respublikasining etalonlar bazasini shakllantirish va metrologik ta’minotni
takomillashtirish to‘g‘risida”, 02.12.2003 №539 “O‘lchash vositalarini tayyorlash,
xaridga chiqarish va ijara bo‘yicha faoliyatni litsenziyalash to‘g‘risida
nizomni
tasdiqlash to‘g‘risida” Qarorlariga muvofiq metrologik faoliyatning ba’zi sohalari
aniqlangan.
O‘zbekiston Respublikasi Vazirlar Mahkamasining 05.08.2004 y. №373
“Standartlashtirish, metrologiya va sertifikatlashtirish O‘zbekiston Agentligi
tuzilmasini takomillashtirish va faoliyatini tashkillashtirish to‘g‘risida”
Qarorida
O‘zstandart Agentligining tashkiliy tuzilmasi, asosiy vazifalari, ishlari va huquqlari,
shu jumladan metrologiya sohasida belgilangan.
O‘lchashlar birliligi - 2-Ma’ruza. O‘zbekiston o‘lchashlar birligini ta’minlash tizimi. Xuquqiy asoslari va nizomlari reja

Metrologik xizmat
–Davlat idoralari va yuridik shaxslarning metrologik
xizmatlari tarmoqlari hamda ularning o‘lchashlar birliligini ta’minlashga
yo‘naltirilgan faoliyati.
Davlat
metrologik
nazorati
–Metrologiya
qoidalariga
amal
qilinayotganligini tekshirish maqsadlarida davlat
metrologik xizmat idoralari
tomonidan amalga oshiriladigan faoliyat.
O‘lchash vositalarini qiyoslash
–O‘lchash vositalarining o‘rnatilgan texnik
talablarga muvofiqligini aniqlash va tasdiqlash maqsadida davlat metrologik xizmat
idoralari (boshqa vakolatlangan idoralar, tashkilotlar) bajaradigan amallar majmui.
O‘lchash vositalarini kalibrlash
–O‘lchash
vositalarining metrologik
tavsilotlarining haqiqiy qiymatlarini va qo‘llanishga yaroqli ekanligini aniqlash va
tasdiqlash maqsadida kalibrlash laboratoriyasi bajaradigan amallar majmui.
O‘lchash vositalarini tayyorlash (
ta’mirlash, sotish, ijaraga berish
Rus tili fanidan 2-mustaqil ta'lim topshirig'I (Yozma ish)

RUS TILI FANIDAN 2-MUSTAQIL TA'LIM TOPSHIRIG'I (Yozma ish)
Ushbu topshiriq talabaga Rus tili fanidan olingan nazariy bilimlarni amaliy grammatikaga oid mashqlar, so‘z boyligini tekshirish uchun mashqlar, xat yozish, dialog tuzish kabi kichik vazifalar orqali egallangan bilimlarni kengaytirish hamda ularni amalda qo’llay olish ko‘nikmasini hosil qilish maqsadida tayyorlangan boʻlib, talabalarning mustaqil ta’lim faoliyatini yoʻlga qoʻyishga xizmat qiladi.
Ushbu topshiriqni baholashda talabalarning Zoom darslarga kirganligi, darslarda faol ishtirok etganligi inobatga olinishi ko‘zda tutilgan.
Belgilangan muddatdan kech yuklangan topshiriq (universitet ECTS kredit modul tizimi hamda “Talabalarning bilimini baholash tartibi to‘g‘risida”gi Nizomga muvofiq) baholanmaydi. Shuningdek, talaba tomonidan yuklangan ma’lumotga shaxsan o‘zi mas’ul hisoblanadi va noto‘g‘ri yuklangan ma’lumot noll ball bilan baholashga asos bo‘ladi.
Topshiriqda aks etishi lozim boʻlgan jihatlar:
diksiyanihg ravonligi;
bilimning mukammalligi;
grammatik qoidalardan habardorligi;
Workshopni rasmiylashtirish va yuklash bo‘yicha texnik talablar: O‘tilgan mavzular yuzasidan iborat topshiriq Microsoft Word fayli shaklida yuklanadi. Talabalar vazifani bajarib, faylni qayta yuklaydilar va ushbu faylda bajarilgan topshiriqlar o’qituvchi tomonidan baholanadi.
Talaba berilgan mavzu bo‘yicha keng qamrovli bilimlarga ega bo‘lishi, nazariy bilimlarni amaliy vazifalar bilan bog‘lay olishi lozim. Bu maqsadga erishishda talabadan o‘z ustida muntazam ishlashi, nazariy va amaliy bilimlarini doimiy ravishda egallab borishi hamda mazkur fanning o‘quv rejadagi berilgan soatiga muvofiq 80 foiz mustaqil ta’lim komponentiga e’tiborni qaratishi lozim.
TOPSHIRIQLARNI BAJARISH TARTIBI
Guruh ro‘yxatiga ko‘ra variantlarda keltirilgan uchta grammatik topshiriqni bajaring:
savollarga javob bering; gaplarni to'ldiring; so'zlarni tugating. Belgilangan muddatdan kechiktirmay HEMIS platformasiga yuklang.
|
Bu qanday ishlaydi?

|
Bu qanday ishlaydi?
|
bet | 1/7 | Sana | 22.12.2023 | Hajmi | 4,42 Mb. | | #127007 |
Bog'liq amankulova
My.gov.com.uz
Soha: Ta’lim.1
1.1Chet tilini bilish darajasini aniqlash
Jismoniy shaxslarga ko'rsatiladi Yarimavtomatik
Bu qanday ishlaydi?
Ariza beruvchi YIDXPda ro‘yxatdan va/yoki avtorizatsiyadan o‘tadi va so‘rov yuboradi
Tashkilot
Bilim va malakalarni baholash agentligi
Bog‘lanish
+998 (71) 235-74-85
Call markaz: 1195
Xizmatdan foydalanuvchilar
Jismoniy shaxslar
Xizmatni ko'rsatish uchun kerak bo'ladigan hujjatlar
Talab etilmaydi
Xizmatni ko'rsatishning huquqiy asosi
O‘zbekiston Respublikasi Vazirlar Mahkamasining 2022 yil 16 fevraldagi "Chet tilini bilish darajasini aniqlash bo‘yicha davlat xizmatlari ko‘rsatishning ma’muriy reglamentini tasdiqlash to‘g‘risida"gi 73-son qarori
Xizmat narxi
- jismoniy shaxslar uchun
Yagona portal orqali topshirilganda miqdori - 459000 so'm (1.35 BHM)
1.1.1.rasm
1.1.2.rasm.Xizmatdan foydalanish bosqichlari.
1.2.Oliy, o‘rta maxsus, kasb-hunar hamda professional ta'lim olganlik to‘g‘risida davlat namunasidagi hujjatlarning dublikatini olish
Jismoniy shaxslarga ko'rsatiladi Yarimavtomatik
Bu qanday ishlaydi?
1. Ariza beruvchi YIDXPda ro‘yxatdan va/yoki avtorizatsiyadan o‘tadi va so‘rov yuboradi
2. Shakllangan invoys bo‘yicha to‘lov amalga oshiriladi
Tashkilot
O‘zbekiston Respublikasi Oliy ta’lim, fan va innovatsiyalar vazirligi
Bog‘lanish
Oliy ta'lim dublikati uchun: +998712070343 ichki raqam (117)
Professional ta'lim dublikati uchun: +998712466922
Badiiy akademiyaga tegishli ta'lim muassasalar dublikati uchun: +998712321765
Madaniyat vazirligiga tegishli ta'lim muassasalar dublikati uchun: +998335023377 ichki raqam (144)
Texnik muammolar uchun: +998712031324
|
| |
PTS-DOS - Operační systémy firmy Microsoft

|
Operační systémy firmy Microsoft
|
bet | 4/40 | Sana | 25.03.2020 | Hajmi | 5,29 Mb. | | #8784 |
PTS-DOS
PTS-DOS - ruský operační systém s výzbrojí ve formě:
archivátoru
souborového manažera
interní antivirové ochrany bootsektoru
internetového prohlížeče (Arachne)
poštovního programu
Telnetu (Telecommunication Network) je protokol na aplikační vrstvě používaný v počítačových sítích a na Internetu pro spojení klient-server pomocí protokolu
FTP klienta apod.
Na jeho chod vám bude stačit 286, 512 kB RAM a 2 MB na disku. Rychlejší než MS-DOS. M602, T602 vám poběží bez problému. PTS-DOS byl údajně používaný pro lety do vesmíru.
|
| |
Podíl webových prohlížečů v ČR (leden 2019 - duben 2019)

Podíl webových prohlížečů v ČR (leden 2019 - duben 2019)
Download
5,29 Mb.
bet
40/40
Sana
25.03.2020
Hajmi
5,29 Mb.
#8784
1
...
32
33
34
35
36
37
38
39
40
Podíl webových prohlížečů v ČR (leden 2019 - duben 2019)
Zdroj:
http://gs.statcounter.com/browser-market-share/desktop/czech-republic/#monthly-201901-201904-bar
Download
5,29 Mb.
1
...
32
33
34
35
36
37
38
39
40
Download
5,29 Mb.
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Dərs
Mühazirə
Qaydalar
Referat
Xülasə
Yazı
Podíl webových prohlížečů v ČR (leden 2019 - duben 2019)
Download
5,29 Mb.
Obec javornice domáCÍ kompostéry zdarma pro občany

OBEC Javornice
|
DOMÁCÍ KOMPOSTÉRY ZDARMA PRO OBČANY
|
Obec Javornice usiluje o zavedení kvalitního systému nakládání s komunálním odpadem, který by zaručoval ekonomickou únosnost jeho likvidaci a zároveň umožňoval jeho další využitelnost ve prospěch přírody i Vás občanů samotných, proto se rozhodla podat žádost o dotaci na realizaci projektu Kompostéry, která bude podána v rámci výzvy Operačního programu životní prostředí.
Hlavním cílem projektu je zapůjčení zdarma plastových kompostérů do domácnosti za účelem snížení množství biologicky rozložitelné složky odpadu ukládané do popelnic nebo na skládky. Uživatel kompostéru za cenu minimální práce získá kvalitní přírodní hnojivo.
Žadatelem a zároveň i majitelem kompostérů bude obec. Po uskutečnění dodávky kompostérů budou sepsány s občany smlouvy o výpůjčce zdarma na dobu 5ti let. Poté kompostéry přejdou zdarma do jejich vlastnictví.
Aby mohla být žádost obce o dotaci na pořízení kompostérů zpracována, je zapotřebí nejprve zjistit pomocí ankety, jaký bude o kompostéry zájem. K tomu slouží dotazník, který právě čtete. Proto žádáme všechny, kdo budou mít zájem o kompostér zdarma, aby včas odpověděli na otázky v tomto dotazníku. Pozdější požadavky nebude možné uspokojit.
Vyplnit dotazník můžete ručně a pak doručit na úřad obce, nebo e-mailem na adrese: obec@obecjavornice.cz . Dotazník je ke stažení i na stránkách www.javornice.cz
Cílem projektu je:
-
snížit náklady na sběr a svoz komunálního odpadu na skládku (až 60% komunálního odpadu z domácností tvoří biologicky rozložitelný odpad, který je možné kompostovat)
-
start separace biologického odpadu v rodinných domech (legislativní povinnost separovat biologický odpad – rok 2015)
-
chránit životní prostředí v obci - podpora ekologických řešení, které jsou ekonomicky výhodné.
Co Je to Kompostování?
Kompostovaní je přírodní proces, při kterém dochází k proměně biologických odpadů působením mikroorganismů, vody a kyslíku na huminové látky. Zralý kompost je možno použít na zvýšení úrodnosti půdy na zahradě. Jedná se totiž o 100% přírodní hnojivo.
Kompostér je ideální pomocník při kompostování. V kompostéru můžete už během jediné sezóny získat kvalitní kompost, protože významně urychluje proměnu bioodpadu. Bioodpad v něm nepáchne a kompostér působí esteticky.
Obsah kompostéru 1000 l.
Suroviny vhodné do kompostu:
Zbytky rostlin, plevele, květy, bramborové slupky, listí, posekaná tráva, rozdrcené dřevo, piliny, hobliny, kuchyňský odpad (káva, skořápky, slupky, kůstky, zbytky jídel), zemina z květin, trus a podestýlka drobných zvířat (kromě psů a koček), exkrementy hospodářských zvířat (omezené množství), sláma a jiné sklizené zbytky, popel z dřeva, novinový papír, karton, kůra stromů, hadry z přírodních tkanin.
SUROVINY NEVHODNÉ DO KOMPOSTU:
Plasty, sklo, kovové předměty, kameny, noviny, potištěný papír, pleny, olej a odpady nerostlinného původu.
Ke každému kompostéru bude přiložena brožura, jak správně kompostovat – ZDARMA.
|
Microsoft Windows - Operační systémy firmy Microsoft

|
Operační systémy firmy Microsoft
|
bet | 8/40 | Sana | 25.03.2020 | Hajmi | 5,29 Mb. | | #8784 |
Microsoft Windows
- je v informatice označení pro několik různých operačních systémů od firmy Microsoft. Všechny mají grafické uživatelské rozhraní, avšak liší se použitým jádrem, úrovní podpory multitaskingu (současného běhu více úloh najednou) i používanými knihovnami a účelem použití.
Multitasking
Termínem multitasking (z angličtiny, multi = mnoho, task = úloha) se v informatice označuje schopnost počítače, resp. operačního systému provádět (přinejmenším zdánlivě) několik úloh současně. Dnešní operační systémy jsou typicky víceúlohové – sem patří např. Microsoft Windows či Linux. Naopak MS-DOS je příkladem jednoúlohového systému, na kterém vždy běží pouze jediný program a teprve po jeho ukončení je možno spustit jiný.
GUI
Grafické uživatelské rozhraní (anglicky Graphical User Interface, známe pod zkratkou GUI) je uživatelské rozhraní, které umožňuje ovládat počítač pomocí interaktivních grafických ovládacích prvků. Na monitoru počítače jsou zobrazena okna, ve kterých programy zobrazují svůj výstup. Uživatel používá klávesnici, myš a grafické vstupní prvky jako jsou menu, ikony, tlačítka, posuvníky, formuláře a podobně.
První grafické uživatelské rozhraní WIMP (Windows, Icons, Menus, Pointers) bylo vyvinuto v roce 1973 ve vývojových laboratořích společnosti Xerox. Jeho popularizaci zajistil v roce 1983 počítač Apple Lisa a v roce 1984 pak masivně Apple Macintosh.
Jednotlivé verze MS Windows (založené na MS-DOSu)
První verze OS s GUI od Microsoftu -
|
| |
PŘÍKAZY PRO PRÁCI SE SOUBORY

PŘÍKAZY PRO PRÁCI SE SOUBORY
Příkaz ke spuštění souboru
COPY kopíruje soubory
DEL maže soubory
REN provádí přejmenování souborů
TYPE vypíše obsah textového souboru
PŘÍKAZY PRO PRÁCI S DISKY A ADRESÁŘI
Příkaz k přepnutí disku
DIR vypíše obsah adresáře
CD přepne do pracovního adresáře
MD vytvoří adresář
RD vymaže prázdný adresář
PŘÍKAZY PRO PRÁCI S DATEM A ČASEM
DATE čte a nastavuje systémové datum
TIME čte a nastavuje systémový čas
OBECNÉ ŘÍDÍCÍ A KONFIGURAČNÍ PŘÍKAZY
BREAK nastavuje způsob přerušení programu klávesami ctrl+break nebo ctrl+c
CLS maže obsah textové obrazovky
EXIT ukončuje činnost stávajícího interpreteru příkazů a vrací řízení na vyšší úroveň interpreteru
VER zobrazí číslo aktuálně používané verze OS MS-DOS
PROMĚNNÉ PROSTŘEDÍ A PŘÍKAZY PRO PRÁCI S NIMI
PATH proměnná, která definuje přístupovou cestu do adresářů, ve kterých bude OS hledat spustitelné programy
PROMPT proměnná, která definuje způsob zobrazení výzvy OS v příkazovém řádku
SET definuje proměnné prostředí, zobrazuje je a přiřazuje jim hodnoty
PŘÍKAZY PRO ČINNOST DÁVKOVÝCH SOUBORŮ
CALL, FOR, GOTO, IF, REM, SHIFT
Externí příkazy
Příkazy pro práci se soubory a adresáři
MOVE přesouvá soubory a přejmenovává adresáře
UNDELETE obnovuje vymazané soubory
XCOPY kopíruje celé adresářové struktury
REPLACE řídí nahrazování souborů
ATTRIB zobrazuje a upravuje atributy souborů
TREE zobrazuje adresářový strom disku
DELTREE maže celé adresářové stromy
FC porovnává obsah souborů
MSBACKUP zálohuje soubory a adresáře
SUBST vytváří umělý, virtuální disk
SHARE definuje podmínky pro sdílení a zamykání souborů
EDIT spouští jednoduchý textový editor
EXPAND rozbaluje soubory
Příkazy pro práci s diskem
FORMAT formátuje disk nebo disketu
FDISK připravuje medium k formátování
UNFORMAT obnovuje data ztracená formátováním
LABEL přiřazuje disku jméno
SYS vytváří systémový disk
DISKCOPY kopíruje celé disky
DISKCOMP porovnává obsahy disků
CHKDSK kontroluje integritu souborů na disku
SCANDISK rozsáhlým způsobem kontroluje a opravuje chyby na disku
DEFRAG odstraňuje fragmentaci disku
DRVSPACE komprimuje disk
Příkazy pro práci s pamětí
MEM zkoumá obsah paměti počítače
MEMMAKER optimalizuje využití paměti
LOADFIX načítá program nad prvních 640 kB paměti
Klávesnice a obrazovka, národní nastavení
DOSKEY umožňuje editaci příkazového řádku a tvorbu příkazových maker
KEYB zapíná na klávesnici národní sadu znaků
COUNTRY instaluje národní podporu
MODE nastavuje základní komunikační parametry rozhraní
PRINT definuje parametry tisku
MSCDEX instaluje rozhraní pro jednotku CD-ROM
INTERLNK instaluje podporu komunikace dvou pořítačů po paralelním nebo seriovém portu
INTERSVR instaluje podporu komunikace dvou pořítačů po paralelním nebo seriovém portu ze strany serveru
Ostatní externí příkazy a programy
MSD diagnostický test počítače
MORE filtr, pauzuje výpis po stránkách
FIND filtr, nalézá řetězce
SORT filtr, třídí výstupy
MSAV antivirový program
DEBUG ladící a programovací prostředek
QBASIC programovací jazyk
VSAFE rezidentní antivirový program
HELP nápověda
FASTHELP stručná nápověda
Programová podpora MS Windows
Programy MWAVTSR, MWBACKUP, MWAB, SMARTMON, MWUNDEL.
MS Windows
|
Klony MS-DOSu - Operační systémy firmy Microsoft

|
Operační systémy firmy Microsoft
|
bet | 2/40 | Sana | 25.03.2020 | Hajmi | 5,29 Mb. | | #8784 |
Klony MS-DOSu
Označení „DOS“ je zkratkou slov Disk Operating System a obvykle se takto označuje skupinka příbuzných operačních systémů, které dominovaly trhu zhruba mezi léty 1981 až 1995 (resp. 2000 pro lidi, kteří považují Win 95 a Win 98 za jakousi DOSovou nadstavbu). Jedná se o slušnou řádku let.
Není proto divu, že se během nich nastřádalo velké množství systémů:
DR-DOS, FreeDOS, PTS-DOS, Novell DOS, OpenDOS, PC-DOS, ROM-DOS, JM-OS a spousty dalších.
DR-DOS
DR-DOS (čti di: a: dos - "dý ár dos") je verze operačního systému DOS od firmy Digital Research (DEC) vycházející z původního CP/M, stejně jako konkurenční MS-DOS.
Později po odkoupení firmy Digital Research společností Novell byl operační systém přejmenován na Novell DOS. Ještě později byl DR-DOS koupen společností Caldera, která jej přejmenovala na Caldera DOS.
DR-DOS - Konkurent MS-DOS. V současné době dosáhl verze 8.0 a má stále velmi nízké nároky na hardware. Vystačí si i s i286 s 2 MB RAM. Možná ho rozchodíte i na šicím stroji. Podle dokumentace disponuje DR DOS dobrou podporou sítě.
DR-DOS nedisponuje grafickým rozhraním ani žádnými zvláštními programy. Osmičková verze již nabízí podporu velkých disků se souborovým systémem FAT a multitasking. Můžete bootovat i z Flashky.
|
| |
Microsoft Windows 98 Second Edition

|
Microsoft Windows 98 Second Edition
|
bet | 14/40 | Sana | 25.03.2020 | Hajmi | 5,29 Mb. | | #8784 |
Microsoft Windows 98 Second Edition (Windows 98 Druhé vydání, běžně označováno jako „Windows 98 SE“) je mírně vylepšená verze tohoto operačního systému, vydaná 10. června 1999. Druhé vydání obsahovalo opravy mnoha menších chyb, novou (pátou) verzi prohlížeče Windows Internet Explorer, podporu pro sdílení připojení k Internetu (Internet Connection Sharing), vylepšenou podporu USB, Netmeeting verze 3 a podporu pro DVD.
|
| |
Windows 1.0 byla uvedena na trh 20. listopadu 1985

Windows 1.0 byla uvedena na trh 20. listopadu 1985. Tato nadstavba OS DOS sice nebyla příliš použitelná, ale např. již nenutila uživatele ukončovat a znovu spouštět programy. Pokud chtěl s programy pracovat současně, mohl se mezi nimi přepínat, avšak okna se nemohla překrývat.
Opět z listopadu, avšak nyní z roku 1987, pochází Microsoft Windows 2.0. V zásadě se jedná o systém stejný jako Windows 1.0 (16-bitový multi-taskový operační systém pro PC platformu s grafickým rozhraním), který však přinesl několik zajímavých novinek. Předně, ve Windows 2.0 již mohla okna přesahovat jedno do druhého, což ve Windows 1.0 nebylo možné. Windows 2.0 také přinesly sofistikovanější koncept klávesových zkratek. A v neposlední řadě byl s touto verzí představen koncept minimalizace a maximalizace oken - doposud se používalo "Iconize" (shodit do ikony) a "Zoom" (přiblížit). Na Windows 2.0 také běžely první verze programů Microsoft Word a Microsoft Excel.
V květnu 1990 se objevila v pořadí třetí hlavní verze tohoto operačního systému a to Microsoft Windows 3.0. Tato verze se občas označuje jako první, která dosáhla masovějšího rozšíření a použití. Dle názoru mnohých se stala rivalem pro Apple Macintoshe a tehdejší stroje řady Commodore Amiga. Musíme ovšem doplnit, že pouze pokud jde o GUI, jinak byly schopnosti jednotlivých platforem výrazně odlišné. Značně přepracované uživatelské rozhraní spolu s technickými inovacemi se podepsalo na lepší práci s pamětí i tehdejšími procesory řady 286 / 386.
|
FreeDOS - Operační systémy firmy Microsoft

FreeDOS
Je složen z mnoha různých, oddělených programů, které se chovají jako "balíčky" v celém FreeDOS. I když zvládá i dvoujádrové procesory, tak jeho hlavní myšlenkou je podpora starého hardwaru, jako například staré IBM PC s procesorem 8086. Bootuje z čehokoli. Uživatelé si mohou vytvořit svoji vlastní uživatelskou distribuci.
FreeDos vznikl 26. června 1994, tedy v době, kdy Microsoft oznámil, že již nebude prodávat ani podporovat MS-DOS.
|
Základní části systému (systémové soubory)

|
Základní části systému (systémové soubory)
|
bet | 5/40 | Sana | 25.03.2020 | Hajmi | 5,29 Mb. | | #8784 |
Základní části systému (systémové soubory)
Aby počítač mohl pracovat, musí mít aktivní operační systém. Operační systém se spustí při zapnutí počítače z tzv. systémového disku.
Systémový disk musí obsahovat minimálně tyto čtyři základní části operačního systému:
Boot zaváděcí program
IO.SYS vazební program
MSDOS.SYS jádro systému
COMMAND.COM komunikační program
Zaváděcí program (Boot) - je uložen na začátku disku. Po zapnutí počítače zavede operační systém do operační paměti.
Vazební program (IO.SYS) - zprostředkovává komunikaci mezi technickým vybavením počítače (hardware) a jádrem operačního systému.
Jádro systému (MSDOS.SYS) - provádí základní operace s uloženými informacemi ve vnějších pamětech, zajišťuje ošetření chyb.
Komunikační program (COMMAND.COM) - provádí veškerou komunikaci uživatele se systémem: přijímá z klávesnice zadané příkazy, provádí je a informuje uživatele o výsledku. Spouští další programy. Příkazy se zadávají na příkazovou řádku za výzvu (PROMPT).
Na systémovém disku mohou být i speciální inicializační soubory CONFIG.SYS (je to konfigurační soubor, jeho příkazy se provádí při startu operačního systému) a AUTOEXEC.BAT (to je dávkový soubor, který se automaticky spouští při startu systému. Většinou se v něm zavádějí ovladače přídavných zařízení, spouštějí rezidentní programy a nastavuje výchozí stav operačního systému po startu).
Operační systém dále obsahuje množství služebních programů pro různé další operace s uloženými informacemi.
Rozhraní systému
DOS standardně poskytuje jen textový terminál a v něm příkazový řádek, pomocí kterého může uživatel zápisem příkazů počítač ovládat.
Protože je příkazový řádek poměrně nepohodlný, byly velmi často využívány specializované programy (souborové manažery), které usnadňovaly správu souborů (kopírování, mazání, vytváření adresářů, …) a vytvářely charakteristické textové uživatelské rozhraní. Nejpoužívanější byl Norton Commander, který se stal vzorem pro mnoho klonů, jako například Volkov Commander, Manažer M602 a další (v současnosti se Midnight Commander stále používá v unixových operačních systémech včetně Linuxu).
Souborové manažery
Norton Commander Volkov Commander
Manažer M602 Midnight Commander
|
| |
Бобожонов бунёд бўжонович илмий раҳбар: к ф. д проф. Сманова З. А. Тошкент-2023 йил

|
Бобожонов бунёд бўжонович илмий раҳбар: к ф. д проф. Сманова З. А. Тошкент-2023 йил
|
bet | 1/3 | Sana | 30.01.2024 | Hajmi | 6,64 Mb. | | #148640 | Turi | Диссертация |
Bog'liq powerpointbase.com-1067
БОБОЖОНОВ БУНЁД БЎЖОНОВИЧ
Илмий раҳбар: к.ф.д. проф. Сманова З.А.
Тошкент-2023 йил
ЎЗБЕКИСТОН РЕСПУБЛИКАСИ
ОЛИЙ ВА ЎРТА МАХСУС ТАЪЛИМ ВАЗИРЛИГИ МИРЗО УЛУҒБЕК НОМИДАГИ
ЎЗБЕКИСТОН МИЛЛИЙ УНИВЕРСИТЕТИ
МАВЗУ:ХРОМ (VI) ВА МОЛИБДЕН (VI) ИОНЛАРИНИ АНИҚЛАШНИНГ СОРБЦИОН-СПЕКТРОСКОПИК УСУЛЛАРИНИ
ИШЛАБ ЧИҚИШ
КИМЁ ФАНЛАРИ БЎЙИЧА ФАЛСАФА ДОКТОРИ (PhD) ДИССЕРТАЦИЯCИ
Хром (VI) ва молибден (VI) ионлари саноат, тиббиёт, техника ва пўлат ишлаб чиқаришда кенг қўлланилади. Бази соҳаларда бу металларнинг ўрнини боса оладиган бошқа элементнинг йўқлиги ундан фойдаланишга бўлган эҳтиёжни орттиради. Аммо уларнинг атроф-муҳит объектлари таркибида РЭЧМ дан ошиши бир қанча муаммоларнинг келиб чиқишига сабаб бўлади. Бу эса уларнинг микро-миқдорларини аниқлашнинг сезгир ва танлаб таъсир этувчан усулларини ишлаб чиқишга бўлган талабни оширади.
Ишнинг долзарблиги
Хром (VI) ва молибден (VI) ионларини атроф-муҳит объектлари таркибидан аниқлашнинг экспресс, юқори танлаб таъсир этувчан, сезгир сорбцион-спектроскопик усулларини ишлаб чиқишдан иборат.
Тадқиқотнинг мақсади
Xromning qo‘llanilishi haqida
.
Xrom poʻlat va temirdan yasalgan buyumlarning sirtini korroziyadan saqlash maqsadida xromlashda.
Xrom olovbardosh, kislotalar taʼsiriga chidamli.
Xrom birikmalari zaharli, ular boʻyoq sifatida, fotografiyada, pirotexnikada, kun sanoatida va boshqa sohalarda ishlatiladi.
.
Molibden hayot uchun muhim mikroelementdir, chunki u ko'plab fermentlarda kofaktor sifatida mavjud.
Oksotransferazalar molibdenni kofaktor sifatida suvdan kislorodni juft elektron bilan o'tkazishni ishlatish uchun ishlatadi.
Molibden kolibaktor molibdopterin (Mo-co) ishni bajarishni.
Ksantin oksidaza asosan jigar va sut ichakda mavjud, ammo immunologik usullardan olib tashlash uning sut bezlari, skeleti va ishlab chiqarishda joy imkoniga.
molibdenning qo‘llanilishi haqida
Хром (VI) ва молибден (VI) ионларини аниқлашда қўлланилган реагентлар
1,8-диоксинафталин-3,6-дисульфо-кислотанинг икки натрийли тузи (C10H6Na2O8S2*2H2O)
фенилфлуорон (2,6,7-тригидрокси-9-фенил-3(3H)-ксантенон) (С19H12O5)
1,8-диоксинафталин-3,6-дисульфо-кислотанинг икки натрийли тузи ва фенилфлуоронни квант-кимёвий ҳисоблаш натижалари
|
| |
O’quv - Chilangari kasbi bo’yicha

|
Chilangari kasbi bo’yicha
|
bet | 140/162 | Sana | 12.10.2024 | Hajmi | 5,07 Mb. | | #274795 |
Bog'liq B C toifa tuzil OMT Elmuratov XO’quv mashg’ulotining maqsadi: “Yongin xavfsizligi va yonginni uchirish qoidalari.”mavzusi bo’yicha bilim va ko’nikmalarga ega bo’lish bilimlarini mustahkamlash.
Pedagogik vazifalar:
1. Yonish turlarini aytib beradi.
2. O’t o’chirish usullarini aytib beradi
3. O’t o’chirish vositalari aytib beradi
|
O’quv faoliyati natijalari:
1. Yonish turlarini bilib oladilar.
2. O’t o’chirish usullarini bilib oladilar
3. O’t o’chirish vositalarini bilib oladilar
|
O’qitish usullari:
|
Tushuntirish, ko’rsatish, “Blits – so’rov”, “Klaster”, “Nima uchun”,Aqliy hujum. VENN diagrammasi
|
O’quv faoliyatini tashkil etish:
|
Guruhiy, guruhlarga bo’lib o’tish
|
O’qitish vositalari:
|
Ko’rgazmali qurollar, proektor, kodoskop. stendlar.
|
O’qitish sharoiti:
|
Kichik guruxlarda, Jihozlangan o’quv honasi.
|
Qayta aloqaning usul va vositalari.
|
Nazorat, bajarilgan ishlarni tekshirish, ogzaki savol - javob va boshqalar.
|
MASHG’ULOTINING TEXNOLOGIK XARITASI
|
| |
Ish
b - Chilangari kasbi bo’yicha

|
Chilangari kasbi bo’yicha
|
bet | 141/162 | Sana | 12.10.2024 | Hajmi | 5,07 Mb. | | #274795 |
Bog'liq B C toifa tuzil OMT Elmuratov XIsh
bosqichlari va vaqti
|
Faoliyat mazmuni
|
O’qituvchi
|
O’quvchi
|
1-bosqich. Mavzuga kirish
(10 daq)
|
Tashkiliy qism:
1.1. O’quvchilarning davomatini tekshiraman ;
1.2.O’quvchilarning darsga tayyorgarligini nazorat qilaman.
|
Mashg’ulotga
tayyorgarlik ko’radilar
|
Maqsad va vazifani belgilanishi:
1.3. Mashg’ulot nomi, rejasi, maqsad va kutila-yotgan natijalar bilan tanishtiraman. (1-ilova)
1.4. Mashgulotning baholash mezonlari bilan tanishtiraman.
|
Yozadilar. Tinglaydilar.
|
2-bosqich. Asosiy qism
(60 daq)
|
O’quvchilar bilimini faollashtirish
2.1. O’tilgan mavzuni savol-javob orqali takrorlayman.
2.2. Blits savollar bilan o’quvchilar bilimini faollashtiraman.(2-ilova)
Yangi o’quv material bayoni
2.3. Aqliy hujum bilan mavzuni bayon etaman.(3-ilova)
2.4. Klaster, Nima uchun, VENN diagrammasi bilan mavzuni bayon qilaman.
Yangi o’quv materialini mustahkamlash (4-ilova)
2.5. Tarqatma materiallar bilan yangi mavzuni mustahkamlayman.
2.6. Guruhlarga bo’lib savol-javob bilan mavzuni mustahkamlayman..
2.7.Piyodalar to’plangan joylarda avtomobilni boshqarishda YTH sodir bo’lganda qanday choralar ko’rilishini Nima uchun diagrammasi bilan mustahkamlayman.
2.8. O’tilgan yangi mavzu bo’yicha baxs-munozara o’tkazaman.
|
Savollarni eshitib , o’ylab, tahlil qilib javob beradilar.
Tinglaydilar,berilgan ma’lumotlarni yozib boradilar.
Muhokama qiladilar, faol qatnashadilar
O’quvchilar guruh bilan birga topshiriuqlarni bajaradi.
|
|
|
| |