nyuuzyou/kompy huggingface dataset:
O‘zaro hamkorlik aloqalari bo‘yicha shartnoma № Andijon shahri 20 yil “ ”

|
O‘zaro hamkorlik aloqalari bo‘yicha shartnoma № Andijon shahri 20 yil “ ”
|
bet | 1/3 | Sana | 29.05.2024 | Hajmi | 65,5 Kb. | | #257036 |
Bog'liq BT shartnoma
O‘ZARO HAMKORLIK ALOQALARI BO‘YICHA
ShARTNOMA №______
Andijon shahri 20__-yil “____”_____________
Andijon davlat pedagogika instituti Ilmiy kengashining 2023-yil 26-avgustdagi 1-sonli bayonnomasi ijrosini ta’minlash maqsadida Andijon davlat pedagogika instituti (keyingi o‘rinlarda Oliy ta’lim muassasasi) nomidan (bir tomondan) Pedagogika instituti Ustavi asosida fakultet dekani EGAMBERDIVEY AZIZBEK ABDUMALIKOVICH, ikkinchi tomondan Maktabgacha va maktab ta’limi boshqarmasini Ustavi asosida ______– umumta’lim maktabi direktori _____________________________________o‘rtasida o‘zaro hamkorlik aloqalari bo‘yicha shartnoma tuzildi. Shartnomada Andijon davlat pedagogika instituti _____ bosqich talabalari to`rt hafta davomida Andijon ______________________________________ dagi ______ -umumiy o‘rta ta’lim maktabida amaliyot jarayonlarini tashkil etish nazarda tutilgan.
Shartnomaning mazmuni va predmeti
1.1. Andijon pedagogika instituti va umumta’lim maktablarining o‘zaro samarali hamkorligini yo‘lga qo‘yish.
1.2. Rivojlangan xorijiy davlatlar va ilg‘or milliy pedagogik tajribalar negizida o‘quv rejalar, fan dasturlari, o‘quv adabiyotlari, shu jumladan, o‘quv-metodik komplekslarni zamonaviy, mutlaqo yangi ta’lablar asosida ishlab chiqilishi va bosqichma-bosqich joriy etilishini tashkil qilishni o‘zaro hamkorlikda amalga oshirish.
1.3. Ta’lim mazmunini takomillashtirish, o‘qitish sifati va samaradorligi yuksaltirish, ta’limni xalqaro standart klassifikatori (MSKO-2011) va xalqaro baholash dasturlari (PISA, TIMSS, PIRLS, TALIS) talablariga muvofiqlashtirish.
1.4. Umumta’lim maktablarining pedagogik muammolarini hamkorlikda bartaraf etish.
1.5. Maktabgacha va maktab ta’limi boshqarmasi tasarrufidagi maktablarda ta’labalar amaliyotini tashkil etish hamda bo‘sh ish o‘rinlariga bitiruvchilarni ishga joylashtirish choralarini ko‘rish.
1.6. Mazkur shartnomaning tuzilishi va undagi shartlarning bajarilishi fakultet va umumuta’lim maktablari orasida tuziladigan o‘zaro manfaatli boshqa shartnomalarga zid bo‘lmasligi shart.
|
| |
t2 matn faylidan, satrlarga bo'linishini saqlagan holda t2 faylga o'tkazadigan matn_nusxa(t1,t2) funktsiyasi tuzilsin.
29

|
t2 matn faylidan, satrlarga bo'linishini saqlagan holda t2 faylga o'tkazadigan matn_nusxa(t1,t2) funktsiyasi tuzilsin.
29
|
bet | 18/20 | Sana | 17.11.2023 | Hajmi | 0,68 Mb. | | #100452 |
Bog'liq MASALA SHARTLARI laboratoriya ishlari (C )28. t2 matn faylidan, satrlarga bo'linishini saqlagan holda t2 faylga o'tkazadigan matn_nusxa(t1,t2) funktsiyasi tuzilsin.
29. t1 matn faylidagi berilganlarni t1 faylga o'tkazadigan matn_nusxa2(t1,t2) funktsiyasi tuzilsin. Bo'sh satrlarlar o'tkazilmaydi.
30. t matn fayli har birining uzunligi 80 belgidan oshmaydigan satrlarga bo'lingan deb hisoblab uzgartirish(f, f80) funktsiyasi tuzilsin. Funktsiya f fayldagi har bir satrni 80 belgigacha o'ng tomondan probel (‘ ’) bilan to'ldirib, barcha satrlari 80 belgidan iborat f2 faylga o'tkazadi.
31. type suz = string[20];
ruyxat = array [1..100] of suz;
L ro'uyxatdagi (ruyxat) har bir so'zni t matn fayliga alohida satr ko'rinishida o'tkazadigan yozish(L, t) funktsiyasi tuzilsin.
32. t matn faylida bo'sh bo'lmagan va probel bilan ajratilgan haqiqiy sonlar ketma-ketligi yozilgan. Bu sonlar ichida eng kattasini topadigan max(t) funktsiyasi tuzilsin.
33. t2 matn faylida bo'sh bo'lmagan va probel bilan ajratilgan butun sonlar ketma-ketligi yozilgan. Bu sonlar ichida musbatlarini t1 faylga o'tkazadigan musbat(t1, t2) funktsiyasi tuzilsin.
34. type sana = record
kun: 1..31; oy: 1..12; yil: 1900..2010 end;
var s: sana;
Berilgan s sana quyidagi ko'rinishda chop qilinsin: 15.10.1991, 22.6.2000, 9.5.1945 va hokazo.
35. Bo'sh bo'lmagan t matn faylidagi har satrni, uning boshiga satrning tartib nomerini qo'yib chop qiladigan lines(t) funktsiyasi tuzilsin. Satr tartib nomeri 4 o'rin egallaydi va undan keyin probel qo'yiladi.
36. Programma tuzilsin. sinx va tgx funktsiyalarning [0,3] oraliqdagi qiymatlar jadvali 0,1 qadam bilan chop qilinsin. Sonlar quyidagicha chop qilinsin: x qiymati kasr qismida bitta, sinus qiymati esa kasr qismida − beshta raqam bilan, tangens qiymati eksponentsial ko'rinishda.
37. Tashqi xotirada (diskda) KITOB matn fayli mavjud. Fayl undagi satrlarning boshlang'ich bo'linishlarini inkor etgan holda shunday satrlarga bo'linsinki, natijada satr nuqta bilan tugasin yoki 60 belgidan iborat bo'lsin, agar bu belgilar orasida nuqta uchramasa.
|
|
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
t2 matn faylidan, satrlarga bo'linishini saqlagan holda t2 faylga o'tkazadigan matn_nusxa(t1,t2) funktsiyasi tuzilsin.
29
|
Reaktiv quvvatni kompensatsiyalash usullari

Reaktiv quvvatni kompensatsiyalash usullari. Reaktiv quvvatni kompensatsiyalash deb uni ishlab chiqarish yoki kompensatsiyalash qurilmalari yordamida iste’mol qilishga aytiladi Ma’lumki kondensatorlardan o‘tayotgan tok unga quyilgan kuchlanishdan 90˚
burchakka oldinda bo‘lib.
Induktiv g‘altakda o‘tuvchi tok esa unga quyilgan kuchlanishda 90˚ burchakka
orqada qoladi.
Reaktiv quvvatni kompensatsiyalash muhim texnik tadbir bo‘lib, bir qancha
maqsadlarda qo‘llash mumkin.
*Birinchidan reaktiv quvvatni kompensatsiyalash reaktiv quvvat balansini
ta’minlash uchun zarur
*Ikkinchidan kompensatsiya qurilmalarini qo‘llash tarmoqda elektr energiya
isrofini kamaytirish uchun
*Uchinchidan kompensatsiya qurilmalari kuchlanishlarni rostlash uchun
qo‘llaniladi.
Reaktiv quvvatini balansi va uning tarmoq kuchlanishi bilan bog‘liqligi. ∑ =∑ =∑ +∑ΔQ bu yerda: Σ
Qr - generatorlar ishlab chiqarayotgan reaktiv quvvatlarning yig‘indisi,
kVar;
ΣQist - iste’mol bo‘layotgan reaktiv quvvatlarning yig‘indisi, kVar;
ΣQyukl -
reaktiv yuklanishlarning yig‘indisi, kVar;
ΣΔQ - reaktiv quvvatlarning isrofi, kVar.
Reaktiv quvvatlarning balansi bajarilganda energetik tizimida kuchlanish ma’lum
bir miqdorda saqlanadi. Reaktiv quvvatini balansi buzilishi bilan tarmoqdagi
kuchlanish o‘zgaradi.
Kuchlanishni nominal miqdoriga nisbatan o‘zgarishi yuklanish grafiki bilan bog‘liqdir. Hisobiy aktiv Pxis. va reaktiv Qxis. yuklanishlar borligida kuchlanish yo‘qolishi
quyidagi formula bilan aniqlanadi.
Agarda tarmoq uzunligi
l , simlarning qarshiliklari
va
ma’lum bo‘lsa
Reaktiv quvvat iste’moli natijasida asinxron motorda aylanuvchi magnit oqim
hosil bo‘ladi va bu oqim yordamida statordan rotorga kerakli miqdorda aktiv
quvvat ko‘chiriladi.
Shuning bilan birgalikda reaktiv quvvat iste’mol qilinishining salbiy ta’sirlari bor.
-Qo‘shimcha yuklangan transformator va liniyalarni quvvat o‘tkazish qobiliyati
pasayadi. -
Elektr iste’molchilarga quvvat yetkazishida elektr tarmoqlarda quvvat va energiya
isroflari oshib ketadi:
Quvvat koeffitsiyentini oshirish usullari

Hamma hollarda kompensatsiya qurilmalar qo‘llashda quyidagi texnik va
rejim talablarini chegaralarini o‘rganish zarurdir.
1)yuklama tugunlarida zaruriy quvvat zaxirasini.
2)manbaning shinalarida reaktiv quvvatni joylashtirish
3) kuchlanish og‘ishini
4) elektr tarmoqlarni o‘tkazish qobiliyati
Reaktiv quvvatni kompensatsiyalash uchun olib
boriladigan tadbirlarni
quyidagi 3 ta guruxga ajratishimiz mumkin
1. Kompensatsiya qurilmalarni talab qilmaydiganlarni qo‘llash
2. Kompensatsiya qurilmalarni qo‘llaydiganlar
3. Istisno tariqasida
ruxsat etilgan
Kompensatsiya qurilmalar qo‘llashdagi tadbirlar.
1) statik kondensatorlarni o‘rnatish.
2) sinxron dvigatellarni kompensator sifatida qo‘llash.
3) reaktiv quvvatni statik manbalarni qo‘llash.
4) parallel ishlovchi takidlab o‘tilgan bir necha qurilmalarni kompensatsiya
tarmoqi uchun qo‘llash.
Kompensatsiya qurilmalarini joylashgan o‘rinlarini bir necha turi ko‘rinishi.
Laboratoriya ishi №1 Mavzu: Ikkilik sonlarni kompyuterda ifodalash va ular ustida arifmetik amallarni bajarish. Ishning maqsadi

|
Laboratoriya ishi №1 Mavzu: Ikkilik sonlarni kompyuterda ifodalash va ular ustida arifmetik amallarni bajarish. Ishning maqsadi
|
bet | 1/3 | Sana | 12.12.2023 | Hajmi | 37,41 Kb. | | #117034 |
Bog'liq Laboratoriya ishi №1 2 Mavzu Ikkilik sonlarni kompyuterda ifodala
Laboratoriya ishi №1 Mavzu: Ikkilik sonlarni kompyuterda ifodalash va ular ustida arifmetik amallarni bajarish. Ishning maqsadi
LABORATORIYA ISHI № 1
Mavzu: Ikkilik sonlarni kompyuterda ifodalash va ular ustida arifmetik amallarni bajarish.
Ishning maqsadi. Talabalarda sоnlarni har-хil sanоq sistеmalarida yozish malakasini hоsil qilish va ularga sоnlarni bir sanоq sistеmasidan bоshqasiga o’tkazish qоidalarini o’rgatish.
Vazifasi: 1)talabalarda EHMning arifmеtik asоsi haqida tushuncha hоsil
2) sоnlarni bir sanоq sistеmasidan bоshqasiga o’tkazish qоidalarini o’rganish; 3)ma‘lum bir sanоq sistеmasidagi sоnlar ustida amallar bajarish.
Nazariy ma’lumotlar.
Sanoq sistemalari
Sonlar alifbosiga kiritilgan bir xonali belgilar raqamlar va ular yordamida hosil qilingan boshqa ko’p xonali belgilar sonlar deb yuritiladi. Masalan, belgilar raqamlardir. Ulardan tuzilgan 12, 34, 453, 1334, … belgilar esa sonlardir. O’z ichiga o’nta raqamni olganligi uchun bu alifbo o’nlik sanoq sistemasi deyiladi. Sanoq sistemasida qatnashadigan raqamlar soni shu sanoq sistemsining asosi deyiladi. O’nlik sanoq sistemasining asosi 10 ga teng.
Ikkilik sanoq sitemasining asosi 2 ga teng. Yani unda faqat 2 ta raqam 0 va 1 qatnashadi. Masalan, 1, 10, 11, 100, 101, 110, 111, …
Beshlik sanoq sistemasining asosi 5 ga teng, ya’ni raqamlari soni 5 ta: 1 2 3 4 5 10 11 12 13 14 15 20 …
Sakkizlik sanoq sistemasida asos 8 ga teng, ya’ni 8 ta raqm qatnashadi: 1 2 3 4 5 6 7 8 10 11 12 …
Yuqoridagi sanoq sistemalarida raqamlar o’zi turgan o’rniga (razryadiga) ko’ra turlicha miqdorni anglatadi.
Sanoq sistemalari raqamlari o’z pozitsiyasi (turgan o’rni) ga bog’liq bo’lgan sistema pozitsion (pozitsiali) sanoq sistemalari deyiladi. Aks holda nopozitsion (pozitsiali bo’lmagan) sanoq sitemasi deyiladi.
|
|
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Laboratoriya ishi №1 Mavzu: Ikkilik sonlarni kompyuterda ifodalash va ular ustida arifmetik amallarni bajarish. Ishning maqsadi
|
Energiya ta’minoti tizimida reaktiv quvvatni kamaytirish texnologiyasi Reja: 1

Energiya ta’minoti tizimida reaktiv quvvatni kamaytirish texnologiyasi Reja: 1
Download
1,2 Mb.
Matnni ko'rish
bet
1/4
Sana
09.10.2024
Hajmi
1,2 Mb.
#274352
Download
1,2 Mb.
Matnni ko'rish
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Dərs
Mühazirə
Qaydalar
Referat
Xülasə
Yazı
Energiya ta’minoti tizimida reaktiv quvvatni kamaytirish texnologiyasi Reja: 1
Download
1,2 Mb.
Matnni ko'rish
Energiya ta’minoti tizimida reaktiv quvvatni kamaytirish texnologiyasi Reja: 1 - bet 4

|
Energiya ta’minoti tizimida reaktiv quvvatni kamaytirish texnologiyasi Reja: 1Bog'liq Energiya ta’minoti tizimida reaktiv quvvatni kamaytirish texnolo\
Reaktiv quvvatni kompensatsiyalashdagi kondensator batareyalarini
qo‘llashda yuzaga keluvchi texnik noqulaylik.
Kompensatsiya uchun kondensator batareyalaridan foydalanish ayniqsa keng
qo‘llaniladi.Qat’iyat bilan aytiladiki ularni yuqori va past kuchlanishlarga mosligi
kichik aktiv quvvat iste’moli (0.0025-0.005kVt/kVar) eng kam solishtirma narxini
(1kVar uchun), oddiy ekspulatatsiyasi; oddiy ishlab chiqarish montaji; har qanday
quruq binolarda o‘rnatilishiga mosligi bu ularning eng katta afzaliklaridir.
Ammo nochiziq yuklamalarda paydo bo‘ladigan yuqori garmonikalari
bo‘luvchi tarmoqlarda, oddiy reaktiv quvvvatni kompensatsiyalovchi qurilmalarni
qo‘llashda ayrim texnik noqulayliklarga ega.
Kondensatorda o‘ta yuklanish toklari 30% gacha, kuchlanish esa 10% gacha
oshirishga ruxsat beriladi. Amalda esa rezanans hisobiga yuklama toki 400%-
500% gacha yetish mumkin.
NAZORAT SAVOLLARI:
1.
Elektr energiyasining reaktiv tashkil etuvchilari haqida nimalarni bilib oldingiz?
2.
Reaktiv quvvatni kompensatsiyalash usullari haqida gapirib bering?
3.
Kondensator batareyalarini qo‘llashda yuzaga keluvchi texnik noqulaylik
deganda nimani tushunasiz?
|
| |
Windows Vista Service Pack 1 Test Focus Document

Microsoft Corporation
Published: September, 2007
Abstract
Microsoft continuously improves Windows Vista® by providing ongoing updates while working with software and hardware vendors to deliver application compatibility and hardware compatibility improvements. Windows Vista Service Pack 1 (SP1) is another vehicle through which Microsoft provides operating system improvements to customers.
Windows Vista SP1 is an update to Windows Vista that, along with improvements delivered to users via other channels, addresses feedback from our customers. In addition to previously released updates, SP1 will contain changes focused on addressing specific reliability, performance, and compatibility issues, supporting new types of hardware, and adding support for several emerging standards. SP1 also continues to improve upon the IT administration experience. SP1 is not intended to be a vehicle for releasing new features; however some existing components do gain slightly enhanced functionality in SP1.
This document supports a preliminary release of a software product that may be changed substantially prior to final commercial release, and is the confidential and proprietary information of Microsoft Corporation. It is disclosed pursuant to a non-disclosure agreement between the recipient and Microsoft. This document is provided for informational purposes only and Microsoft makes no warranties, either express or implied, in this document. Information in this document, including URL and other Internet Web site references, is subject to change without notice. The entire risk of the use or the results from the use of this document remains with the user. Unless otherwise noted, the example companies, organizations, products, domain names, e-mail addresses, logos, people, places, and events depicted herein are fictitious, and no association with any real company, organization, product, domain name, e-mail address, logo, person, place, or event is intended or should be inferred. Complying with all applicable copyright laws is the responsibility of the user. Without limiting the rights under copyright, no part of this document may be reproduced, stored in or introduced into a retrieval system, or transmitted in any form or by any means (electronic, mechanical, photocopying, recording, or otherwise), or for any purpose, without the express written permission of Microsoft Corporation.
Microsoft may have patents, patent applications, trademarks, copyrights, or other intellectual property rights covering subject matter in this document. Except as expressly provided in any written license agreement from Microsoft, the furnishing of this document does not give you any license to these patents, trademarks, copyrights, or other intellectual property.
© 2007 Microsoft Corporation. All rights reserved.
Active Directory, Microsoft, MS-DOS, Visual Basic, Visual Studio, Windows, Windows NT, Active Directory, and Windows Server are either registered trademarks or trademarks of Microsoft Corporation in the United States and/or other countries.
All other trademarks are property of their respective owners.
|
) Optik kabel magistralının layihələndirilməsinin təşkili

16) Optik kabel magistralının layihələndirilməsinin təşkili
Hal-hazırda rabitə texnikası rabitə xətləri ilə daha yüksək tezliyin ötürülməsi istiqamətində inkişaf edir. bu nöqteyi nəzərdən də siqnalların optik tezlik spektrində ötürülməsi daha böyük maraq kəsb edir. optik siqnalları uzaq məsafəyə ötürmək üçün qapalı istiqamətləndirici mühitdən istifadə edilir ki, bu da hal hazırda geniş tətbiq olunan optik rabitə kabelləri ilə həyata keçirilir.
17) Regenerasiya sahələrinin uzunluğu
Regenerasiya sahəsinin uzunluğu lifdəki itkilərlə və eləcə də lazer modların ayrılma maneəsi ilə məhdudlanır. Aparılan çoxlu sayda eksperimentlər müxtəlif veriliş sistemləri üçün ln-in optimal uzunluğu müəyyənləşdirməyə imkan verir.
Xətt traktında zəifləmiş və eləcə də itkilər o halda artır ki, impulsların genişlənməsi (siqnalın təhrif olunması) baş verir. Bunun nəticəsində kodun tərkibində zamana görə səhvlər baş verir və informasiyanın kefiyyəti pisləşir. Regenerasiya sahəsinin uzunluğu 2 parametrə: zəifləmə və dispersiyaya görə hesablanır. Dispersiya ns/km-lərlə ölçülür və r ilə işarə olunur.
18) SDH marxiyaya malik müxtəlif STM səviyyələrinin parametrləri aşağıdakı şəkildə göstərilmişdir.
-
|
variant Texnologik jarayonlar nech turga bo’linadi - bet 6

|
variant Texnologik jarayonlar nech turga bo’linadiBog'liq oraliq 38.38a
TDTU Neft va gaz fakulteti
Kafedra «Neft-gazni qayta ishlash obyektlari»
1-oraliq nazorat
« Neft va gazni qayta ishlash zavodlari jixozlari va loyixalashtirish»
21-variant
1
Porshinli kompressorlar ishlash prinsipi
2
Yer usti va osti suvlarini ifloslantiradigan manbalar
3
Yong‘inga qarshi suv iste’moli
O’qituvchi ass. Qahhorov D.R.
TDTU Neft va gaz fakulteti
Kafedra «Neft-gazni qayta ishlash obyektlari»
1-oraliq nazorat
« Neft va gazni qayta ishlash zavodlari jixozlari va loyixalashtirish»
22-variant
1
Kompressorlarning siqish darajasi bo’yicha turlari
2
Atmosfera ifloslanishi kamayishining loyihaviy yechimi
3
Korxona suv ta’minoti
O’qituvchi ass. Qahhorov D.R.
TDTU Neft va gaz fakulteti
Kafedra «Neft-gazni qayta ishlash obyektlari»
1-oraliq nazorat
« Neft va gazni qayta ishlash zavodlari jixozlari va loyixalashtirish»
23-variant
1
Modda almashinish jarayonalari
2
Korxonada elektr energiyasining taqsimlanish sxemasi
3
Texnologik qurilmalar chiqindilari
O’qituvchi ass. Qahhorov D.R.
TDTU Neft va gaz fakulteti
Kafedra «Neft-gazni qayta ishlash obyektlari»
1-oraliq nazorat
« Neft va gazni qayta ishlash zavodlari jixozlari va loyixalashtirish»
24-variant
1
Issiqlik almashinish jarayonlari
|
| |
-variant 
1 - variant Texnologik jarayonlar nech turga bo’linadi

|
variant Texnologik jarayonlar nech turga bo’linadiBog'liq oraliq 38.38a28-variant
1
Texnologik jarayonlar nech turga bo’linadi.
2
Ventilyatsiya va isitish sistemasining loyihasi uchun topshiriq
3
Xomashyoni qabul qilib olish va saqlash
O’qituvchi ass. Qahhorov D.R.
TDTU Neft va gaz fakulteti
Kafedra «Neft-gazni qayta ishlash obyektlari»
1-oraliq nazorat
« Neft va gazni qayta ishlash zavodlari jixozlari va loyixalashtirish»
29-variant
1
Mexanik jarayonlarga nimalar kiradi.
2
Bug’ bilan yuvish stansiyalari
3
Issiqlik bilan ta’minlashga topshiriq
O’qituvchi ass. Qahhorov D.R.
TDTU Neft va gaz fakulteti
Kafedra «Neft-gazni qayta ishlash obyektlari»
1-oraliq nazorat
« Neft va gazni qayta ishlash zavodlari jixozlari va loyixalashtirish»
30-variant
1
Tovar mahsulotini tayyorlash
2
Markazdan qochma nasoslar
3
Qurilish topshiriqlari
O’qituvchi ass. Qahhorov D.R.
TDTU Neft va gaz fakulteti
Kafedra «Neft-gazni qayta ishlash obyektlari»
1-oraliq nazorat
« Neft va gazni qayta ishlash zavodlari jixozlari va loyixalashtirish»
31-variant
1
Montajchilarga topshiriq
2
Neft va gaz uskunalarini sinflanishi
3
Loyihalarni ekologik jihatdan asoslash
O’qituvchi ass. Qahhorov D.R.
TDTU Neft va gaz fakulteti
Kafedra «Neft-gazni qayta ishlash obyektlari»
1-oraliq nazorat
« Neft va gazni qayta ishlash zavodlari jixozlari va loyixalashtirish»
|
| |
Probleme bei der Installation des Dongle-Treibers

Windows
|
Version
|
Problem
|
Ursache
|
Abhilfe
|
|
|
Bedienfenster ist nicht sichtbar
|
Es befindet sich auf dem Sehzeichenbildschirm hinter den Sehzeichen, mit der Maus nicht zugänglich, wurde irgendwann versehentlich verschoben
|
Tastenkombination: [Alt]+[Leertaste]
v
irgendeine Pfeiltaste (auf/ab/rechts/links)
Fenster kann mit der Maus verschoben und dann mit einem Mausklick abgelegt werden
|
|
bis 6.7.2
|
Fehlermeldung :
„Ein deaktiviertes oder unsichtbares Fenster kann nicht den Focus erhalten“
und anschließende Zugriffsverletzung
|
Beim Anpassen der Testleisten wurde eine Testleiste völlig entleert, aber mindestens eine Test-Schaltfläche muss zurückbleiben.
|
Anwendung/Prozess mit Task-Manger beenden.
In der Ini-Datei unter dem Abschnitt [Common] alle vier Zeilen löschen, die mit 'ToolBar' beginnen !
|
oft bei Vista
|
|
Fehlermeldung :
"Klasse nicht registriert"
|
Flash-Komponente ist nicht registriert
|
Auf der Installations-CD im Ordner "Flash" Rechtsklick auf "RegFlash.bat" und „als Adminstrator ausführen“
Alternativ manuelle Registrierung:
1. "Flash6.ocx" und "Flash9.ocx" kopieren nach "C:\Windows\System32"
2. "Start" - "Programme" - "Zubehör" - Rechtklick auf "Eingabeaufforderung"
"als Administrator öffnen"
Kommandozeilen-Eingabe:
regsvr32 flash6.ocx
Message-Box quittiert die Registrierung, dann ebenso
regsvr32 flash9.ocx
|
|
|
Fehlermeldung :
„Das angegebene Modul wurde nicht gefunden“
oder
„Fehler beim Laden der Typbibliothek“
|
Konflikt der Flash-Komponente mit Adobe Flash-Player
|
Systemwiederherstellung
oder
Update ohne Flash-Funktionalität anfordern
|
|
|
Fehlermeldung bei aktivierter Tablet-Bedienung (mit Nahprüfgerät) :
„http-Server cannot be activated.
|
Dienst “IIS Admin” ist gestartet.
|
Start – Einstellungen - Systemsteuerung – Verwaltung – Dienste :
Dienst beenden und Autostarttyp auf Manuell ändern
|
www-Publishingdienst „iissvcs“ gestartet
|
Zusatz bei Fehlermeldung:
|
Operatsion tizimning himoya imkoniyatlaridan foydalanish

|
Operatsion tizimning himoya imkoniyatlaridan foydalanish
|
bet | 3/6 | Sana | 13.12.2023 | Hajmi | 1,23 Mb. | | #117679 |
Bog'liq 26-ma’ruza Tarmoq xavfsizligi-fayllar.orgOperatsion tizimning himoya imkoniyatlaridan foydalanish
Operatsion tizimlar tizim mustahkamligini ta’minlovchi ko‘p imkoniyatlarga ega. Sozlash mumkin bo‘lgan imkoniyatlarning ba’zilari quyidagilardir:
1. Tarmoq tizimida ro‘yxatdan o‘tgan har bir foydalanuvchi tizimga mustahkam parolь bilan kirishni talab eting.
2. Foydalanuvchilar tarmoqqa kirishi vaqtida autentifikatsiya va shifrlashning operatsion tizimlaringiz taklif eta oladigan eng mukammal shakllaridan foydalaning.
3. Tarmoq ulanishlari uchun raqamli sertifikatsiyali himoyadan foydalaning. Raqamli sertifikatsiya tarmoq kompyuterlari o‘rtasida uzatish asl ekanligini tekshirish, ya’ni ulanayotgan qurilmalar haqiqatda o‘zligi ekanligiga ishonch hosil qilish uchun zarur.
4. Jild va fayllar xavfsizligi uchun huquqlarni sozlab qo‘ying.
5. Umumiy foydalanish huquqlari kabi umumiy foydalaniladigan resurs himoyasidan flydalaning.
6. Foydalanuvchilar uchun “qiyin” parolь talabi va tarmoqqa ma’lum marta kira olmagandan keyin foydalanuvchi hisob yozuvini bloklash kabi xavfsizlik siyosatini o‘rnating.
7. Simsiz tarmoq uchun tizimda mavjud eng yuqori himoya darajasini o‘rnating.
8. Uzoqdan ulanishlar, ayniqsa simsiz tarmoqlar xavsizligi uchun Virtual xususiy tarmoq – VPNdan foydalaning.
9. Muntazam ehtiyot uchun nusxalash kabi buzilishdan keyin tiklash texnologiyalaridan foydalaning.
Mavjud tarmoqlar
Hatto ko‘p narsani biladigan odamlar ham ba’zida uyga ishdan nozik ma’lumotni olib kelishi va operatsion tizimning himoya imkoniyatlaridan foydalana olmasligi mumkin. Bir misol – yuqori lavozimda ishlovchi havfsizlik xizmati ofitseri mahfiy fayllarni uyda ular bilan ishlash uchun olib kelgan, deylik. Bu fayllar etarlicha himoyalanmagan va ihtiyoriy odam, shuningdek, Internet orqali hujum uyushtiruvchi yoki chet el razvedka agentligining josusi tomonidan ochib ko‘rish mumkin.
Boshqa bir misolda kompaniyaning server administratori o‘z uyidan uzoqdan ulanish usuli bilan serverga ba’zi texnik xizmatlar ko‘rsatish uchun kirgan. Afsuski, uning uy kompyuteri virus tekshiruvchi dasturdagi yangilanish xizmatining vaqti tugagan sababli virus bilan zararlangan edi. Natijada virus serverga o‘tib ketdi.
|
| |
TA'LIMDA INTERNETDAN FOYDALANISH: KIRISH

|
TA'LIMDA INTERNETDAN FOYDALANISH: KIRISH
|
bet | 9/133 | Sana | 15.01.2024 | Hajmi | 5,97 Mb. | | #137781 |
Bog'liq web education uzTA'LIMDA INTERNETDAN FOYDALANISH: KIRISH
axborot texnologiyalarini taqdim etadi. Gap shundaki, ushbu texnologiyalardan foydalanishda nafaqat ijobiy tomonlarini, balki ta’limda yuzaga keladigan muammolarni ham inobatga olgan holda ulardan samarali foydalanish, ularni hal qilish
va shu orqali ularning ijobiy jihatlarini amalga oshirish samaradorligini oshirish. jihatlari. Biz texnologik jihatni chetga surib, faqat pedagogika sohasiga tegdik. Biz buni uning ahamiyati va ustuvorligini ta'kidlash uchun ataylab qildik. Yangi texnologik yutuqlar bizga pedagogik muammolarni hal qilish uchun yangi imkoniyatlarni taqdim etdi va biz ularni eng samarali amalga oshirish imkoniyatini yo'qotmasligimiz kerak.
10
I QISM TA'LIMDA INTERNETDAN FOYDALANISH TAJRIBASI.
TAHLILIK SAVDO
Abstrakt
1999 yilda YuNESKO Ta'limda Axborot Texnologiyalari Instituti (IITE) ta'limda Internetdan foydalanishning asosiy jihatlarini o'rganish va natijada domenda ma'lumotlarni to'playdigan axborot tizimini ishlab chiqish uchun "Ta'limda Internet" loyihasini boshladi. Loyiha YuNESKOning CI (Aloqa va axborot) sektori (29/C5, 04045) va Universitet bilimlari tarmoqlari korporatsiyasi (UNICOR, Rossiya Federatsiyasi) bilan hamkorlikda amalga oshiriladi.
Birinchi bosqichda turli mamlakatlardagi yetakchi tadqiqotchilar va o‘qituvchilar tomonidan yaqinda chop etilgan 90 ga yaqin ishlar tahlil qilingan “ Ta’limda internetdan foydalanish tajribasi” tahliliy so‘rovi o‘tkazildi. Ma'lumotlar ilmiy maqolalar, statistik so'rovlar va milliy va xalqaro tashkilotlarning hisobotlaridan olingan.
To'plangan ma'lumotlar ta'limda Internetdan foydalanishni batafsil tavsiflaydi. So'rovda quyidagilar keltirilgan:
ijtimoiy va yosh guruhlariga ko'ra taqsimlangan alohida Internet ilovalarining statistik ma'lumotlari
mamlakatlar;
o'quv faoliyatining turli turlari bo'yicha tizimlashtirilgan ta'limda Internetdan foydalanish yutuqlari.
Shu bilan birga, turli darajadagi ta'lim muassasalari va ta'lim tizimlarini tashkil etish va boshqarish bilan bir qatorda ta'lim/ta'limning tegishli muammolari ham ko'rib chiqildi.
|
| |
zapadnyj-kitaj-zapadnaja-evropa-istorija-i-harakteristiki-avtomagistrali.docx [Avtomagistral]

|
zapadnyj-kitaj-zapadnaja-evropa-istorija-i-harakteristiki-avtomagistrali.docx [Avtomagistral]
|
Sana | 27.12.2019 | Hajmi | 1,38 Mb. | | #5628 |
https://gaz-card.ru/zapadnyj-kitaj-z…i-avtomagistrali/
Западный Китай - это проект инфраструктурного и транснационального характера и современная магистраль для автомобилей, начиная от Северной Европы и заканчивая Западной частью Китая. Этот участок дороги построен для формирования крепких экономических связей между Азией и Европой.
История проекта
Необходимость строительства новой трассы возникла в связи с увеличивающимися объемами поставок товаров из КНР, что произошло в связи с ростом экономики Китая. Все это идёт одновременно с формированием инфраструктуры транспорта в Казахстане, Россиийской Федерации и Белоруссии. В 2008 году Казахстан и РФ совместно приняли меморандум на создание коридора западных частей Китая и Европы, а уже в 2015 Россия и КНР подписали соглашение о сотрудничестве на условиях проекта “Один пояс и один путь”. Осень этого же года руководители Банка развития Китая и отечественной компании Автодор утвердили меморандум о выдаче средств в рамках действующего проекта.
Через три года Правительство РФ разработало на три года план по развитию магистральной инфраструктуры, где прописаны все нюансы и сроки строительства участков проекта в России:
скоростная трасса “Москва - Нижний Новгород - Казань”;
участок магистрали “Меридиан”
обход города Тольятти и мост через Волгу.
На сегодняшний день участок магистрали Китай - Казахстан уже успешно используется, а полная загруженность будет обеспечена не позже 2020 года. Этот участок построен в 2016 году и его длина составляет 3425 км. Она проходит через пограничный переход с Казахстаном Хоргос, куда входят города Ланьчжоу, Урумчи и Чженчжоу, достигая побережья Жёлтого моря в Ляньюньган.
Характеристика трассы
До Санкт-Петербурга от Западной половины Китая общая протяженность маршрута составляет 8445 км. Автомагистраль выполнена из асфальта и принадлежит к шоссе и скоростной дороге. На ней всего от 4 до 6 полос. Максимальная скорость не более 150 км/ч, а средняя 100 км/ч. На этом участке автомагистрали климатические условия континентальные и резко континентальные.
|
| |
ÿ Sarlavha va URL - Birlashgan Millatlar Tashkilotining

ÿ Sarlavha va URL
Til
Mamlakat
Qisqacha tavsif (asl tilda va ingliz tilida)
ning darajalari
ta'lim
(quyidagi
YUNESKO
tasnifi)
Maqsad
foydalanuvchilar guruhlari
Virtual o‘qituvchilar markazi
http://vtc.ngfl.gov.uk/
Ingliz
Birlashgan
Shohlik
VTC - bu maktab mutaxassislari uchun yangiliklar, kasbiy rivojlanishni qo'llab-quvvatlash va qidiruv ob'ekti NGFL (National Grid for
O'rganish).
0-6
O'qituvchilar
151. O'qituvchilar uchun veb
http://www.4teachers.org/
Ingliz
AQSH
O'qituvchilar uchun veb - bu diqqat bilan indekslangan onlayn to'plam o'qituvchilar tomonidan o'qituvchilar uchun tayyorlangan manbalar. uchun onlayn maydon o'qituvchilar texnologiyani o'quv dasturiga integratsiyalashgan.
0-4
O'qituvchilar
152. WebCT
http://www.webct.com/
Ingliz
Canada WebCT integratsiyalashgan elektron ta'lim bo'yicha dunyodagi yetakchi provayder hisoblanadi tizimlari. 1,578 ta kollejda 148 000 dan ortiq professor-o'qituvchilar va universitetlar o'zgartirish uchun WebCT mahsulot va xizmatlaridan foydalanmoqda
5,8 milliondan ortiq talabalar uchun ta'lim tajribasi. The kompaniyaning missiyasi institutlarning afzal hamkori bo'lishdir
Boshlanishdan tortib to masshtablashgacha bo'lgan umumiy elektron ta'lim yechimlarini yaratmoqdalar
kampus bo'ylab. WebCT 10 ta asosiy dunyo tillarida mavjud va
kompaniyaning o'rnatilgan bazasining chorak qismi 60 dan ortiq joyda joylashgan
Shimoliy Amerikadan tashqaridagi davlatlar.
3-6
O'qituvchilar
153. Ta'lim uchun Internetda ishlash
Ingliz
AQSH
Internetni integratsiyalash nazariyasi va amaliyoti bo'yicha tadqiqot
o'rganish.
3-5
O'qituvchilar
http://www.ozline.com/learning/theory.html
Jahon ma’ruza zali
http://www.utexas.edu/world/lecture/ index.html
Ingliz
AQSH
Universitet darajasidagi kurs materiallarining ma'lumotlar bazasi bepul mavjud
Internet. Ma'lumotnomalar alifbo tartibida birlashtirilgan katalogi va bilim sohalariga muvofiq tuzilgan
(100 dan ortiq nom).
5,6
O'qituvchilar
World Links for Development (WorLD)
http://www.worldbank.org/worldlinks/
Ingliz
AQSH
World Links for Development (WorLD) dasturi taqdim etadi 1-6
Internetga ulanish va o'qituvchilar, o'qituvchilar uchun treninglar va rivojlanayotgan mamlakatlardagi talabalar texnologiyadan foydalanishda ta'lim. WorLD umumta'lim maktablari o'quvchilari va o'qituvchilarini bog'laydi
uchun sanoati rivojlangan mamlakatlarda maktablar bilan rivojlanayotgan mamlakatlarda
Internet orqali hamkorlikda o'rganish.
O'qituvchilar,
talabalar
|
QISM. TA'LIMDA - Birlashgan Millatlar Tashkilotining

|
Birlashgan Millatlar Tashkilotining
|
bet | 3/133 | Sana | 15.01.2024 | Hajmi | 5,97 Mb. | | #137781 |
Bog'liq web education uzQISM. TA'LIMDA INTERNETDAN FOYDALANISH KO'lami va istiqbollari.
MUHOKAM UCHUN MATERIALLAR 41
Kirish so'zlari 42 Maqsad va
natijalar......... ................................................................ ................................................................ .......................... 43 II.1. Internet: raqamli
davrda madaniy o'zgarish ......................................... ................................................ 44 II.1.1. Kompyuter inqilobi va uning
oqibatlari ................................................ ................................ 44 II.1.2. Xalqaro texnologiyalar va
madaniyat................................................. ................................... 44 II.1.3. Internet va ijtimoiy
muammolar................................................. ................................................................ 45 II.1.4. Internet va virtual o'zaro ta'sirning
o'ziga xos xususiyatlari...................................... ......................... 46 II.2. Internet: ta'lim vositasi................................................. ................................................................ 49 II.2.1.
Konstruktivizm ................................................... ................................................................ ................... 49 II.2.2. Internet va
konstruktiv ta'lim................................................. .......................................... 50 II.2.3. Ta'lim ijtimoiy hodisa
sifatida ................................................... ................................................ 50 II.3. Internet: ta'lim olish va
o'qitilish ................................................... ...................................................................... 52 II.3.1. Masofaviy ta’lim qanday tashkil
etiladi................................................. .......................................... 52 II.3.2. Internet ta'lim jarayoni uchun vosita
sifatida................................................. ................ 52 II.3.3. Imkoniyatlar va
cheklovlar ................................................... ................................................................ ....... 54 II.4. Internet: pedagogik
samaradorlikni tekshirish................................................. ................................... 56 II.4.1. Qo'shimcha ma'lumot manbai va kognitiv qobiliyatlarni rivojlantirish vositasi................ 56 II.4.2. Muqobil pedagogik paradigmalarga bo'lgan
talab ................................................ ................................ 57 II.4.3. Telematik bo'yicha trening 57
|
| |
Tarmoq xavfsizligi imkoniyatlaridan foydalanish

|
Tarmoq xavfsizligi imkoniyatlaridan foydalanish
|
bet | 4/6 | Sana | 13.12.2023 | Hajmi | 1,23 Mb. | | #117679 |
Bog'liq 26-ma’ruza Tarmoq xavfsizligi-fayllar.orgTarmoq xavfsizligi imkoniyatlaridan foydalanish
Siz tarmoqda ishlata oladigan bir nechta mustahkamlash usullari mavjud. Ulardan ba’zi usullar maxsus tarmoq uskunalaridan foydalanishni talab etadi, boshqalari esa o‘z ichiga dasturiy ta’minotni oladi. Tarmoqni mustahkamlash usullarining eng oddiylari quyidagilarni o‘z ichiga oladi:
1. tarmoqning ma’lum qismlariga kim kirganini nazorat qilish uchun tarmoqni kommutator va marshrutizator asosida loyihalash;
2. tarmoq fayrvollari va opersion tizim fayrvollaridan foydalanish;
3. xavfsizroq simli tarmoqlarni loyihalashda yulduzsimon tarmoq topologiyasidan foydalanish;
4. tarmoqdagi faollikni muntazam nazorat qilish.
Kiber xavfsizlik va tarmoq xavfsizligi o'rtasidagi farq
Bizning asosiy qiziqish mavzusimizga kirishdan oldin - kiber xavfsizlik va tarmoq xavfsizligi - avvalo axborot xavfsizligi nima ekanligini tushunishga harakat qilaylik.
Hozirgi kunda Internet hamma narsani inqilob qilgani, ishlarimizni qanday o'zgartirishi haqida gapirish mutlaqo noto'g'ri emas. Ijtimoiy media bir necha yil ichida internetda shov-shuvga aylandi va Amazon kabi elektron tijorat gigantlari onlayn sotib olishni shamolga aylantirdilar va Google hamma narsani osongina bizning qo'llarimizga tushirdi.
Bizneslar har qachongidan ko'ra raqamli ravishda rivojlanib bormoqda va texnologiyalar rivojlanib borishi bilan korxonalarning xavfsizlik infratuzilmasi ham kuchaytirilishi kerak. Internet rivojlandi va ko'p odamlar ushbu o'zaro bog'liq tizimlardan foydalanib, zaif tomonlaridan foydalanishda zaifliklarga duch kelmoqdalar. Bu axborot xavfsizligi bilan bog'liq.
Axborot xavfsizligi deganda har qanday sezgir ma'lumotlar va ma'lumotlarni, bosma yoki elektron shaklda ruxsatsiz kirishdan himoya qilishga mo'ljallangan jarayonlar va texnikalar tushuniladi. Axborot har bir shaxs va biznes uchun qimmatli narsadir, bu ularni o'g'irlash yoki shikastlanishdan himoya qilishda yanada muhimroq ahamiyat kasb etadi.
Kiberxavfsizlik - bu Internetga ulangan tizimlarni, shu jumladan apparat, dasturiy ta'minot, dasturlar va ma'lumotlarni potentsial kiberhujumlardan himoya qilish bilan shug'ullanadigan axborot xavfsizligining bir qismi. Tarmoqlarning yaxlitligini ruxsatsiz elektron kirishdan himoya qiladi. Tarmoq xavfsizligi - bu tarmoqdagi qurilmalar orqali yuboriladigan har qanday tarmoq va ma'lumotlarning yaxlitligini himoya qilish uchun yaratilgan kiber-xavfsizlik.
|
| |
Pokus 12. Vodič v elektrickém poli

|
Pokus 12. Vodič v elektrickém poli
|
bet | 6/31 | Sana | 31.03.2020 | Hajmi | 6,32 Mb. | | #9399 |
Bu sahifa navigatsiya:
- Závěr
Pokus 12. Vodič v elektrickém poli.
Potřeby: elektroskop, deskový kondenzátor, silná kovová deska, indukční elektrika.
Postup: připojíme svorky elektroskopu k deskám kondenzátoru a ten nabijeme pomocí indukční elektriky. Vsuneme – li mezi desky kondenzátoru silnou kovovou desku, aniž se dotkneme desek kondenzátoru, klesne napětí, měřené elektroskopem. Vzdálíme – li desku, bude elektroskop ukazovat původní výchylku..
Závěr: na kovové desce vznikne elektroststickou indukcí elektrické pole opačného směru, než je pole kondenzátoru a odečítá se od něho.
Pokus 13. Jev elektrostatické indukce.
Potřeby: 2 elekroskopy, tyč se zaoblenými konci, kterou lze rozdělit na dvě části (Obr.5.8.), ebonitová tyč, skleněná tyč,mylá kyvadla na tyči.
Postup: Přiblížíme – li se k tyči (aniž se jí dotkneme) zelektrovanou tyčí, ukáže elektroskop (kyvadla) výchylku. Vzdálíme – li zelektrovanou tyč, nastane neutrální stav. Rozdělíme – li tyč v okamžiku zelektrování na dvě části, oddělíme od sebe náboje různého znaménka. Je třeba si uvědomit, že výsledek tohoto pokusu se lliší od předcházejících pokusů v tom smyslu, že v elektrometru zůstal náboj opačný.
Závěr: tělesa lze nabíjet nejen dotykem, ale i pomocí elektrostatické indukce.
Pokus 14. Nabíjení vodiče elektrostatickou indukcí.
Potřeby: elektrometr, tyč ebonitová a skleněná.
Postup: přiblížíme – li se zelektrovanou ebonitovou tyčí k elektrometru, dojde k němu k přerozdělení náboje podle Obr.5.9. Vzdálíme – li tyč, výchylka zmizí (náboj se vyrovná). Nyní se znovu přiblížíme tyčí a dotykem odvedeme náboj z elektrometru. Po oddálení tyče (i prstu) se na elektrometru objeví znovu výchylka, způsobená opačnými náboji.
Závěr: elektrostatickoun indukcí lze nabíjet vodiče.
Obr.5.9. Nabíjení elektrostatickou indukcí. Obr.5.10. Účinek hrotu (sání)
|
| |
O'zaro ta'sir - Birlashgan Millatlar Tashkilotining

O'zaro ta'sir turlari
Shaxslararo o'zaro ta'sir
Axborot yig'ish
Faoliyat tuzilmalari
asosiy do'stlar global
sinflar elektron ko'rinishlar elektron murabbiylik taqlid qilish
axborot almashinuvi ma'lumotlar bazasini
yaratish elektron nashriyot tele-sayohatlari
birlashtirilgan ma'lumotlarni tahlil qilish
Muammoni hal qilish bo'yicha loyihalar axborot izlaydi parallel muammolarni hal qilish
elektron jarayon yozish seriallar yaratish simulyatsiya
ijtimoiy harakat loyihalari
Mumkin bo'lgan yondashuvlardan biri L. Xarasim (Harasim, 1989), M. Rapaport (Rapaport, 1991) tomonidan kiritilgan va M. Paulsen (Paulsen, 1995, 1998) tomonidan ta'lim sohasi uchun ishlab chiqilgan. Paulsen turli xil Internet ilovalarini ajratib ko'rsatish uchun quyidagi to'rt turdagi aloqa paradigmalarini (muloqot usullari) va "pedagogik texnika" turlarini hisobga olishni taklif qiladi. U bu “pedagogik usullar”ni “ta’lim maqsadlarini amalga oshirish yo‘llari” deb talqin qilishni taklif qiladi. Xulosa shaklida ushbu tipologiya quyidagicha taqdim etiladi:
Jadval 2. CMC-ga asoslangan o'qitish tizimlarida qo'llanilishi mumkin bo'lgan usullar, texnikalar va qurilmalar (Paulsen, 1995, 1998)
Muloqot usullari
Yagona
Birga-bir
Birdan ko'pga
Ko'pchilik - ko'p
Pedagogik texnikalar Onlayn ma'lumotlar bazalari
Onlayn jurnallar Onlayn ilovalar Dastur kutubxonalari
Onlayn hobbi guruhlari Intervyu
Ta'lim shartnomalari
Tayyorgarlik kurslari Amaliyot
Sirtqi ta’lim
Ma'ruzalar
Simpoziumlar Nashrlar
Munozaralar
Simulyatsiya yoki o'yinlar
Rol o'ynash
Keys tadqiqotlari
Munozara guruhlari
Transkript asosidagi topshiriqlar
Miya hujumi Delphi texnikasi
Nominal guruhlar texnikasi Forumlar
Loyiha guruhlari
CMC-qurilmalar turlari Onlayn resurslar bilan ishlash uchun
imkoniyatlar
Elektron pochta
Listservers, BBS va WWW
Usenet, BBS va
kompyuter telekonferentsiyalari
|
Xavfsizlik bo'yicha professional

|
Xavfsizlik bo'yicha professional
|
bet | 6/6 | Sana | 13.12.2023 | Hajmi | 1,23 Mb. | | #117679 |
Bog'liq 26-ma’ruza Tarmoq xavfsizligi-fayllar.orgXavfsizlik bo'yicha professional
Kiber xavfsizlik bo'yicha mutaxassislar yoki tahlilchilar o'zlarining tajribalari va ma'lumotlar bazalari, xavfsizlik devori, Internet xavfsizligi va shifrlash bo'yicha bilimlari orqali tarmoq infratuzilmasi va o'zaro bog'liq tizimlarni himoya qilish uchun to'liq javobgarlikni o'z zimmalariga oladigan shaxslardir. Kiberxavfsizlik bo'yicha mutaxassis kiberxavfsizlikni himoya qilish, aniqlash va tiklash bo'yicha mutaxassis bo'lib xizmat qiladi. Xavfsizlik bo'yicha mutaxassisning asosiy vazifasi barcha kiruvchi va chiquvchi trafikni kuzatish, shuningdek, tashkilotdagi turli bo'limlar bilan hamkorlikda xatarlarni boshqarish vositalari va texnologiyalarini muvofiqlashtirish. Tarmoq xavfsizligi bo'yicha mutaxassisning vazifasi tashkilotning AT-infratuzilmasini himoya qilish atrofida o'zgaradi, unga axborot aktivlari, moliyaviy ma'lumotlar va boshqa maxfiy ma'lumotlar kiradi.
Tarmoq xavfsizligi va tarmoq xavfsizligi: taqqoslash sxemasi
Tarmoq xavfsizligi va tarmoq xavfsizligi haqida qisqacha ma'lumot
Xulosa qilib aytganda, kiberxavfsizlik - bu axborotni saqlash va tranzit paytida xavfsizlikning xavfsizligi bilan shug'ullanadigan axborot xavfsizligining bir qismi, tarmoq xavfsizligi - bu tashkilotning IT infratuzilmasini himoya qilish va unga kirishni cheklash bilan shug'ullanadigan kiber-xavfsizlik. Ikkala atamalar ham ko'pincha bir-biri bilan birgalikda ishlatiladi, kiberxavfsizlik keng ma'noda ishlatiladigan atama bundan mustasno, tarmoq xavfsizligi esa axborot / kiberxavfsizlikning bir qismidir.
Adabiyotlar
Tasvir krediti: https://pixabay.com/uz/network-security-technology-data-3482974/
Tasvir krediti: https://www.flickr.com/photos/111692634@N04/18709586962
Xonanda, Piter U va Allan Fridman. Kiberxavfsizlik va Cyberwar. Oksford: Oksford universiteti matbuoti, 2014. Chop etish
Kizza, Jozef Migga. Kompyuter tarmog'ining xavfsizligi bo'yicha qo'llanma. Berlin: Springer, 2017. Chop etish
Harrington, Jan L. Tarmoq xavfsizligi: amaliy yondashuv. Kembrij: Akademik matbuot, 2005 yil. Chop etish
http://fayllar.org
|
| |
Demonstrační pokusy z elektřiny a magnetismu - bet 31

Obr.5.49. Schéma krystalového přijímače.
Literatura:
[1] Halliday, D., Resnick, R., Walker, J.: Fyzika. VUTIUM Brno, PROMETHEUS
Praha, 2000
[2] Lekcionnyje demonstracii po fizike. Red. V.I. Petrova, Moskva, Nauka 1972
[3] Hlavička, A.: Pokusy z elektřiny. SPN Praha, 1955
[4] Trna, J.: Fyzika v pokusech (elektrostatika). Directfilm, Brno 2002
[5] Trna, J.: Fyzika v pokusech (elektrický proud v kovech a polovodičích). Directfilm,
Brno 2002.
|
Znázornění elektrostatického pole pomocí siločar.

Pokus 5

|
Znázornění elektrostatického pole pomocí siločar.
Pokus 5
|
bet | 2/31 | Sana | 31.03.2020 | Hajmi | 6,32 Mb. | | #9399 |
Bu sahifa navigatsiya:
- Závěr
Obr.5.2. Znázornění elektrostatického pole pomocí siločar.
Pokus 5. Směr siločar.
Potřeby: deskový kondenzátor, kulička na hedvábném vláknu.
Postup: zavěsíme kladné nabitou kuličku do elektrického pole mezi kladně a záporně nabitými deskami. Kulička je odpuzována od kladné desky k desce záporné.
Závěr: směr siločáry je totožný se směrem pohybu volného kladného náboje v elektrickém poli (tedy se směrem intenzity elektrického pole).
Pokus 6. Sídlo elektrických nábojů a jejich hustota.
Potřeby: válcová kovová nádoba (Faradův pohár), dutá koule, elektrická lžička, elektroskop, indukční elektrika, skleněná a ebonitová tyč.
Postup: Faradův pohár, izolovaný od podložky nabijeme indukční elektrikou. Elektrickou lžičkou se dotkneme vnitřku poháru. Poté se dotkneme elektroskopu a přesvědčíme se, že na lžičce nebyl žádný náboj (elektroskop se nevychýlil). Naopak, dotkneme – li se vnější strany válce, zjistíme, že je na něm uložen elektrický náboj (Obr.5.3).
Závěr: elektrický náboj se vždy rozmístí na povrchu kovových předmětů.
Obr.5.3. Demonstrace umístění náboje na vodiči.
|
| |
Pokus 8. Pohyb nabitých částic ve směru siločar

|
Pokus 8. Pohyb nabitých částic ve směru siločar
|
bet | 4/31 | Sana | 31.03.2020 | Hajmi | 6,32 Mb. | | #9399 |
Bu sahifa navigatsiya:
- Závěr
Pokus 8. Pohyb nabitých částic ve směru siločar.
Potřeby: indukční elektrika, 2 dobře izolované stoličky, 2 „bublifuky“.
Postup: dva studenti se postaví na dvě izolované stoličky a k opasků každého z nich připevníme vodič od jednoho pólu indukční elektriky. Pokud neotáčíme elektrikou, jsou studenti, stejně jako bublinky neutrální a bublinky létají chaoticky. Jakmile začneme otáčet kolem indukční elektriky, létají bublinky proti sobě zhruba ve směru siločar (kladně nabité k záporné elektrodě a naopak).
Závěr: náboje (lehké elektricky nabité předměty) se pohybují ve směru siločar (ve směru intenzity elektrického pole).
Pokus 9. Sršení náboje z hrotu. Elektrický vítr.
Potřeby: vodič s hrotem na izolujícím podstavci, indukční elektrika, svíčka, spojovací vodiče.
Postup: na hrotech může být intenzita elektrického náboje tak vysoká, že dojde k ionizaci okolního vzduchu. Jeden pól indukční elektriky spojíme s hrotem a druhý pól uzemníme. U hrotu dochází k pohybu iontů ve směru od ostří (Obr.5.5), což dokumentuje plamen svíčky, umístěný do vhodné vzdálenosti od hrotu.
Iontový vítr můžeme dokázat též pokusem s Franklinovým kolečkem, tj. na vertikálním izolovaném stativu nasazenou vrtulkou ve tvaru písmene S s ostrými hroty, nebo vodič ve tvaru svastiky (obdoba Segnerova kola). U každého hrotu vzniká proud iontů ve směru od ostří a vrtulka se roztočí opačným směrem. Postavíme – li kdekoliv poblíž otáčejícího se S elektroskopy, všechny se elektrostatickou indukcí nabijí.
Obr. 5.5. Důkaz sršení náboje z hrotu.
|
| |
Pokus 7. Důkaz rozložení náboje na vodiči pomocí Kolbeovy síťky

|
Pokus 7. Důkaz rozložení náboje na vodiči pomocí Kolbeovy síťky
|
bet | 3/31 | Sana | 31.03.2020 | Hajmi | 6,32 Mb. | | #9399 |
Pokus 7. Důkaz rozložení náboje na vodiči pomocí Kolbeovy síťky.
Potřeby: hustá kovová síťka na izolovaných podstavcích, lehké papírové proužky dvou barev.
Postup: hustou drátěnou síť s nalepenými lehkými papírovými proužky (každá barva na jedné straně síťky) umístíme na stole z dielektrického materiálu Podle Obr.5.4. Síťku různě naformujeme a poté nabijeme pomocí indukční elektriky. Sledujeme, které papírové proužky jsou od síťky odpuzovány.
Závěr: elektrický náboj se vždy rozmístí na povrchu kovových předmětů.
Obr.5.4. Kolbeova síťka
|
| |
Pokus 10. Měření potenciálu na povrchu vodiče

|
Pokus 10. Měření potenciálu na povrchu vodiče
|
bet | 5/31 | Sana | 31.03.2020 | Hajmi | 6,32 Mb. | | #9399 |
Pokus 10. Měření potenciálu na povrchu vodiče.
Potřeby: elektrometr, elektrostatická lžička, vodič libovolného tvaru, spojovací vodiče.
Postup: eleltrometr uzemníme a elektrostatickou lžičkou se dotýkáme nabitého vodiče různého tvaru. Zjistíme, že výchylka elektroskopu se nemění při posouvání elektrostatické lžičky po povrchu vodiče.
Závěr: všechny body nabitého vodiče mají stejný potenciál (Obr.5.6.).
Obr.5.6. K měření potenciálu na povrchu vodiče.
Pokus 11. Potenciál v nehomogenním elektrickém poli.
Potřeby: kulový vodič, izolující závěs, svíčka, dlouhý vodič, izolovaný elektrokop.
Postup: dostatečně dlouhý izolovaný vodič spojíme s uzemněným elektroskopem. Konec drátu zasahuje do plamene hořící svíčky. Protože je obal elektroskopu uzemněn, měří jeho výchylka potenciál v bodě P vzhledem k Zemi. Pokud by plamen nehořel, indukoval by se na kovovém hrotu vodiče elektrický náboj a rušil by měřené pole. Plyny plamene jsou částečně vodivé a odvádí náboj, idukovaný na hrotu. Touto sondou tedy můžeme kvalitativně proměřit elektrické pole Země.
Závěr: Země se chová jako záporně nabitá koule
Obr.5.7. Měření elektrického potenciálu Obr.5.8. Nabíjení těles pomocí
v nehomogenním elektrickém poli. elektrostatické indukce.
|
| |
Pokus 33. Nesamostatný výboj, ionizátory

Pokus 33. Nesamostatný výboj, ionizátory.
Potřeby: elektroskop, kondenzátor, uv lampa, rtg lampa.
Postup: vzduch mezi deskami kondenzátoru můžeme ionizovat i pomocí rtg lampy, nebo uv lampy (pozor na nebezpečí!) – viz Obr. 5.24 a 5.25.
5.25. Ionizační účinky rtg a uv lampy.
Pokus. 34. Studium katodových paprsků.
Potřeby: Ruhmkorfův induktor, různé vakuové trubice, permanentní magnet.
Postup: a) studium doutnavého výboje. Trubici, vyčerpanou na tlak asi 6,6.102Pa, připojíme na Ruhmkorfův induktor. V trubici získáme tzv. doutnavý výboj (Obr. 5.26), v němž rozeznáváme následující oblasti:
růžové doutnavé světlo přímo na katodě (katodová svítící vrstva),
první tmavý prostor (Antonův temný prostor),
2 – 3 . modré doutnavé světlo,
3 - 4. druhý tmavý prostor (Crooksův temný prostor),
4 – 5. červenavý rozvrstvený anodový sloupec,
1 – 0. světlo kanálových paprsků (kladných iontů),
5 – 6. světélkování katodových paprsků (elektronů).
V horní části obrázku je uveden spád napětí v trubici. Čárkovaně za normálního tlaku, plná čára při tlaku 0,02 torr.
|