nyuuzyou/kompy huggingface dataset:
Buxoro davlat universiteti magistratura talabasining ilmiy-pedagogik faoliyati

|
Buxoro davlat universiteti magistratura talabasining ilmiy-pedagogik faoliyati
|
bet | 1/5 | Sana | 14.08.2024 | Hajmi | 473 Kb. | | #269476 |
Bog'liq Ilmiy-pedagogik faoliyati kundaligi
O'ZBEKISTON RESPUBLIKASI
OLIY VA O'RTA MAXSUS TA'LIM VAZIRLIGI
BUXORO DAVLAT UNIVERSITETI
MAGISTRATURA TALABASINING
ILMIY-PEDAGOGIK FAOLIYATI
KUNDALIGI
Buxoro-2022
O'zbekiston Respublikasi
Oliy va o'rta maxsus ta'lim vazirligi
Buxoro davlat universiteti
_______________________________________________ fakulteti
________________________________________________ mutaxassisligi
(_____________) bo’yicha tahsil olayotgan magistratura talabasi
kodi
_____________________________________________________ ning
ILMIY-PEDAGOGIK FAOLIYAT
KUNDALIGI
2022-2023-o'quv yili
Magistratura talabasining ilmiy-pedagogik faoliyati to'g'risida
Kadrlar tayyorlash milliy dasturidagi nazariy amaliyot bilan bog'lash va mustahkamlashga katta e'tibor berish zarurligi uqtirilgan. Chunki bu tadbir talabalarning bilim saviyasi yuqori, ma'naviy barkamol va har tomonlama yetuk mutaxassis bo'lib yetishishida muhim ahamiyatga egadir. Bu vazifalarni amalga oshirishda magistratura talabasining ilmiy-pedagogik faoliyati (amaliyoti) ham katta rol o'ynaydi.
Ilmiy-pedagogik ishni bajarish jarayonida magistratura talabasi professor-o'qituvchi olimlar bilan bevosita o'rganish, ularning rahbarligida auditoriya mashugulotlari o'tkazish, shuningdek, dekanat va kafedra ishlarini tashkil etishga oid me'yoriy hujjatlar bilan tanishish imkoniyatiga ega bo’ladi.
Magistratura talabasi ilmiy-pedagogik faoliyatining maqsadi
Magistratura talabalarini ilmiy-pedagogik kasbga bo'lan qiziqishini oshirish va ularda ilmiy izlanish g'oyalarini shakllantirish.
Magistratura talabalarini tarbiyaviy faoliyatlarga jalb etish, ular tomonidan ta'limning tarbiyaviy uslublarini o'zlashtirishni ta'minlash.
Yangi pedagogik va informatsion texnologiyalarni o'zlashtirish hamda tadbiq qilish.
Mustaqillik ta'limning tashkiliy va o'quv-uslubiy ta'minotini o'rganish.
Ma'ruza matnlari, amaliy hamda laboratoriya mashgulotlari bo'yicha uslubiy ishlanmalar tayyorlash rejalari, dasturlari va texnologik xaritalarni tuzish.
Magistratura talabasi 2 yillik ta'lim davomida ilmiy-pedagogik ish, kamida 540 soat miqdoridagi mustaqil bajariladigan yuklama bilan aniqlanib, taxminan quyidagicha taqsimlanadi:
Yuklama soatlarda
|
Ilmiy pedagogik faoliyat davomida qilinadigan asosiy ishlar
|
|
|
А.Dekanat faoliyatini tashkil etish bo’yicha me'yoriy hujjatlar bilan tanishish.
B. Magistratura talabasi ta'lim olayotgan kafedra faoliyatini tashkil etish bo'yicha me'yoriy hujjatlar bilan tanishish.
D. Ma'ruza va Amaliy darslarga tayyorlanish, matnlar yozish, ishchi dastur va texnologik xaritalar tuzish.
E. Auditoriya mashg’ulotlarini o'tish
|
|
| |
www.ziyouz.com - Microsoft Word oqcharloq ziyouz com doc

www.ziyouz.com kutubxonasi
24
kelgan Asl Jonatanga ham ishora qiladi. Bu ishora — Komillikka chorlov.
Bu ishorada
e’tiqod, ilm yo‘lida tinimsiz izlanishlar bilan bog‘langan, qadimgi qadriyatlarga uyg‘un
an’analar mujassam. Ayni shu xususiyatlar rivoyat-qissa
mazmuniga teranlik
bag‘ishlagan.
«Oqcharloq Jonatan Livingston» o‘smirlarning sevimli
kitobiga aylanib ulgurdi,
jahon
bolalar adabiyoti
majmualaridan joy oldi, ko‘plab tillarga tarjimasi amalga oshdi. O‘tgan
yili rossiyalik noshirlar tomonidan bu asarning biryo‘la to‘rtta nashri chiqarildi.
Bolalar
uchun mo‘ljallab chiqarilgan bu kitoblar ham Jonatanning parvozi bardavomligini
ko‘rsatib turibdi.
Sevimli «Ma’rifat» gazetamizning qadrli o‘quvchilari ushbu
rivoyat-qissa va uning
tarjimasi haqida fikr-mulohazalarini
bildiradilar, degan umiddamiz.
Ahmad OTABOYEV
“Marifat” gazetasidan olindi.
www.ziyouz.com
Informacije in podatki o naročniku

Informacije in podatki o naročniku
Naročnik je družba Arriva Alpetour d.o.o., Ulica Mirka Vadnova 8, 4000 Kranj.
Stik z naročniki je možen izključno prek Portala javnih naročil (www.enarocanje.si) pri objavi predmetnega javnega naročila, kot je to opredeljeno v nadaljevanju.
Razpisni postopek
Pregled razpisnega postopka
Ponudniki morajo predložiti svojo ponudbo skladno z razpisno dokumentacijo, njegovimi prilogami in zadevnimi zakonskimi določili ob upoštevanju pravil postopka oddaje naročila male vrednosti.
Izbran bo kandidat z najugodnejšo ponudbo, ki bo izbrana na podlagi meril navedenih v nadaljevanju.
Naročnik Arriva Alpetour d.o.o. si pridržuje pravico, da brez negativnih posledic zanj:
ne dodeli naročila, če meni, da pogoji niso ugodni, ali dodeli naročilo, tudi če prejme samo eno veljavno ponudbo;
v fazi pregleda in ocene ponudb od ponudnikov prek sistema e-JN (https://ejn.gov.si/ejn2) zahteva predložitev pojasnil ali dokazil glede navedb v ponudbi. Na tovrstne poizvedbe je treba odgovoriti na način in v roku, kot bo naveden v pozivu;
odstopi od podpisa pogodbe po pravnomočnosti odločitve o oddaji naročila.
Ponudniki se z oddajo ponudbe strinjajo, da bodo ohranjali zaupnost vseh informacij skozi celoten razpisni postopek.
|
Fizik jarayonlar - Reja: Xususiy hosilali differensial tenglamalar turlari Chegaraviy va boshlang’ich shartlar bilan...

Fizik jarayonlar. Har xil fizik-mexanik masalalarni matematik modellashtirish natijasida xususiy hosilali differensial tenglamalarga kelinadi. Bu tenglamalar va tenglamalar sistemasi ko’pincha bir xil yoki bir biriga yaqin ko’rinishda yoziladi. Asosan klassik masalalarda bunday tasdiqlar saqlanish qonunlari ko’rinishida yoziladi. Bu tasdiqlar asosida asosan quyidagilar yotadi: massa paydo bo’lmaydi va yo’qolmaydi; impuls, impuls momenti va energiya saqlanadi. Ana shu g’oyalarni qo’llash orqali kelib chiqadigan xususiy hosilali tenglamalar konservativ tenglamalar deb ataladi.
Xususiy hosilali tenglama fazodagi nuqtalarni, vaqtni va sodda chiziqli xossalarni bog’laydi, bu xususiy hosilali tenglama yoki tenglamalar sistemasini fazo va vaqtda to’lqin holatini tadqiq qilishda tuzish mumkin. Ko’plab fizik jarayonlar (masalan, to’lqin tarqalishi, ko’chirish, diffuziya, potensial) juda sodda xususiy hosilali tenglamalar bilan ifodalanishi mumkin.
Bunga misollar keltiramiz.
Dispersion munosabat. funksiyani - fazoviy o’zgaruvchining va - vaqt o’zgaruvchining funksiyasi deb tanlab olish va uni xususiy hosilali tenglamani qanoatlantiradi deb hisoblash mumkin.Ushbu
funksiya (fazo va vaqtda izolyatsiyalangan to’lqin yoki furye-moda)ni bizni qiziqtirayotgan xususiy hosilali tenglamaga qo’yishning natijasini qaraylik, bunda - to’lqin chastotasi; - to’lqin uzunligi bilan bog’liq to’lqin soni, ; - to’lqin uzunligi. Buning natijasida ushbu
dispersion munosabatga ega bo’lamiz.
Berilgan xususiy hosilali tenglama bilan tavsivlanayotgan fizik jarayon uchun dispersion munosabat chastota va ma’lum bir to’lqin uzunlikli o’ziga xos xarakterli vaqt masshtabini bog’laydi. Agar chastota haqiqiy bo’lsa, u holda tebranish yoki to’lqin jarayoni, va aksincha u manfiy bo’lsa, u holda modaning ko’tarilishi yoki so’nishi tavsiflanayotgan bo’ladi.
Boshlang’ich shartlar bilan berilgan masalani sonli yechishda bizni asosan har xil fizik jarayonlar uchun masalaning vaqt masshtablari va ularning to’lqin uzunligidan bog’liqligi qiziqtiradi. Ana shu ma’lumot dispersion munosabatda bo’ladi.
|
To’lqin tarqalishi - Reja: Xususiy hosilali differensial tenglamalar turlari Chegaraviy va boshlang’ich shartlar...

To’lqin tarqalishi. To’lqinlar va to’lqinli harakatlar fizik-mexanik masalalarda ko’plab uchraydi. Eng sodda hol bo’lgan tortilgan torda to’lqin tarqalishi masalasini qaraylik, bunda - tor nuqtalarining ko’chishi ushbu
to’lqin tenglamasini qanoatlantirsin, bunda - parametr, ; - torning tarangligi; - birlik uzunlikka mos keluvchi massa miqdori. Agar - torning uzunligini bildirsa, u holda xarakterli vaqtni uzunlikli to’lqinning o’tish vaqti deb topishimiz mumkin:
.
Murakkabroq yaqinlashishni tanlab, tordagi ushbu
furye-modani qaraylik. Bu modani to’lqin tenglamasiga qo’ysak, u holda berilgan - to’lqin soni uchun - chastota ushbu
tenglamani qanoatlantirishi lozim. Bu tenglama xususiy hosilali tenglamaning dispersion munosabati deb ataladi.
Natijada xarakterli vaqt masshtabini to’lqin bilan quyidagicha bog’laymiz:
.
Shuni ham ta’kidlaymizki, agar - siljish tezligi va - chetlanish burchagi bo’lsa, u holda ikkinchi tartibli to’lqin tenglamasini ushbu
,
ikkita birinchi tartibli xususiy hosilali tenglamalar sistemasiga keltirish mumkin.
Ko’chirish tenglamasi. Ko’chirish tenglamasi to’lqin tenglamasi bilan bog’langan va suyuqlikning ko’chishi natijasida yuzaga keladi. Massaning saqlanish qonuni tenglamasi Lagranj nuqtai nazaridan ushbu
tenglama bilan ifodalanishini aytib o’tgan edik. Bu dalildan, ya’ni suyuqlikning zichligini harakatlanayotgan suyuqlik zarrachasidagi lokallangan xossa deb qarashdan, zichlikning suyuqlik bilan birga ko’chishi kelib chiqadi. Siqilmaydigan suyuqlik (o’zgaruvchan zichlik bilan bo’lsa ham) uchun massaning saqlanish tenglamasi
kabi yoziladi. Bu tenglama ko’chirish tenglamasi deb ataladi.
Shunday qilib, ixtiyoriy suyuqlikning ixtiyoriy hajmiy xossasi holatini tavsiflovchi va boshlang’ich shartlar bilan berilgan masalalar tenglamalarida ko’chirishni tavsiflovchi hadlar paydo bo’ladi.
Xususiy holda, bir o’lchovli ko’chirish tenglamasi quyidagicha yoziladi:
.
|
Giperbolik tipdagi bir oʻlchovli tenglamani sonli yechishning har xil usullari

|
Giperbolik tipdagi bir oʻlchovli tenglamani sonli yechishning har xil usullari
|
bet | 6/8 | Sana | 16.02.2024 | Hajmi | 22,67 Kb. | | #157529 |
Bog'liq Reja Xususiy hosilali differensial tenglamalar turlari Chegarav-fayllar.org4. Giperbolik tipdagi bir oʻlchovli tenglamani sonli yechishning har xil usullari
Differensial chegaraviy masala. Quyida bir oʻlchovli ikkinchi tartibli giperbolik tipdagi xususiy hosilali differensial tenglamalarni sonli yechish usullari bilan tanishiladi. Buning uchun quyidagi chegaraviy masala (yupqa torning kichik tebranishlari haqidagi masala) qaraladi:
, , ,
, , , (1)
, ,
Quyidagi holatlar tahlil qilinadi:
chegaraviy masalanni yechish uchun ayirmali sxemalarni tuzish uslublari;
boshlang’ich va chegaraviy shartlarni approksimatsiyalash muammolari;
hisoblashlar ketma-ketligi.
To’rli soha. Qaralayotgan chegaraviy masala uchun:
, , ,
, , ,
bu yerda – to’r funksiyasining tugunga tegishli komponentasi; ; - vaqt t bo’yicha qadam, ; – koordinata bo’yicha qadam, ; .
Ayirmali masala (ayirmali sxema). Qaralayotgan differensial masala uchun
qo’llanilishi mumkin bo’lgan ayirmali sxemalardan biri quyidagicha:
,
, ;
, , ;
,
Ayirmali sxemaning shabloni.
Qaralayotgan ayirmali sxema uchun berilgan va larda yechimning qiymatini to’rning to’rtta nuqtasi bo’yicha bog’lovchi tuzilma qaralayot-gan ayirmali sxemaning shabloni deb ataladi (3-rasm).
3-rasm. Ayirmali sxemasi shabloni.
Approksimatsiya xatoligi (tafovut).
Tafovutning qiymati haqida tasavvurga ega bo’lih uchun dastlab tayanch nuqtani berish va bu nuqtaga nisbatan (yoki ) ifodaganing Teylor qatoridagi yoyilmasiga kiruvchi ning qiymatini tasavvur qilish lozim. Masalan, tayanch nuqt sifatida nuqtani tanlash bilan yuqorida qaralgan ayirmali sxema uchun ushbu
tenglikka ega bo’lamiz.
Izoh. To’lqin tenglamasi uchun «xoch» («krest») sxemaning approksimatsiya tartibi boshlangich shartlarning approksimatsiya tartibi bilan aniqlanadi. Bu sxema ichki nuqtalar uchun har ikkala o’zgaruvchilar bo’yicha ikkinchi tartiblidan kichik bo’lishi mumkin.
|
| |
Berilgan (1) chegaraviy masala uchun ayirmali sxemani qurish uslublari

|
Berilgan (1) chegaraviy masala uchun ayirmali sxemani qurish uslublari
|
bet | 7/8 | Sana | 16.02.2024 | Hajmi | 22,67 Kb. | | #157529 |
Bog'liq Reja Xususiy hosilali differensial tenglamalar turlari Chegarav-fayllar.orgBerilgan (1) chegaraviy masala uchun ayirmali sxemani qurish uslublari.
Berilgan (1) chegaraviy masalani to’r sohasida to’g’ridan to’g’ri approksimatsiyalash. To’r sohasi quyidagicha:
, , , ; ;
- vaqt bo’yicha qadam; – koordinata bo’yicha qadam;
Izlanayotgan to’r funksiya quyidagicha:
, , ,
bu yerda – to’r funksiyasining tugunga tegishli komponentasi.
«Xoch» («krest») sxema. To’rning ichki nuqtalari uchun ayirmali tenglama quydagicha yoziladi:
,
, (2)
Chegaraviy shartlarning approksimatsiyasi quyidagicha:
, ,
Boshlang’ch shartlarning approksimatsiyasi quyidagicha:
, , .
Ushbu (2) tenglama ichki nuqtalarda dastlabki differensial tenglamani ikkinchi tartibli aniqlik blan approksimatsiyalaydi. Ammo bu yerda ikkinchi boshlang’ich shartning approksimatsiyasi bo’yicha birinchi tartibli aniqlikka ega. Shuning uchun bu sxema birinchi tartibli aniqlikka ega deyiladi (3-rasm).
Sonli yechimning ustivorlik sharti bu Kurant soni:
Oshkor sxema. Bu sxemaning shabloni quyidagicha (4-rasm). To’rning ichki nuqtalari uchun ayirmali tenglama quydagicha yoziladi:
,
; (3)
4-rasm. Beshnuqtali oshkor sxema shabloni.
Boshlang’ich va chegaraviy shartlarning approksimatsiyasi xuddi «xoch» («krest») sxemadagi kabi. Shunday qilib, ushbu sxema (3) tenglama va «xoch» («krest») sxemaning boshlang’ich va chegaraviy shartlaridan iborat. Bu sxema birinchi tartibli aniqlikka ega, ammo u absolyut noustivor. Aniq amaliy masalalarni yechishda undan foydalanib bo’lmaydi. Bu yerda esa u absolyut noustivor ayirmali sxemaga misol sifatida keltirilmoqda.
1-oshkormas sxema. Bu sxemaning shabloni quyidagicha (5-rasm).
To’rning ichki nuqtalari uchun ayirmali tenglama quydagicha yoziladi:
,
; (4)
Boshlang’ich va chegaraviy shartlarning approksimatsiyasi xuddi «xoch» («krest») sxemadagi kabi. Shunday qilib, ushbu sxema (1.4) tenglama va «xoch» («krest») sxemaning boshlang’ich va chegaraviy shartlaridan iborat. Bu sxema birinchi tartibli aniqlikka ega bo’lib, u absolyut ustivor. Aniq amaliy masalalarni yechishda undan deyarli foydalanilmaydi, chunki hisoblashlar yaxshi natija bermaydi.
5-rasm. Beshnuqtali oshkormas sxema shabloni.
2-oshkormas sxema. Bu sxemaning shabloni quyidagicha (5-rasm).
To’rning ichki nuqtalari uchun ayirmali tenglama quydagicha yoziladi:
,
; (5)
Boshlang’ich va chegaraviy shartlarning approksimatsiyasi xuddi «xoch» («krest») sxemadagi kabi. Shunday qilib, ushbu sxema (1.5) tenglama va «xoch» («krest») sxemaning boshlang’ich va chegaraviy shartlaridan iborat.
Bu sxema birinchi tartibli aniqlikka ega (boshlang’ich shartlarning qo’pol approksimatsiyasi sababli) bo’lib, u absolyut ustivor.
6-rasm. Yettinuqtali oshkormas sxema shabloni
|
| |
FOYDALANILGAN ADABIYOTLAR - Reja: Xususiy hosilali differensial tenglamalar turlari Chegaraviy va boshlang’ich shartlar...

Abduqodirov A.A., Fozilov F.N., Umurzoqov T.N. Hisoblash matematikasi programmalash. Toshkent, «O’qituvchi». 1989.
Isroilov M. Hisoblash metodlari. Toshkent, « 0 ‘qituvchi», 1988.
Demidovich B.P., Maron I.А. Основы вычыслительной математики. М., «Наука», 1970.
Samarskiy А.А. Введение в числительные методы. М., «Наука», 1987.
Kopchenova N.V., Maron I.А. Вычислительная математика примерах и задачах. М., «Наука», 1972.
Tixonov A.N., Kostamarov D.P. Amaliy matematikadan kirish leksiyalari. Toshkent, «O’qituvchi», 1987.
Razdelek »Sodelujoči« - Javno naročilo za nakup regionalnega avtobusa 15 m le z nizkimi emisijami

|
Javno naročilo za nakup regionalnega avtobusa 15 m le z nizkimi emisijami
|
bet | 14/33 | Sana | 23.07.2021 | Hajmi | 134,38 Kb. | | #15777 |
Razdelek »Sodelujoči«
Ponudnik v ta razdelek vključi dokumente ostalih sodelujočih gospodarskih subjektov (partnerji, podizvajalci ter subjekti, katerih zmogljivosti uporablja ponudnik).
Del ponudbe, ki jo ponudnik predloži klasično
Ponudnik mora po klasični pošti (priporočeno s povratnico) poslati oz. dostaviti na naslov naročnika: Arriva Alpetour, Mirka Vadnova 8, 4000 Kranj zahtevano zavarovanje za resnost ponudbe v skladu s točko 10.2. te dokumentacije, in sicer najkasneje do roka za oddajo ponudb.
Ta del ponudbe je potrebno oddati v zaprti ovojnici, ki mora biti v levem spodnjem kotu jasno označena z napisom: “NE ODPIRAJ – JN 2020/01 – avtobus˝. Na zadnji strani ovojnice mora biti naveden naziv in naslov ponudnika.
|
| |
Zaveza za zagotovitev ustrezne količine

Zaveza za zagotovitev ustrezne količine
Količina vozil predstavlja pričakovano naročeno količino vozil v letu 2020, pri čemer si naročnik pridružuje pravico količino povečati.
Ponudnik se zavezuje pod enakimi pogoji dobaviti dodatna vozila tudi v letu 2021. Javno naročilo ima v tem delu naravo okvirnega sporazuma, kar pomeni, da naročnik dodatne nabave ni zavezan izvesti, saj so količina in tehnične zahteve za nabavo v letu 2020 v trenutku priprave te dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila zanj objektivno nedoločljive. V primeru, da naročnik v letu 2021 ne bo potreboval vozil, enakih vozilom, ki jih bo naročnik dobavil v letu 2020, teh vozil ne bo nabavil. Največje število vozil, katere si naročnik pridržuje pravico nabaviti v letu 2021, je 1 vozilo. Ponudniki z oddajo ponudbe pristajajo na navedene pogoje in se odpovedujejo uveljavljanju kakršnihkoli zahtevkov v primeru, da se naročnik v letu 2021 ne odloči za naročilo dodatnih vozil.
|
Shоkоlаd mаssаsini tаyyorlаsh

|
Shоkоlаd mаssаsini tаyyorlаsh
|
bet | 12/18 | Sana | 28.11.2023 | Hajmi | 13,05 Mb. | | #107113 |
Bog'liq portal.guldu.uz-QANDOLAT MAHSULOTLARI TEXNOLOGIYASIShоkоlаd mаssаsini tаyyorlаsh
Shоkоlаd mаhsulоtlаrigа mа’lum mаssа, hаjm, shаkl vа nаqsh bеrilishi shаkl bеruvchi аgrеgаtlаrdа qоliplаrni shоkоlаd mаssаsi bilаn to’ldirish оrqаli аmаlgа оshirilаdi.
Shоkоlаdgа shаkl bеruvchi аgrеgаtlаr bir mаqsаdli - fаqat bir guruhdаgi mаhsulоtlаrni ishlаb chiqаrishgа mo’ljаllаngаn, mаsаlаn, plitkаli shоkоlаd uchun, yoki ko’p mаqsаdli (univеrsаl) - bir nеchа guruhdаgi shоkоlаd mаhsulоtlаrini, mаsаlаn, plitkаli shоkоlаd vа mаsаlliqli shоkоlаdlаrni ishlаb chiqаrishgа mo’ljаllаngаn bo’lаdi. Ishlаb chiqаrilаdigаn mаhsulоtlаr аssоrti-mеntini kеngаytirish uchun zаmоnаviy shоkоlаdgа shаkl bеruvchi аgrеgаtlаrgа hаr хil mахsus qurilmаlаr o’rnаtilаdi.
Shоkоlаd mаhsulоtlаrigа shаkl bеruvchi аgrеgаtlаrdа shоvqinsiz mаg-nitli-tеbrаnmа kоnvеyеrlаr, ko’p qаvаtli sоvutish kаmеrаlаri, mundshtukli yoki оriеntаtsiyalаnuvchi plitаlаrgа egа dоzаlоvchi - shаkl bеruvchi mаshinаlаr qo’llаnilаdi. Ulаr bir turdаgi mаhsulоtdаn ikkinchi turgа tеzdа o’tish yoki qаttiq qo’shimchаli (mаydаlаnаgаn yoki butun yong’оq mаg’izlаri) shоkоlаd оlish imkоnini bеrаdi.
Shоkоlаd mаhsulоtlаrigа shаkl bеruvchi аgrеgаtlаrdа zаnjirlаrgа qоlip ushlаgichlаr bilаn zich mаhkаmlаnаdigаn qоliplаr yoki zаnjirlаrdа o’rnаtilgаn itаruvchilаr bilаn qo’zg’аtilаdigаn vа erkin yotgаn qоliplаr qo’llаnilаdi.
Shоkоlаd mаhsulоtlаrigа shаkl bеruvchi аgrеgаtlаr bir yoki ikki bоshchаli qilib ishlаb chiqаrilаdi. Ikki bоshchаli аgrеgаtlаr (ikkitа bir vаqtning o’zidа ishlаydigаn dоzаlоvchi - shаkl bеruvchi mаshinаli) kаttаrоq unumdоrlikkа egа. Ulаrdа fаqаt birtа yoki ikkitа ko’rinishdа-gi turli qоliplаr, mаsаlаn, mаssаsi 50 vа 100 g li qоliplаrni qo’llаsh imkоniyati mаvj ud. Bu аgrеgаtlаrdа bir vаqtdа tаrkibiy jihаtidаn turlichа bo’lgаn shоkоlаd mаssаlаridаn mаhsulоtgа shаkl bеrish mumkin.
Оddiy pоmаdаli kоnfеt mаssаsini tаyyorlаsh. Pоmаdаli kоnfеt mаssаsi - bu pоmаdаgа tаm bеruvchi vа хushbo’y mоddаlаr qo’shib tаyyorlаngаn mаs-sаdir. Tаrkibigа kiruvchi аsоsiy хоm аshyolаr хiligа vа ishlоv bеrilish usuligа qаrаb pоmаdа оddiy, sutli vа krеm-bryulе turlаrgа bo’linаdi. Оddiy pоmаdа-lаrning tаrkibiy qismlаri bo’lib shаkаr, pаtоkа vа suv hisоblаnаdi. Sutli pоmа-dаdа suv o’rnigа sut ishlаtilаdi, krеm-bryulе pоmаdаsi tаrkibigа sеkin qаynа-tilgаn sut kirаdi.
Pоmаdаdа shаkаr ikki fаzаdа - suyuq vа quyuq fаzаlаrdа mаvjud. Qаndning suv-pаtоkа yoki sut-pаtоkа erituvchisidаgi to’yingаn eritmаsi suyuq fаzа hisоblаnаdi, qаttiq fаzа esа - mаydа kristаlli qаnddir.
|
| |
Tupiklar muammosiga e'tibor bermaslik

Tupiklar muammosiga e'tibor bermaslik
Eng oddiy yondashuv o'lik uchlari muammosini sezmaslikdir. Bunday qaror qabul qilish uchun o'zaro blokirovkaning yuzaga kelish ehtimolini baholash va uni apparat va dasturiy ta'minotning boshqa kamchiliklariga zarar etkazish ehtimoli bilan taqqoslash kerak. Dizaynerlar, odatda, tizimning ishlashi yoki foydalanuvchilarning qulayligi bilan murakkab va qimmatbaho o'lik oqibatlarga qarshi kurashish vositalarini joriy etishni istamaydilar.
Yadroda bir qator sobit o'lchamli massivlarga ega bo'lgan har qanday OS, ular aniqlanmasa ham, o'lik oqibatlarga olib kelishi mumkin. Ochiq fayllar jadvali, jarayonlar jadvali, aslida har bir jadval cheklangan resurslardir. Jarayon jadvalining barcha yozuvlarini to'ldirish jarayonni yaratish uchun navbatdagi so'rovni rad etishga olib kelishi mumkin. Vaziyatlarning noqulay birlashuvi bilan bir nechta jarayonlar bir vaqtning o'zida bunday so'rovni berishi va o'lik holatda bo'lishi mumkin. Ushbu muammoni hal qilish uchun createprocess chaqiruvidan voz kechishim kerakmi?
Eng mashhur OS (Unix, Windows va boshq.) yondashuv boshqacha tasodifiy o'lik oxiri hokazo jarayonlar, ochiq fayllar sonini cheklash foydalanuvchilarni majbur bema'ni qoidalariga ko'ra afzal, deb taxmin bu muammoni e'tiborsizlik va. n. zo'ravonlik va qulaylik o'rtasidagi kiruvchi tanlash bilan duch, u har bir mos bir yechim topish qiyin.
tupiklarning oldini olish usullari.
To'xtashlarni oldini olishning maqsadi-o'lik holatlar yuzaga kelishi mumkin bo'lgan sharoitlarni ta'minlashdir. Ko'pgina usullar blokirovkaning paydo bo'lishi shartlaridan birining oldini olish bilan bog'liq.
Jarayonni o'z ichiga olgan resursni taqdim etadigan tizim xavfsiz yoki yo'qligini hal qilishi kerak. Savol tug'iladi: har doim to'siqlardan qochish va to'g'ri tanlovni amalga oshirishga yordam beradigan algoritm bormi? Javob: ha, biz o'lik narsalardan qochishimiz mumkin, ammo faqat ma'lum bir ma'lumot oldindan ma'lum bo'lsa.
|
Chekli ayirmalar usulining asosiy tushunchalari

Chekli ayirmalar usulining asosiy g’oyasi bu xususiy hosilali differensial tenglamani unga mos chiziqli algebraik tenglamalar sistemasiga aylantirishdan iborat. Bu sistemaning yechimi izlanayotgan funksiya uchun taqribiy yechimni beradi.
Bu usulning asosiy bosqichlari quyidagicha:
O’rganilayotgan sohani yoki uning biror elementini qoplovchi to’rni tuzish.
Hosil qilingan to’rda dastlabki xususiy hosilali differensial tenglamaga va uning qo’chimcha shartlariga mos chekli-ayirmali approksimatsiya qurish.
Tuzilgan chekli-ayirmali approksimatsiya asosida chiziqli algebraik tenglamalar sistemasini tuzish va uni yechish.
Ushbu bosqichlami ikki o’lchovli masala misolida qarab chiqamiz.
To’rni qurish. To’rni tuzish masalaning geometriyasini hisobga olish bilan amalga oshiriladi. Tadqiqot sohasi ko’pgina amaliy masalalarda to’g’ri to’rtburchak shaklida bo’lib, unga mos dekart koordinatalar sistemasini o’rnatib, unda to’g’ri to’rtburchakli to’rni hosil qilishimiz mumkin. To’g’ri to’rtburchakli plastinka misolida qurilgan ana shunday ikki o’lchovli to’r -rasmda tasvirlangan.
2-rasm. Ikki o’lchovli to’g’ri to’rtburchakli to’r.
Chekli ayirmalar usulida boshqa ko’rininshdagi to’rlar ham ishlatilishi mumkin, masalan qiyshiq burchakli, qutb koordinatalari shaklidagi to’r. Bu qo’yilgan masalaning tadqiqot sohasi qaysi koordinat sistemasiga nisbatan mos kelishiga qarab tanlanadi, masalan, bosh o’qqa nisbatan simmetrik masalada qutb to’ridan foydalaniladi.
Masala yechimini topish jarayoni to’rning tugunlariga, ya’ni uning chiziqlari kesishish nuqtalariga tayanib olib boriladi.
Xususiy hosilali differensial tenglamalardagi hosilalarni chekli-ayirmali approksimatsiyalash bu hosilalarni shu to’rda uni taqribiy analogiga almashtirishdan iborat. Masalan, nuqtada ushbu
xususiy hosilani uning taqribiy bo’lgan va “o’ng hosila” deb ataluvchi quyidagi
yoki “chap hosila” deb ataluvchi quyidagi
taqribiy qiymatiga almashtira olamiz, bu yerda va – funksiya va argument orttirmasi; , va , – argument va funksiyaning va tugunlardagi qiymatlari; – to’rning koordinata bo’yicha qadami.
Xuddi shunday koordinata bo’yicha ikkinchi tartibli xususiy hosila uchun
ham mos ushbu
chekli-ayirmali approksimatsiyani olishimiz mumkin.
Hosil qilingan ifodalarda hosilaga nisbatan va larning cheksiz kichik
emas, balki kichik qiymatlaridan foydalanildi. Shuning uchun ham bu usul chekli ayirmalar usuli deb ataladi. Qolgan , , erkli o’zgaruvchilarga nisbatan hosilalarning mos chekli ayirmali formulalari chiqariladi.
|
Nedopustne ponudbe - Javno naročilo za nakup regionalnega avtobusa 15 m le z nizkimi emisijami

|
Javno naročilo za nakup regionalnega avtobusa 15 m le z nizkimi emisijami
|
bet | 7/33 | Sana | 23.07.2021 | Hajmi | 134,38 Kb. | | #15777 |
Pri pregledu ponudb se presojajo le tiste listine in navedbe, ki so zahtevane v razpisni dokumentaciji. Pripisi in dodatni pogoji ponudnika se ne upoštevajo. Pri ocenjevanju ponudb bo naročnik upošteval ustaljeno prakso Državne revizijske komisije.
Ponudbo se takoj zavrne oz. izloči iz nadaljnje obravnave kot neprimerno in zavajajočo, če se izkaže, da je ponudnik samovoljno spremenil naročnikovo specifikacijo naročila.
Ponudbo se po pregledu zavrne oz. izloči iz nadaljnje obravnave kot nedopustno:
če naročnik ponudnika pozove, da dopolni svojo ponudbo oziroma poda soglasje k odpravi računskih napak, ponudnik pa le-tega v zahtevanem roku ne izvrši,
če pri ponudniku obstajajo razlogi za izključitev po ZJN-3
če ponudnik oz. ponudba ne izpolnjuje pogojev ali zahtev iz naročila,
če se izkaže, da vsebuje zavajajoče ali neresnične navedbe,
iz drugih razlogov, predvidenih z zakonom in to dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila.
|
| |
Pаstilа mаssаsini tаyyorlаsh

|
Pаstilа mаssаsini tаyyorlаsh
|
bet | 10/18 | Sana | 28.11.2023 | Hajmi | 13,05 Mb. | | #107113 |
Bog'liq portal.guldu.uz-QANDOLAT MAHSULOTLARI TEXNOLOGIYASIPаstilа mаssаsini tаyyorlаsh. Еlimli pаstilа mаssаsini tаyyorlаsh jаrаyo-ni quyidаgi bоsqichlаrni o’z ichigа оlаdi: хоm аshyoni tаyyorlаsh; оlmа-shаkаr аrаlаshmаsini tаyyorlаsh; еlimli qiyomni tаyyorlаsh vа pаstilа mаssаsini kuvlаsh.
Хоm аshyoni vа оlmа-shаkаr аrаlаshmаsini tаyyorlаsh. Pаstilа uchun qo’llаnilаdigаn оlmа pyurеsining jеlе hоsil qilish qоbiliyati аlbаttа yuqоri bo’lishi vа kаmidа 12-14% quruq mоddаlаri bo’lishi kеrаk. Kоrхоnаlаrgа оlib kеlаnаdigаn pyurеlаrdа quruq mоddаlаrning miqdоri 10 % dаn ko’p emаs. Shuning uchun ulаr vаkuum оstidа tеz vа pаstrоq hаrоrаtlаrdа qаynаtib quyultirilаdi. Оdаtdа quruq mоddаlаrning miqdоri 15-17 % bo’lgunchа quyultirilаdi. Kеyin turli turkumdаgi pyurеlаr kupаjlаnаdi (аrаlаshtirilаdi). Qоlgаn хоm аshyolаrni ishlаb chiqаrishgа tаyyorlаsh hаm хuddi mаrmеlаd ishlаb chiqаrishdаgidеk аmаlgа оshirilаdi.
Оlmа-shаkаr аrаlаshmаsi uzlukli rаvishdа ishlаydigаn аrаlаshtir-gichlаrdа, hаmdа uzluksiz ishlаydigаn mахsus аgrеgаtlаrdа tаyyorlаnаdi. Bundаy аrаlаshmаdа quruq mоddаlаrning miqdоri 57-59 %. Pаstilаning аyrim nаvlаrini tаyyorlаshdа оlmа pyurеsi bilаn birgа bоshqа pyurеlаr hаm (klyukvа, ryabinа, o’rik) ishlаtilаdi. Аyrim nаvlаr uchun pripаslаr hаm qo’shilаdi.
Еlimli qiyomni tаyyorlаsh. Bo’ktirilgаn аgаr issiq suvdа eritilаdi. Оlingаn eritmаgа shаkаr sоlinib eritilаdi, kеyin pаtоkа sоlinаdi. Оlingаn qiyom filtrlаnаdi vа quruq mоddаlаrning miqdоri 78-79 % bo’lgunchа qаynаtilаdi.
Kichik kоrхоnаlаrdа pаstilа mаssаsini kuvlаsh uzlukli ishlаydigаn kuvlаtuvchi mаshinаlаrdа, kаttа kоrхоnаlаrdа esа - uzluksiz ishlаydigаn аgrеgаtlаrdа аmаlgа оshirilаdi. Pаstilа mаssаsini uzluksiz kuvlаsh аgrеgаti bir-birigа ustmа-ust o’rnаtilgаn to’rttа silindrlаrdаn: birinchi аrаlаshtiruvchi аppаrаtning silindri, ikkаlа kuvlа-tuvchi аppаrаtning silindrlаridаn vа ikkinchi аrаlаshtiruvchi аppаrаtning silindridаn ibоrаt.
Yopishtirilgаn yarimtаli zеfirlаr qo’shimchа quritish uchun kаmеrаgа uzаtilаdi. Bu еrdа hаvо nisbiy nаmligi 60-65 % bo’lgаndа jаrаyon 2-3 sоаt dаvоm etаdi. Quritilgаn zеfir 80-84 % quruq mоddаgаlarga egа. Yarimtаli zеfirlаrni bir-biri bilаn yopishtirmаsdаn turib, qo’shimchа quritish vа sirlаsh mumkin. Sirlаsh uchun fоydаlаnilаdigаn zеfirlаrning hаrоrаti 30 °C dаn оshmаsligi kеrаk. Sirlаsh jаrаyoni kоnfеtlаrni sirlаshdаy аmаlgа оshirilаdi.
Pаstilа o’rаlmаgаn, o’rаlgаn yoki qutilаrgа, хаltаchаlаrgа, pаchkаlаrgа qаdоqlаngаn yoki tоrtib sоtilаdigаn qilib chiqаrilаdi. Kаrtоn quttilаrgа qаdоqlаngаndа mаhsulоtning mаssаsi 1000 g dаn, pаchkаlаrgа esа 100 g dаn оshmаsligi kеrаk. Tоrtib sоtilаdigаn pаstilа yog’оch yoki kаrtоn yashiklаrgа ko’pi bilаn 6 kg dаn jоylаnаdi. Yashiklаrni ichki qismi vа pаstilаni usti qоg’оz bilаn yopilаdi. Еlimli pаstilаning yaroqlilik muddаti 1,5 оy.
|
| |
Issiqlik tarmoqlari uchun suvni yumshatish

|
Issiqlik tarmoqlari uchun suvni yumshatish
|
bet | 1/4 | Sana | 10.12.2023 | Hajmi | 1,75 Mb. | | #115253 |
Bog'liq Suvli issiqlik tarmoqlarida suv sarfini aniqlash
SUVLI ISSIQLIK TARMOQLARIDA SUV SARFINI ANIQLASH
Reja:
- 1.Tabiiy suvlarning turlari.
- 2.Tabiiy suvlarning kimyoviy tarkibi.
- 3.Suvning sifat ko’rsatkichlari.
- 4.Suv tozalash sohasida ishlatiladigan ionitlar.
- 5.Suvni yumshatish sohasida Natriy kationitli qurilmalarining ishlatilishi.
- Yer osti suvlari. Rangsiz, tiniq, chuchuk yoki sho‘r bo‘lib, tarkibida asosan suvda yaxshi eriydigan S, kabi kimyoviy moddalar va kationlari hamda anionlari ko‘p uchraydi. Bunday suvlarning kimyoviy tarkibi yer osti luproq qatlamlari tarkibiga bog‘liq bo‘lib, yer osti tuproq qatlamlari tark;bida tuz miqdori qancha ko‘p bo‘lsa, hosil bo‘layotgan suvlar tarkibida ham tuz miqdoi shuncha ko'p Yer osti suvlarining umumiy tuz miqdari har litrida 50-100 mg. atrofida bo'lib, tarkibida kabi gazlar ham qisman uchraydi. Suv texnikasi sohasida yer osti suvlari ishlatish uchun yer yuzasiga artezian quduqlar orqali chiqariladi. Artezin suvlarini energetika sohasida faqat kam quwatli IEMlarida, hamda ishlab chiqarish korxonalarini va issiqlik ta’minoti tizimlarini bug‘ bilan ta’minlaydigan issiqlik tarmoqlarida ishlatish mumkm. Bunday yo‘l bilan chiqariladigan suvlar unchalik ko‘p miqdorda bo‘lmaganligi uchun ular yuqori quwatli IESlarini suv bilan ta’minlashga yetarli bo‘lmaydi.
- Tabiiy suvlar tarkibida uchraydigan organik, anorganik moddalardan tashki! topgan har xil jins zarrachalari turlicha gidravlik kattalikda boMadi. Kimyo kursida biror moddaning mayda zarrachalari boshqa bir modda ichida tarqalishidan hosil boMgan aralashmaga dispers sistema deyiladi (“dispers” so‘zi lotincha dispergere, ya’ni tarqalmoq so'zi demakdir). Tarqalgan modda dispers faza, ikkinchisi esa dispersion muhit deb ataladi. Dispers sistemaning barqarorligi dispers faza va dispersion muhit zarralarining karta-kichiklik (disperslik) darajasiga bog‘liq bomadi.
|
| |
Izjava o udeležbi fizičnih in pravnih oseb v lastništvu ponudnika

Izjava o udeležbi fizičnih in pravnih oseb v lastništvu ponudnika
Na poziv naročnika bo moral izbrani ponudnik v postopku javnega naročanja ali pri izvajanju javnega naročila, v roku 8 dni od prejema poziva, posredovati podatke o:
svojih ustanoviteljih, družbenikih, vključno s tihimi družbeniki, delničarjih, komanditistih ali drugih lastnikih in podatke o lastniških deležih navedenih oseb,
gospodarskih subjektih, za katere se glede na določbe zakona, ki ureja gospodarske družbe, šteje, da so z njim povezane družbe.
Pravno varstvo
V skladu s 14. členom Zakona o pravnem varstvu v postopkih javnega naročanja (Uradni list RS, št. 43/11, 60/11 – ZTP-D, 63/13, 90/14 – ZDU-1I in 60/17; v nadaljevanju: ZPVPJN) lahko zahtevo za pravno varstvo v postopku javnega naročila vloži vsaka oseba, ki ima ali je imela interes za dodelitev javnega naročila in ji je ali bi ji lahko z domnevno kršitvijo nastala škoda, in zagovorniki javnega interesa, določeni v drugem odstavku 6. člena ZPVPJN.
Zahtevek za revizijo se vloži pisno, neposredno pri naročniku, po pošti priporočeno ali priporočeno s povratnico ali z elektronskimi sredstvi. Vlagatelj mora kopijo zahtevka za revizijo hkrati posredovati Ministrstvu za javno upravo.
Zahtevek za revizijo, ki se nanaša na vsebino objave, povabilo k oddaji ponudbe ali razpisno dokumentacijo, se lahko vloži najpozneje v roku desetih delovnih dni od dneva objave obvestila o javnem naročilu.
Takso v višini 2.000,00 EUR mora vlagatelj plačati na transakcijski račun Ministrstva za finance št. SI56 0110 0100 0358 802, odprt pri Banki Slovenije, sklic 16110-7111290-XXXXXX19, pri čemer je XXXXXX številka obvestila o naročilu iz portala javnih naročil, ki je podana v obliki JNXXXXXX-E01/2019).
Stran
|
13. Vaja: Meritve na primerjalniku v izvedbi z operacijskim ojačevalnikom - bet 2

|
13. Vaja: Meritve na primerjalniku v izvedbi z operacijskim ojačevalnikom
|
bet | 2/5 | Sana | 28.11.2020 | Hajmi | 283 Kb. | | #12814 |
Uporabite modul z operacijskim ojačevalnikom in izberite upore R1, R2 (470 do 2,2 k), R3a (2,2 k do 33 k), R3b (47 k do 100 k), ter sestavite merilno vezje za: enonivojski primerjalnik (komparator) s histerezo, dvonivojski (okenski) primerjalnik. Opravite analizo delovanja vezja, nastavite primerne preklopne nivoje in s spreminjanjem upora v povratni vezavi opazujte vpliv histereze.
Izračuni:
Za enonivojski primerjalnik na podlagi izbranih vrednosti uporov izračunajte pričakovani vklopni in izklopni nivo vhodne napetosti, ter histerezo primerjalnika.
Meritve:
na stabiliziranem napajalniku nastavite primeren referenčni nivo (npr. 0,5 ÷ 3V)
izmerite zgornji in spodnji preklopni (referenčni) nivo vhodne napetosti ter histerezo. Na generatorju izberite trikotno obliko signala in mu dodajte enosmerno komponento (DC offset). Histerezo opazujte pri vsaj dveh različnih vrednostih upora R3) ,
analizirajte pravilnost odziva LED‑diod na izhodu in praktične možnosti uporabe primerjalnika (odločitveno vezje, hitra kontrola izmerjenih vrednosti, PWM modulator,…)
izmerite vklopni in izklopni nivo vhodne napetosti in histerezo dvonivojskega (okenskega) primerjalnika (trikotni vhodni signal),
analizirajte uporabnost dvonivojskega primerjalnika v smislu zaznavanja podnapetosti in nadnapetosti.
Navodila za izvedbo meritev:
Na referenčnem vhodu enonivojskega primerjalnika s histerezo nastavite primerno enosmerno referenčno napetost (med 0,5V÷ 3V pozitivne ali negativne napetosti) na drugem vhodu pa trikotni signal z dodatkom enosmerne napetosti (DC offset). Prerišite oscilograma vhodne in izhodne napetosti in v isti diagram vrišite še nivo referenčne napetosti. Sonde osciloskopa priklopite na vezje primerjalnika tako, da na prvem kanalu opazujete vhodni signal, na drugem pa napetost na izhodu oz. bolje napetostni potencial na pozitivnem vhodu operacijskega ojačevalnika. Histerezo lahko opazujete tudi v XY režimu in primerjajte izmerjeno vrednost z izračunano.
Pri dvonivojskem (okenskem) primerjalniku nastavite nižji referenčni nivo URef min na vrednost med 0,5 in 1,5 V, ter višji referenčni nivo URef max na vrednost med 2 in 3 V. Na vhod okenskega primerjalnika nastavite sinusni ali trikotni signal dovolj velike amplitude v smislu preseganja referenčnih nivojev. Prerišite oscilograma vhodne in izhodne napetosti za sinusni oz. trikotni signal in v isti diagram vrišite še nivo referenčne napetosti. S spreminjanjem amplitude vhodnega signala opazujte odziva na izhodih operacijskih ojačevalnikov.
IZRAČUNI IN REZULTATI MERITEV:
a) Enonivojski primerjalnik (komparator) s histerezo:
R1=_____[W]; R2=_____[W]; R3a=_____[W]; R3b=_____[W];
;
;
[V];
[V];
[V];
[V].
|
| |
–rasm. Qandli pechenyi ishlab chiqarish uchun mexanizatsiyalahtitrilgan

|
–rasm. Qandli pechenyi ishlab chiqarish uchun mexanizatsiyalahtitrilgan
|
bet | 17/18 | Sana | 28.11.2023 | Hajmi | 13,05 Mb. | | #107113 |
Bog'liq portal.guldu.uz-QANDOLAT MAHSULOTLARI TEXNOLOGIYASI100–rasm. Qandli pechenyi ishlab chiqarish uchun mexanizatsiyalahtitrilgan
jihozlar qatorining sxemasi
Shakar Uog’ Melanj Invert qiyomi Un Kraxmal
Pryaniklаr ishlаb chiqаrish tехnоlоgiyasi. Pryaniklаr - turli хil shаkldаgi, ko’pinchа qаvаriq yozаli dumаlоq shаkldаgi, ko’p miqdоrdа qаndli mоddаlаr, pаtоkа, аsаl vа turli qo’shimchаlаr, shu jumlаdаn, hаr хil zirаvоrlаr qo’shib tаyyorlаngаn unli qаndоlаt mаhsulоtlаridir. Pryaniklаr guruhigа kоvrijkаlаr hаm kirаdi. Ulаr mеvаli mаsаlliq yoki murаbbо bilаn qаt-qаt qilingаn, pryanik хаmiridаn tаyyorlаngаn vа to’g’riburchаk shаklgа egа bo’lgаn pishirilgаn mаhsulоtlаrdir.
Ishlаb chiqаrish usuligа qаrаb pryaniklаr ikki turgа bo’linаdi: qаynаtmа vа оddiy pryaniklаr. Bundаn tаshqаri, bаrchа turdаgi pryaniklаr mаsаlliqli vа mаsаlliqsiz ishlаb chiqаrilаdi. Pryaniklаr qo’shimchаli vа qo’shimchаsiz shаkаr qiyomi, shоkоlаd siri bilаn sirlаnаdi yoki ulаrning yozаsigа shаkаr, yong’оq mаg’izlаri vа bоshqаlаr sеpiladi.
Pirojniy vа tоrtlаrning umumiy tаvsifi vа ishlаb chiqаrish tехnоlоgik sхеmаsi. Pirojniy vа tоrtlаr - turli shаkldаgi, o’lchаmlаrdаgi vа hаr хil tа’m vа хushbo’ylikkа, jоzibаdоr tаshqi ko’rinishigа egа bo’lgаn yuqоri kаlоriyali unli qаndоlаt mаhsulоtlаridir. Tоrtlаr pirojniygа nisbаtаn o’lchаmi jihаtidаn kаttа vа yuzаsi murаkkаb bаdiiy bеzаtilgаn bo’lаdi. Pirojniy esа kichik o’lchаmli vа turli хil shаkldаgi mаhsulоtdir. Pirojniy vа tоrtlаr tаrkibidа qo’p miqdоrdа nаm vа yog’ mavjud bo’lgаnligi sаbаbli kаm muddаtdа sаqlаnаdi. Pirojniy vа tоrtlаr оdаtdа turli shаkldаgi hаr хil ishlоv bеrilаdigаn pishirilgаn yarim tаyyor mаhsulоtlаrdаn ibоrаt.
Pirojniy vа tоrtlаr аsоsiy pishirilgаn yarim tаyyor mаhsulоt - pishirilgаn хаmir bo’lаklаri bo’yichа tаsniflаnаdi. Аsоsiy pishirilgаn yarim tаyyor mаhsulоtning quyidаgi turlаri qo’llаnilаdi: biskvitli, qumоqli, bоdоmli-yong’оqli, vаflili, оqsilli-kuvlаngаn, qаynаtmа, uvоqli. Bеzаsh uchun qаndоlаt ishlаb chiqаrishdаgi turli yarim tаyyor mаhsulоtlаr qo’llаnilаdi. Аsоsiy bеzоvchi tаyyor mаhsulоtlаrdаn biri bo’lib turli krеmlаr (yog’li, qаynаtmа, qаymоqli, оqsilli vа bоshqаlаr) hisоblаnаdi.
|
| |
Foydalanilgan adabiyotlar - Amaliy ish Mavzu: Chiziqli algebraik tenglamalar sistemasi vektorlar fazosida akslantirishga...

|
Amaliy ish Mavzu: Chiziqli algebraik tenglamalar sistemasi vektorlar fazosida akslantirishga Bajardi: 052-21 guruh talabasi usmonov aziz
|
bet | 7/7 | Sana | 12.01.2024 | Hajmi | 181,88 Kb. | | #135558 |
Bog'liq Amaliy ish Mavzu Chiziqli algebraik tenglamalar sistemasi vekto-fayllar.orgFoydalanilgan adabiyotlar
Gilbert Strang “Introduction to Linear Algebra”, USA, Cambridge press, 5nd Edition, 2016.
Grewal B.S. “Higher Engineering Mathematics”, Delhi, Khanna publishers,
42nd Edition, 2012.
Raxmatov R.R., Adizov A.A., Tadjibayeva Sh.E., Shoimardonov S.K. Chiziqli algebra va analitik geometriya. O‘quv qollanma. Toshkent 2020.
Rаxмаtоv R.R., Adizov A.A. “Chiziqli fazo va chiziqli operatorlar” O‘quv uslubiy qollanma. TATU, Toshkent 2019.
Соатов Ё.У. “Олий математика”, Т., Ўқитувчи нашриёти, 1- 5 қисмлар,
1995.
Рябушко А.П. и др. “Сборник индивидуальных заданий по высшей математике”, Минск, Высшая школа, 1-3 частях, 1991.
Мирзиёев Ш. Буюк келажагимизни мард ва олижаноб халқимиз билан бирга қурамиз. -Т.: Ўзбекистон, 2017. - 488 бет.
Мирзиёев Ш.М. Қонун устуворлиги ва инсон манфаатларини таъминлаш-юрт тараққиёти ва халқ фаровонлигининг гарови. -Т.: Ўзбекистон,
2017.
Мирзиёев Ш.М. Эркин ва фаровон, демократик Ўзбекистон давлатини биргаликда барпо этамиз. Т.: Ўзбекистон, 2017.
Adizov A.A., Xudoyberganov M.O‘. Amaliy matematika. O‘quv uslubiy qo‘llanma. Toshkent. 2014.
Шодиев Т.Ш. Аналитик геометрия ва чизиқли алгебра. Тошкент “Ўқитувчи” 1984.
Ильин В. А., Позняк Э. Г. Линейная алгебра. — 6-е изд., стер. — М.: ФИЗМАТЛИТ, 2004.
Задорожный В. Н. и др. Высшая математика для технических университетов. Часть I. Линейная алгебра. - Томск: Изд-во ТПУ, 2009.
Данко П.С., Попов А.Г., Кожевникова Т.Я. Высшая математика в упражнениях и задачах. Седьмое издание. -М.: Высшая; школа, 2015.
Семёнова Т.В. Высшая математика: учебное пособие для студентов технических вузов. Часть 1. - Пенза: Пензенский гос. ун-т, 2008.
Макаров Е. В., Лунгу К. Н. Высшая математика: руководство к решению задач: учебное пособие, Часть 1, Физматлит. 2013.
Минорский В.И. Сборник задач по высшей математике. М: Наука,
1987.
Беклемешев Д.В., Петрович А.Ю., Чуберов И.А. Сборник задач по аналитической геометрии и линейной алгебре. -М.: Наука, 1987.
Бугров Я.С., Николский С.М. Сборник задач по высшей математике, -
М.: Наука. 1997.
http://fayllar.org
|
|
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Amaliy ish Mavzu: Chiziqli algebraik tenglamalar sistemasi vektorlar fazosida akslantirishga Bajardi: 052-21 guruh talabasi usmonov aziz
|
Foydalanuvchi Identifikatsiya (Identification user)

|
Foydalanuvchi Identifikatsiya (Identification user)
|
bet | 3/3 | Sana | 13.01.2024 | Hajmi | 339,78 Kb. | | #136356 |
Bog'liq 17-mavzuAutentifikatsiyaFoydalanuvchi Identifikatsiya (Identification user)
Identifikatsiya (Identification) - foydalanuvchini uning identifikatori (nomi) bo’yicha aniqlash jarayoni. Bu foydalanuvchi tarmoqdan foydalanishga uringanida birinchi galda bajariladigan funktsiyadir. Foydalanuvchi tizimga uning so’rovi bo’yicha o’zining identifikatorini bildiradi, tizim esa o’zining ma’lumotlar bazasida uning borligini tekshiradi.
Identifikatsiya, autentifikatsiya va avtorizatsiya munosabatlari
Ehtimol, ushbu uch protseduraning bir-biri bilan bo‘g‘liq ekanligini taxmin qilib ulgurgandirsiz:
1. Avval nom (login yoki raqam) aniqlashtiriladi – identifikatsiya;
2. So‘ngra parol (kalit yoki barmoq izi) tekshiriladi – autentifikatsiya;
3. Yakunda foydalanish uchun ruxsat beriladi – avtorizatsiya.
Avtorizatsiyadagi xavfsizlik muammolari
“Qizil shapkacha” ertagida buvisi nevarasiga uyga kirishga ruxsat berishini eslaysizmi? Avval buvisi eshik ortida kim turganini so‘raydi, so‘ngra Qizil shapkachaga eshikni qanday ochishni tushuntiradi. Bo‘riga esa uyga kirib olish uchun nevaraning ismini va uyning joylashuvini bilishning o‘zi yetarli bo‘lgan. Ushbu hikoyadan qanday xulosaga kelish mumkin?
Avtorizatsiyaning har bir bosqichi diqqat bilan ko‘rib chiqilishi, identifikator, parol va avtorizatsiya prinsipining o‘zi esa sir saqlanishi lozim.
|
| |
Predmet naročila - Javno naročilo za nakup regionalnega avtobusa 15 m le z nizkimi emisijami

|
Javno naročilo za nakup regionalnega avtobusa 15 m le z nizkimi emisijami
|
bet | 3/33 | Sana | 23.07.2021 | Hajmi | 134,38 Kb. | | #15777 |
Predmet naročila
|
1 regionalni avtobusi 15m razreda II. – 1 kom
|
Naročilo blaga
|
Vozilo v skladu s tehničnimi specifikacijami
Ponudnik mora ponuditi avtobus, ki v celoti ustreza tehnični specifikaciji in opisu predmeta javnega naročila ter ostalim zahtevam naročnika, navedenim v razpisni dokumentaciji ter zakonskim zahtevam v času dobave.
|
|
| |
Časovni razpored razpisa - Javno naročilo za nakup regionalnega avtobusa 15 m le z nizkimi emisijami

|
Javno naročilo za nakup regionalnega avtobusa 15 m le z nizkimi emisijami
|
bet | 9/33 | Sana | 23.07.2021 | Hajmi | 134,38 Kb. | | #15777 |
Časovni razpored razpisa
Razpisni postopek bo potekal po naslednjem razporedu:
Glavni mejniki
|
Datumi
|
Naročilo poslano v objavo
|
20. 1. 2020
|
Rok za oddajo vprašanj
|
30. 1. 2020 do 13.00
|
Rok za predložitev ponudb
|
10. 2. 2020 do 12.00
|
Javno odpiranje ponudb
|
10. 2. 2020 ob 12.01
|
Vse zahteve za dodatna pojasnila oziroma informacije v zvezi s predmetnim postopkom morajo biti s strani ponudnikov posredovani izključno preko Portala javnih naročil (www.enarocanje.si) pri obvestilu o naročilu. Vse odgovore bo naročnik objavil na naveden portalu.
Zahteve za dodatna pojasnila oziroma informacije lahko ponudniki naslovijo najkasneje do dne 30.1.2020 do 13.00 ure.
Vsa vprašanja in odgovori bodo javni ter objavljeni/povzeti na Portalu javnih naroči (www.enarocanje.si) pri objavi predmetnega javnega naročila, pri čemer bo ohranjena anonimnosti avtorjev poizvedb.
Pred potekom roka za prejem ponudb lahko naročnik dopolni dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila. Vsaka taka dopolnitev bo sestavni del dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila in bo posredovana preko Portala javnih naročil (www.enarocanje.si). Naročnik bo po potrebi podaljšal rok za prejem ponudb, da bo ponudnikom omogočil upoštevanje dopolnitev. S premaknitvijo roka za prejem ponudb se pravice in obveznosti naročnika in ponudnikov vežejo na nove roke, ki posledično izhajajo iz podaljšanega roka za prejem ponudb.
|
| |
Postopek predložitve ponudbe - Javno naročilo za nakup regionalnega avtobusa 15 m le z nizkimi emisijami

|
Javno naročilo za nakup regionalnega avtobusa 15 m le z nizkimi emisijami
|
bet | 6/33 | Sana | 23.07.2021 | Hajmi | 134,38 Kb. | | #15777 |
Postopek predložitve ponudbe
Ponudniki morajo ponudbe predložiti v informacijski sistem e-JN na spletnem naslovu https://ejn.gov.si/eJN2, v skladu s točko 3 dokumenta Navodila za uporabo informacijskega sistema za uporabo funkcionalnosti elektronske oddaje ponudb e-JN: PONUDNIKI (v nadaljevanju: Navodila za uporabo e-JN), ki je del te razpisne dokumentacije in objavljen na istem spletnem naslovu.
Ponudnik se mora pred oddajo ponudbe registrirati na spletnem naslovu https://ejn.gov.si/eJN2, v skladu z Navodili za uporabo e-JN. Če je ponudnik že registriran v informacijski sistem e-JN, se v aplikacijo prijavi na istem naslovu.
Za oddajo ponudb je zahtevano eno od s strani kvalificiranega overitelja izdano digitalno potrdilo: SIGEN-CA (www.sigen-ca.si), POŠTA®CA (postarca.posta.si), HALCOM-CA (www.halcom.si) ali AC NLB (www.nlb.si). Pri oddaji ponudbe je velikost datotek omejena na 100 MB na posamezno datoteko in 150 MB na celotno ponudbeno dokumentacijo (vse datoteke skupaj).
Ponudba se šteje za pravočasno oddano, če jo naročnik prejme preko sistema e-JN https://ejn.gov.si/eJN2 do roka za oddajo ponudb, tj. najkasneje do 10. 2. 2020 do 12.00. Za oddano ponudbo se šteje ponudba, ki je v informacijskem sistemu e-JN označena s statusom »ODDANO«.
Po preteku roka za predložitev ponudb ponudbe ne bo več mogoče oddati.
Odpiranje ponudb bo potekalo avtomatično v informacijskem sistemu e-JN dne 10. 2. 2020 ob 12.01 na spletnem naslovu https://ejn.gov.si/eJN2. Odpiranje poteka tako, da informacijski sistem e-JN samodejno ob uri, ki je določena za javno odpiranje ponudb, prikaže podatke o ponudniku ter omogoči dostop do .pdf dokumenta, ki ga ponudnik naloži v sistem e-JN pod razdelek »Predračun«. Javna objava se avtomatično zaključi po preteku dveh dni. Ponudniki, ki so oddali ponudbe, imajo te podatke v informacijskem sistemu e-JN na razpolago v razdelku »Zapisnik o odpiranju ponudb«.
|
| |
Elektr mashinalari bo’yicha savolga javob terminlar bo’yicha. Generator deb nimaga aytiladi?

|
Elektr mashinalari bo’yicha savolga javob terminlar bo’yicha. Generator deb nimaga aytiladi?
|
bet | 1/9 | Sana | 05.02.2024 | Hajmi | 25,64 Kb. | | #151391 |
Bog'liq Elektr mashinalari bo
Elektr mashinalari bo’yicha savolga javob terminlar bo’yicha.
1. Generator deb nimaga aytiladi?_____Mexanik energiyani elektr energiyaga aylantirib beruvchi elektr mashinasiga aytiladi
2. Dvigetel deb nimaga aytiladi?______Elektr energiyani mexanik energiyaga aylantirib beruvchi elektr mashinasiga aytiladi.
3. Elektr mashinalari turi va vazifasiga ko’ra nechta turga bo’linadi?_____3ta turga:O’zgarmas tok mashinalari, o’zgaruvchan tok mashinalari va transformator.
4. O’zgarmas tok mashinalari qo’zg’otish turi bo’yicha nechta turga bo’linadi?___5ta turga: Doimiy, mustaqil, ketma-ket, parallel va aralash qo’zg’otishli o’zgarmas tok mashinalari.
5. O’zgarmas tok mashinasining aylanuvchi qismi nima deb ataladi?___Yakor.
6. O’zgarmas tok mashinasining aylanmaydigan(qo’zg’almas) qismi nima deb ataladi?___ Stator.
7. Mustaqil qozg’otishli o’zgarmas tok generatorining asosiy kamchiligi nimada?___ Tashqi tok manbaining zarurligidadir.
8. Mustaqil qo’zg’otishli o’zgarmas tok generatoridan asosan qayerlarda keng foydalinadi?___ Elektroliz va zaryadlash qurilmalari,shuningdek elektr yuritma sistemalarida keng foydalaniladi.
9. Parallel qo’zg’otishli o’zgarmas tok generatorining ishlash prinsipi nimaga asoslangan?___Mashina qutblaridagi qoldiq(Фqoldiq) magnitizmdan foydalanishga asoslangan.
10.Parallel qo’zg’otishli o’zgarmas tok generatorining asosiy avfzalligi nimada?___ Bunday generatorlar osongina ishga tushiriladi.
11. Parallel qo’zg’otishli o’zgarmas tok generatoridan asosan qayerlarda keng foydalaniladi?___ Ulardan avtomobil, traktor motorlarini ishga tushirish va shu kabi maqsadlarda keng foydalaniladi.
12. Ketma-ket qo’zg’otishli o’zgarmas tok generatorining asosiy kamchiligi nimada? ___Bunday generatorda qo’zg’otish tokining qiymati yuklama tokiga teng va u yuklama ulanmasdan ishlay olmaydi.
13. Aralash qo’zg’otishli o’zgarmas tok generatorining asosiy afzalligi nimada?___ Ularda yuklamaning turli qiymatlarida ham kuchlanish o’zgarmas bo’ladi.
|
| |