nyuuzyou/kompy huggingface dataset:
Javasolt tevékenységek - Szlovák nyelv és irodalom (Anyanyelvű és kétnyelvű nemzetiségi nevelési-oktatási forma)

A fő mondatrészek szerepe, funkciója és fajtái, mondatbeli viszonyaik, vonzatok.
A bővítmények szerepe, funkciója és fajtái, mondatbeli viszonyaik.
A szószerkezetek típusi, fajtái: predikatív, koordinatív, determinatív. A.
A mondat nyelvi funkciója, felépítése, szerkezete, mondatfajták.
Az összetett mondatok fajtái, a mellérendelő összetett mondatok fajtái (kapcsolatos mondat, fokozó mondat, ellentétes mondat, választó mondat, következtető mondat, magyarázó mondat), az alárendelő összetett mondatok fajtái (alanyi, állítmányi, mondatalapú, tárgyi, határozói, jelzői), mellékmondat, kötőszók.
A többszörösen összetett mondatok fajtái.
Mondatszerkesztési, -átalakítási gyakorlatok a beszédhelyzetnek és a kommunikációs szándéknak megfelelően szóban és írásban.
|
Javasolt tevékenységek - Szlovák nyelv és irodalom (Anyanyelvű és kétnyelvű nemzetiségi nevelési-oktatási forma)

|
Szlovák nyelv és irodalom (Anyanyelvű és kétnyelvű nemzetiségi nevelési-oktatási forma)
|
bet | 20/44 | Sana | 23.12.2020 | Hajmi | 111,01 Kb. | | #12929 |
Javasolt tevékenységek
|
ünnepi beszéd,
üdvözlőbeszéd,
hozzászólás írása,
kiselőadás, vita, előadás,
véleménynyilvánítás,
cáfolat
|
Témakör
|
Stilisztikai alapismeretek
|
Javasolt óraszám
22
|
Tanulási eredmények
|
A tanuló:
megtapasztalja, hogy a nyelvi elemek stílusértéke a konkrét szövegben, nyelvhasználatban kap szerepet; hogy a stílust befolyásolja a beszélő, a kommunikációs helyzet, a megnyilatkozás célja;
felismeri és alkalmazza a megismert jelentéstani, stilisztikai és szövegtani jelenségeket a műelemzésben, a mindennapi élet nyelvi jelenségeinek megítélésében, a szövegalkotásban;
a közlési szándéknak és a beszédhelyzetnek megfelelő stílusárnyalatot és stíluseszközt használ;
képes a fogalmi, a kreatív gondolkodásra, a szövegértelmezésre.
|
|
|
| |
Ismeretek/fejlesztési feladatok - Szlovák nyelv és irodalom (Anyanyelvű és kétnyelvű nemzetiségi nevelési-oktatási forma)

|
Szlovák nyelv és irodalom (Anyanyelvű és kétnyelvű nemzetiségi nevelési-oktatási forma)
|
bet | 21/44 | Sana | 23.12.2020 | Hajmi | 111,01 Kb. | | #12929 |
Ismeretek/fejlesztési feladatok
A stílus és a nyelvi stílus fogalmának megismerése.
A stílus alakulását befolyásoló tényezők hatásának megtapasztalása, vizsgálata; stílusgyakorlatok, szövegtranszformációk.
Stílusrétegek:
magánéleti szövegek stílusa: társalgási stílus;
a közéleti szövegek stílusa: hivatalos stílus, szónoki, előadói stílus, publicisztikai stílus, tudományos stílus;
szépirodalmi stílus.
A leggyakoribb stílusrétegek jellemzőinek megismerése, felismerése, elemzése, szövegtranszformációk.
A hangtani, lexikális, morfológiai, szintaktikai stíluseszközök megismerése, használata a beszédhelyzetnek és a kommunikációs célnak megfelelően.
A metafora funkciója és használata a mindennapi, továbbá a publicisztikai és a tudományos nyelvhasználatban.
|
Fogalmak
|
stílus, nyelvi stílus, hangtani, lexikális, morfológiai, szintaktikai stíluseszköz, szubjektív tényező, objektív tényező, hangszimbolika, szóhangulat, eufemizmus, pejoratív szó, vulgarizmus, archaizmus, poetizmus, bibliai eredetű szó, frazeológiai kifejezés, szókép, alakzat, szokatlan szórend, modalitás, befejezetlen mondat, elliptikus mondat, egytagú, kéttagú mondat, stílusréteg, magánéleti szövegek stílusa, társalgási stílus, a közéleti szövegek stílusa, hivatalos stílus, szónoki, előadói stílus, publicisztikai stílus, tudományos és a szakmai stílus, szépirodalmi stílus
|
|
|
| |
Javasolt tevékenységek - Szlovák nyelv és irodalom (Anyanyelvű és kétnyelvű nemzetiségi nevelési-oktatási forma)

|
Szlovák nyelv és irodalom (Anyanyelvű és kétnyelvű nemzetiségi nevelési-oktatási forma)
|
bet | 23/44 | Sana | 23.12.2020 | Hajmi | 111,01 Kb. | | #12929 |
Javasolt tevékenységek
|
a szöveg szerkezetének megfigyelése,
fogalmazásfajták felismerése,
szövegek értelemhálózatának elemzése,
különböző információk összehasonlítása,
a szöveg pragmatikai, jelentésbeli és nyelvtani szintjének megfigyelése
|
Témakör
|
Szövegértés, szövegalkotás
|
Javasolt óraszám
11
|
Tanulási eredmények
|
A tanuló:
ismeri a gondolkodásfejlesztés és az önkifejezés eszközeit;
ismeri a papíralapú és elektronikus szövegek eltérő és hasonló jellemzőit;
rendelkezik a szövegalkotás képességével a megismert szövegtípusokban a közlés céljának és a helyzetnek megfelelően.
|
|
|
| |
II. Boshqarish ob’ektining xarakteri bo’yicha

|
II. Boshqarish ob’ektining xarakteri bo’yicha
|
bet | 4/4 | Sana | 12.12.2023 | Hajmi | 0,6 Mb. | | #116998 |
Bog'liq OPTIMAL BOSHQARISH VA BOSHQARISH SISTEMALARIII. Boshqarish ob’ektining xarakteri bo’yicha: - II. Boshqarish ob’ektining xarakteri bo’yicha:
- 1. Texnologik jarayonlarni bosharishning avtomatlashtirilgan sxemasi texnologik jarayonlarni boshqarish uchun qo’llaniladi.
- 2. Tashkiliy boshqarishning avtomatlashgan sistemasi iqtisodiy va sotsial sistemalarda xizmatchilardan iborat jamoani boshqarish uchun qo’llaniladi
- 3. Boshqarishning yig’ma sistemasi TBAS va TPBAS ni yagona bir sistemaga birlashtiriladi
III. Ishlab chiqarish xarakteri bo’yicha - III. Ishlab chiqarish xarakteri bo’yicha
Jarayonlar uzluksiz va diskret turlarga bo’linadi. Ishlab chiqarishning har bir turi uchun alohida korxona boshqarishning avtomatlashtirilgan sistemasi qo’llaniladi. BAS admistrativ yoki tashkiliy boshqarishdagi BAS ishlab chiqarish sistemalaridagi BAS ga bo’linadi. Adminstrativ sistemada inson faoliyati boshqarish sistemasining quyi pog’onalardagi insonlar tomonidan amalga oshiriladigan rejalashtirish, operativ boshqarish jarayonlarida qaror qabul qilish va shuningdek qarorni bajarilishini nazorat qilib turish hamda shu kabi boshqarish funksiyalarini bajarishdan iborat. Bunday funksiyalarni bajaradigan odam administrator deb ataladi. Operator o’zini boshqaruvchi funksiyasini texnik vositalar va boshqaruvchi EHM yordamida bajaradi.
|
| |
Optimal boshqarish va boshqarish sistemalari - bet 2

|
Optimal boshqarish va boshqarish sistemalari
|
bet | 2/4 | Sana | 12.12.2023 | Hajmi | 0,6 Mb. | | #116998 |
Bog'liq OPTIMAL BOSHQARISH VA BOSHQARISH SISTEMALARITexnik qurilmaning ish jarayonini xarakteristikalovchi kattaliklar ish jarayonida belgilangan qiymatlardan sezilarli darajada og’sa sozlovchi yoki boshqaruvchi a’zolari bilan ta’minlanadi. Sozlovchi a’zo yordamida bir xila o’zgartirmay yoki kerakli tarzda o’zgartirib chiqishdagi o’zdaruvchini sozlaydi yoki boshqaradi. Bunday texnik qurilmalar sozlovchi yoki boshqaruvchi ob’ektlar deb ataladi. - Texnik qurilmaning ish jarayonini xarakteristikalovchi kattaliklar ish jarayonida belgilangan qiymatlardan sezilarli darajada og’sa sozlovchi yoki boshqaruvchi a’zolari bilan ta’minlanadi. Sozlovchi a’zo yordamida bir xila o’zgartirmay yoki kerakli tarzda o’zgartirib chiqishdagi o’zdaruvchini sozlaydi yoki boshqaradi. Bunday texnik qurilmalar sozlovchi yoki boshqaruvchi ob’ektlar deb ataladi.
- Avtomatik sozlash deb mashina va apparatlarda inson ishtirokisiz qandaydir fizik kattaliklardi belgilangan bir xil qiymatta ushlab turishga aytiladi.
- Avtomatik boshqarish deb mashina va apparatlara inson ishtirokisiz qandaydir fizik kattalikni belgilangan qonuniyat asosida o’zgartirib turishga aytiladi.
- Boshqarish ob’ekti turg’un, noturg’un va betaraf bo’lishi mumkin. Agar u tashqi ta’sir to’xtatilganidan so’ng, ststik xarakteristikasi bilan aniqlanadigan, dastlabki muvozanat holatiga qaytsa, turg’un ob’ekt eb ataladi. Noturg’un ob’ektlarda tasgqi ta’sirlar tugatilgan taqdirda ham chiqishdagi o’zgaruvi o’zgaraveradi va u dastlabki muvozanat holatiga qaytmaydi. Dahlsiz ob’ektlarda tashqi ta’sir to’xtagandan so’ng ixtiyoriy qandaydir muvozanat holati o’rin olib, u dastlabki muvozanat holatidan farq qiladi va keltirilgan ta’sirlarga bog’liq bo’ladi.
- Bir ob’ekt bir paytning o’zida ham turg’un ham noturg’un ham dahlsiz holatlara bo’lishi mumkin. Masalan: asinxron elektr vigateli aylanish tezligiga nisbatan sirpanishning kritik qiymatida kichik birliklarida turg’un, kata qiymatlarida noturg’un bo’lishi mumkin. Agar boshqariluvchi o’zgaruvchi sifatida chiqishdagi valning burchak og’ishi olinsa, svigatel daxlsiz ob’ekt hisoblanadi.
|
| |
Avtomatik boshqarish sistemalari

|
Avtomatik boshqarish sistemalari
|
bet | 3/4 | Sana | 12.12.2023 | Hajmi | 0,6 Mb. | | #116998 |
Bog'liq OPTIMAL BOSHQARISH VA BOSHQARISH SISTEMALARI - Avtomatik bosharish sistemalari (ABS) qabul qilayotgan signallar uzluksiz ya’ni bir tekisda o’zgaradian, doimiy va diskret, ya’ni sakrash bilan o’zgaradigan bo’lishi mumkin. Signallarning analog va raqamli turlari mavjud. Inson, eng avvalo og’ir jismoniy mehnat turlaridan ozod bo’lishga erishgan. Bu o’rinda u tabiiy energiya manbalaridan (suv, shamol va boshqalar) foydalangan.
Hozirgi vaqtda ikki: - 1. Boshqarishning avtomatik sxemasi (BAS)
- 2. Boshqarishning avtomatlashtirilgan sistemasi degan tushunchalar ishlab chiqarishni avtomatlashtirishda keng foydalanilmoqda
Boshqaruvning avtomatik sistemasi BAS da odam ishtirokisiz foydalana oladigan ya’ni texnologik mashinani ishga tushirish, to’xtatish, harakat yo’nalishi va tezligini o’zgartirish, ob’ektning biror texnologik parametrlarini (harorat, bosim, sath balandligi, tezlik, namlik) rostlab turish uchun xizmat qiladigan sistemalar yoki ob’ektlarning texnologik parametrini o’zgartirish sistemalari, nazorat qilish, himoya va signallash funksiyalari tashkil etadi Boshqaruvning avtomatlashtirilgan sistemasi BAS da insonning ishtirok etishini ko’zda tutadigan ko’p pog’onali murakkab sistemalar kompleksida aytiladi. Bunda inson faoliyatining turli sohalarida boshqarishni optimallash uchun kerak bo’ladigan ma’lumotlarni to’plash va ishlov berishning avtomatlshtirishni ta’minlaydigan “odam mashina“ sistemasi deb ta’riflanadi. Bunday sistema ma’lumotli to’plash va uzatish, ma’lumotlarga ishlov berish va boshqaruvchi signal hosil qilish va boshqaruvchi ta’sir ko’rsatish vazifasini bajaradi. BAS quyidagi sinflarga bo’linadi: - I. Boshqarish darajasi bo’yicha:
- 1. Umumdavlat BAS
- 2. Soha bo’yicha BAS. Vazirlikka tegishli tashkilotlar alohida yoki UBAS tarkibida boshqarish
- 3. Xududiy BAS. Umumiy hududiy tumanlarni alohida yoki SBAS yohud UBAS tarkibiga kirgan holda boshqarish
- 4. Ishlab chiqarish birlashma BAS. Ishlab chiqarish birlashmalarini alohida yoki SBAS yohud UBAS tarkibida bo’lgani holda boshqarish.
- 5. korxona BAS. Ishlab chiqarish korxonalarini alohida yoki birlashma BAS yoki firma BAS tarkibiga kirgan holda boshqarish.
|
| |
Ismeretek/fejlesztési feladatok - Szlovák nyelv és irodalom (Anyanyelvű és kétnyelvű nemzetiségi nevelési-oktatási forma)

A 20-as évek politikai, társadalmi helyzete – az irodalom fellendülése.
Ján Smrek alkotói portréja.
Stílusirányzatok a költészetében:
szimbolizmus, dekadencia, vitalizmus, poetizmus.
Költői program, életérzések (életöröm, optimizmus, dinamizmus), motívumok (a költészet több mint a kenyér, a szó ereje, sorsszerűség, varázslat, a világba vetett hit, a világ, mint egyenrangú partner), a képszerűség stíluseszközeinek felismerése értelmezése a Neslýchané és a Triumf művek alapján.
Emil Boleslav Lukáč alkotói portréja.
Stílusirányzatok a költészetében: neoszimbolizmus, parnasszizmus.
Életérzések (bizonytalanság, nyugtalanság, biztonság), motívumok (társadalmi problémák, a fasizmus kegyetlensége, falu –város ellentét, városi erkölcs), a képszerűség stíluseszközeinek felismerése értelmezése a Goethehof és a Taedium urbis művek alapján.
|
Fogalmak
|
szimbolizmus, dekadencia, vitalizmus, poetizmus, életöröm, optimizmus, dinamizmus, neoszimbolizmus, parnasszizmus
|
Javasolt óraszám - Szlovák nyelv és irodalom (Anyanyelvű és kétnyelvű nemzetiségi nevelési-oktatási forma)

|
Szlovák nyelv és irodalom (Anyanyelvű és kétnyelvű nemzetiségi nevelési-oktatási forma)
|
bet | 33/44 | Sana | 23.12.2020 | Hajmi | 111,01 Kb. | | #12929 |
Javasolt óraszám
11
Tanulási eredmények
|
A tanuló:
tisztában van a 20-as évek politikai, társadalmi helyzetével;
tisztában van Ján Smrek és Emil Boleslav Lukáč életművének jellegével, az alkotók helyével, szerepével a szlovák irodalom történetében;
ismeri a költészetükben megjelenő stírusirányzatok jellemzőit, életérzéseket, motívumokat, a képszerűség stíluseszközeit;
műismereti minimuma: Ján Smrek: Neslýchané, Triumf, Emil Boleslav Lukáč: Taedium urbis, Goethehof;
képessé válik a Smrek- és Lukáč-életmű jellemzőinek bemutatására, (2-2 lírai alkotás) mérlegelő befogadására, egy-egy szóbeli témakörben kijelölt feladat kifejtésére, memoriterek tolmácsolására.
|
|
|
| |
Ismeretek/fejlesztési feladatok - Szlovák nyelv és irodalom (Anyanyelvű és kétnyelvű nemzetiségi nevelési-oktatási forma)

A szlovák modernizmus létrejöttének történelmi, esztétikai feltételei.
Ivan Krasko portréja, költészetének stílusbeli sajátosságai (pl. impresszionizmus, szimbolizmus) és motívumai (magányélmény, szomorúság, az anya iránt érzett szeretet, természet, nemzet, költői vallomás) a Vesper Dominicae, Topole, Zmráka sa, Otcova rola, Baníci, Otrok, Kritikovi művek alapján.
Fogalmak
modernizmus, impresszionizmus, szimbolizmus, magányélmény, motívum, ars poetica
Javasolt tevékenységek
szövegolvasás,
szövegértelmezés,
összehasonlítás
Témakör
A szlovák irodalom 1918 és 1945 között – Ján Smrek és Emil Boleslav Lukáč költészete
Javasolt tevékenységek - Szlovák nyelv és irodalom (Anyanyelvű és kétnyelvű nemzetiségi nevelési-oktatási forma)

|
Szlovák nyelv és irodalom (Anyanyelvű és kétnyelvű nemzetiségi nevelési-oktatási forma)
|
bet | 35/44 | Sana | 23.12.2020 | Hajmi | 111,01 Kb. | | #12929 |
Javasolt tevékenységek
|
szövegolvasás,
szövegértelmezés,
összehasonlítás
|
Témakör
|
A szlovák irodalom 1918 és 1945 között – Jozef Cíger–Hronský
és Milo Urban prózája
|
Javasolt óraszám
14
|
Tanulási eredmények
|
A tanuló:
ismeri Jozef Cíger–Hronský és Milo Urban alkotásainak jellemzőit, témáit, az életművükben megjelenő motívumokat és műfaji változatokat, írásművészetük sajátosságait;
műismereti minimuma: Jozef Cíger–Hronský: Jozef Mak, Milo Urban: Živý bič (részletek);
képessé válik a művek értelmezéseinek mérlegelő befogadására, egy-egy szóbeli érettségi témakör anyagának összeállítására és az abban megjelölt feladat kifejtésére, memoriter tolmácsolására.
|
Ismeretek/fejlesztési feladatok
|
Jozef Cíger–Hronský alkotásainak jellemzői, témák, motívumok és műfaji változatok az életművében; írásművészetének sajátosságai.
A Jozef Mak c. regény elemző értelmezése, sok szempontú megközelítéssel, pl. műfaji változat; szerkezet, jellemábrázolás, elbeszéléstechnika, nézőpont, közlésformák, hangnemek; problematika (kisember), stílus; az expresszionizmus, a lirizált próza és az egzisztencionalizmus hatása a műre.
Milo Urban alkotásainak jellemzői, témák, motívumok és műfaji változatok az életművében; írásművészetének sajátosságai.
A Živý bič c. regény (részletek) elemző értelmezése sok szempontú megközelítéssel, pl. a biologizmus és az avantgárd megjelenési formái; műfaji változat; szerkezet, jellemábrázolás, elbeszélés–technika, nézőpont, közlésformák; hangnemi és motivikus összetettség; problematika (szociális probléma, bosszú, bűn és bűnhődés), stílus.
|
Fogalmak
|
retorikai jelleg, képiség, toposz, mitikus világ, vallási szimbólum, mozaikos jelleg, balladai jelleg, lélektani ábrázolás, biologizmus, avantgárd, lázadás, patriarchális viszonyok, szociális probléma, bosszú, bűn és bűnhődés
|
|
|
| |
Server - Texnologiyalari va kommunikatsiyalarini rivojlantirish vazirligi muhammad al xorazmiy nomidagi

Ushbu rejimda kommutator VTP ma'lumotlarini o'z bazasini sinxronlashtirmasdan va o'z
yangilanishlarini yaratmasdan boshqa ishtirokchilarga o'tkazadi. VLAN sozlamalari faqat
mahalliy kommutator uchun o'zgartirilishi mumkin.
VTP-da uchta xabar turi mavjud:
1.
Advertisement requests
Summary Advertisement Alert uchun mijozdan serverga so'rov taqdim etadi
2.
Summary advertisements
Ushbu standart xabar server har 5 daqiqada yoki konfiguratsiyani o'zgartirgandan so'ng
darhol yuboradi.
3.
Subset advertisements
VLAN konfiguratsiyasini o'zgartirgandan so'ng,
shuningdek, ogohlantirish so'rovidan
keyin darhol yuboriladi.
Shuni aytib o'tish joizki, yangi VLAN haqida ma'lumot olgan VTP switch, uni faqat katta
reviziya raqami bilan switchdan kelgan bo'lsa, uni konfiguratsiyaga kiritadi.
3. Vazifa
3.1. Bu amaliy mashg‘ulotda topshiriq variantiga muvofiq (1-jadval) VLAN tarmoqni
yaratish zarur, unga miol bo‘lib 2-rasmda keltirilgan topologiya xizmat qilishi mumkin.
2- rasm. Bitta kommutatorli tarmoq sxemasi
Bu ishda vazifa 2 ta mustaqil kompyuterlar guruhlarini yaratish hisoblanadi. PK1-PK3
kompyuterlar bir-birlariga mumkin bo‘lishi, PK4 va PK5 kompyuterlar esa mustaqil guruh
bo‘lishi kerak.
Axborotni himoyalashda tarmoqlararo ekranlarning o’rni - bet 4

|
Axborotni himoyalashda tarmoqlararo ekranlarning o’rni
|
bet | 4/4 | Sana | 23.11.2023 | Hajmi | 0,71 Mb. | | #104048 |
Ichki tarmoq adreslarini translyatsiyalash. Ko‘pgina hujumlarni amalga oshirishda niyati buzuq odamga qurbonining adresini bilish kerak bo‘ladi. Bu adreslami hamda butun tarmoq topologiyasini bekitish uchun tarmoqiararo ekranlar eng muhim vazifani – ichki tarmoq adreslarini translyatsiyalashni bajaradi . - Ichki tarmoq adreslarini translyatsiyalash. Ko‘pgina hujumlarni amalga oshirishda niyati buzuq odamga qurbonining adresini bilish kerak bo‘ladi. Bu adreslami hamda butun tarmoq topologiyasini bekitish uchun tarmoqiararo ekranlar eng muhim vazifani – ichki tarmoq adreslarini translyatsiyalashni bajaradi .
- Bu funksiya ichki tarmoqdan tashqi tarmoqqa uzatiluvchi barcha paketlarga nisbatan bajanladi. Bunday paketlar uchun jo ‘natuvchi kompyuterlarning IP-adreslari bitta "ishonchli" IP-adresga avtomatik tarzda o'zgartiriladi.
Hodisalami qaydlash, hodisalarga reaksiya ko'rsatish hamda qaydlangan axborotni tahlillash va hisobodarni generatsiyalash tarmoqlararo ekranlarning muhim vazifalari hisoblanadi. Korporativ tarmoqni himoyalash tizimining jiddiy elementi sifatida tarmoqlararo ekran barcha harakatlarni ro‘yxatga olish imkoniyatiga ega. - Hodisalami qaydlash, hodisalarga reaksiya ko'rsatish hamda qaydlangan axborotni tahlillash va hisobodarni generatsiyalash tarmoqlararo ekranlarning muhim vazifalari hisoblanadi. Korporativ tarmoqni himoyalash tizimining jiddiy elementi sifatida tarmoqlararo ekran barcha harakatlarni ro‘yxatga olish imkoniyatiga ega.
|
| |
Ismeretek/fejlesztési feladatok - Szlovák nyelv és irodalom (Anyanyelvű és kétnyelvű nemzetiségi nevelési-oktatási forma)

|
Szlovák nyelv és irodalom (Anyanyelvű és kétnyelvű nemzetiségi nevelési-oktatási forma)
|
bet | 30/44 | Sana | 23.12.2020 | Hajmi | 111,01 Kb. | | #12929 |
Ismeretek/fejlesztési feladatok
A realizmus filozófiai alapjai, stílusjegyei.
A realista próza műfajai: regény, elbeszélés, novella.
Martin Kukučín alkotásainak jellemzői, témák, motívumok és műfaji változatok az életművében; a Rysavá jalovica, Keď báčik z Chochoľova umrie, Dom v stráni (részletek) művek elemző értelmezése, sok szempontú megközelítéssel.
Jozef Gregor–Tajovský portréja, életművének sokszínűsége, témák, motívumok és műfaji változatok az életművében a Do konca, Mamka Pôstková, Na chlieb, Horký chlieb, Maco Mlieč művek alapján.
Janko Jesenský alkotásainak jellemzői, témák, motívumok és műfaji változatok az életművében: Slnečný kúpeľ, Doktor, Pani Rafiková, Demokrati (részletek).
Božena Slančíková Timrava Ťapákovci, Hrdinovia (részletek), Skon Paľa Ročku (részletek) műveinek elemző értelmezése sok szempontú megközelítéssel.
|
Fogalmak
|
pozitivizmus, objektivizmus, objektív megfigyelés, tipizálás, determinizmus, komikus szituáció, népi humor, nagyítás, konfrontáció, kontraszt, patriarchális életmód, társadalmi modell, erkölcsös magatartás, tolsztojizmus, szentimentalizmus, anekdotikus történet, irónia, ironikus és szatirikus ábrázolásmód, memoárirodalom, női emancipáció, protekcionalizmus, cinikus életfilozófia, nemzetiségi kérdés, konfliktus, realista-naturalista látásmód, álhazafiasság, önfeláldozás.
|
|
|
| |
Trafiklarni filtrlash - Axborotni himoyalashda tarmoqlararo ekranlarning o’rni

|
Axborotni himoyalashda tarmoqlararo ekranlarning o’rni
|
bet | 2/4 | Sana | 23.11.2023 | Hajmi | 0,71 Mb. | | #104048 |
- Trafiklarni filtrlash Axborot oqimlarini filtrlash, ularni ekran orqali, ba’zida qandaydir o‘zgartirishlar bilan o ‘tkazishdan iborat.
- Filtrlash, qabul qilingan xavfsizlik siyosatiga mos keluvchi, ekranga oldindan yuklangan qoidalar asosida amalga oshiriladi. Shu sababli, tarmoqlararo ekranni axborot oqimlarini ishlovchi filtrlar ketmaketligi sifatida tasavvur etish qulay
Vositachilik funksiyalar - Vositachilik funksiyalarining bajarilishi Tarmoqlararo ekran vositachilik funksiyalarini ekranlovchi agentlar yoki vositachi dasturlar deb ataluvchi maxsus dasturlar vordamida bajaradi. Bu dasturlar rezident dasturlar hisoblanadi hamda tashqi va ichki tarmoq orasida xabarlar paketini bevosita uzatishni taqiqlaydi.
Umuman, vositachi-dasturlar, xabarlar oqimini shaffof uzatilishini blokirovka qilgan holda, quyidagi funksiyalarni bajarishi mumkin: - - uzatiluvchi va qabul qilinuvchi ma’lumotlarning haqiqiyligini tekshirish;
- - ichki tarmoq resurslaridan foydalanishni chegaralash;
- - tashqi tarmoq resurslaridan foydalanishni chegaralash;
- - tashqi tarmoq dan so‘raluvchi ma’lumotlami kesh xotiraga saqlash;
- xabarlar oqimini filtrlash va o ‘zgartirish, masalan, viruslarni dinamik tarzda qidirish va axborotni shaffof shifrlash; - - xabarlar oqimini filtrlash va o ‘zgartirish, masalan, viruslarni dinamik tarzda qidirish va axborotni shaffof shifrlash;
- - foydalanuvchilarni identifxkatsiyalash va autentifikatsiyalash;
- - ichki tarmoq adreslarini translyatsiyalash;
- - hodisalami qaydlash, hodisalarga reaksiya ko‘rsatish hamda qaydlangan axborotni tahlillash va hisobotlami generatsiyalash.
Uzatiluvchi va qabul qilinuvchi ma ’lumotlaming haqiqiyligini tekshirish - nafaqat elektron xabarlarni, balki soxtalashtirilishi mumkin boigan migratsiyalanuvchi dasturlarni (Java, ActiveXControls) autentifkatsivalash uchun dolzarb hisoblanadi. Xabar va dasturlarning haqiqiyligini tekshirish ulaming raqamli imzosmi tekshirishdan iboratdir.
|
| |
Ichki tarmoq resurslaridan foydalanishni chegaralash usullari operatsion tizim sathida madadlanuvchi chegaralash usullaridan farq qilmaydi

|
Ichki tarmoq resurslaridan foydalanishni chegaralash usullari operatsion tizim sathida madadlanuvchi chegaralash usullaridan farq qilmaydi
|
bet | 3/4 | Sana | 23.11.2023 | Hajmi | 0,71 Mb. | | #104048 |
Ichki tarmoq resurslaridan foydalanishni chegaralash usullari operatsion tizim sathida madadlanuvchi chegaralash usullaridan farq qilmaydi. - Ichki tarmoq resurslaridan foydalanishni chegaralash usullari operatsion tizim sathida madadlanuvchi chegaralash usullaridan farq qilmaydi.
- Tashqi tarmoq resurslaridan foydalanishni chegarlashda ko‘pincha quyidagi yondashishlardan biri ishlatiladi:
- - faqat tashqi tarmoqdagi berilgan adres bo‘yicha f'oydalanishga ruxsat berish;
- - yangilanuvchi nojoiz adreslar ro‘yxati bo‘yicha so'rovlarni filtrlash va o ‘rinsiz kalit so'zlari bo‘yicha axborot resurslarini qidirishni blokirovka qilish:
ma’lumotlami keshlash maxsus vositachilar yordamida madadlanadi. Ichki tarmoq foydalanuvchilari tashqi tarmoq resurslaridan foydalanganlarida barcha axborot, - ma’lumotlami keshlash maxsus vositachilar yordamida madadlanadi. Ichki tarmoq foydalanuvchilari tashqi tarmoq resurslaridan foydalanganlarida barcha axborot,
- proxy-server deb ataluvchi brandmauer qattiq diski makonida to‘planadi.
Xabarlar oqimini filtrlash va o'zgartirish vositachi tomonidan - Xabarlar oqimini filtrlash va o'zgartirish vositachi tomonidan
- qoidalarning berilgan to‘plami yordamida bajariladi. Bunda vositachi- dasturlarning ikki xili farqlanadi:
- - servis turini aniqlash uchun xabarlar oqimini tahlillashga mo‘ljallangan ekranlovchi agentlar, masalan, FTP, HTTP, Telnet;
- - barcha xabarlar oqimini ishlovchi universal ekranlovchi agentlar, masalan, kompyuter viruslarini qidirib zararsizlantirishga yoki ma’lumotlami shaffof shifrlashga mo’ljallangan agentlar.
Foydalanuvchilarni identifikatsiyaiash va autentifikatsiyalash - Foydalanuvchilarni identifikatsiyaiash va autentifikatsiyalash
- ba’zida oddiy identifikatorni (ism) va parolni taqdim etish bilan amalga oshiriladi. Ammo bu sxema xavfsizlik nuqtayi nazaridan zaif hisoblanadi, chunki parolni begona shaxs ushlab qolib, ishlatishi mumkin. Internet tarmog‘idagi ko'pgina mojarolar qisman an’anaviy ko‘p marta ishlatiluvchi parollarning zaifligidan kelib chiqqan.
|
|
Bosh sahifa
Aloqalar
Bosh sahifa
Ichki tarmoq resurslaridan foydalanishni chegaralash usullari operatsion tizim sathida madadlanuvchi chegaralash usullaridan farq qilmaydi
|
Shaxsiy himoya vositalar qanday turlari mavjud?

B) Respiratorlar, oddiy niqoblar va terini saqlovchi vositalar
C) Gazniqoblari, oddiy niqoblar va terini saqlovchi vositalar
D) Gazniqoblari, respiratorlar va oddiy niqoblar}
194.Favqulodda vaziyatlarda qutuqaruv ishlari deganda nima tushiniladi?
A) Favqulodda vaziyatlar zonasida insonlar hayotini va sog‘lig‘ini saqlash, mol - mulkini,
atrof tabiiy muhitni muhofaza qilish
B) Favqulodda vaziyatlar zonasida insonlar hayotini va sog‘lig‘ini saqlash,
mol - mulkini,
atrof tabiiy muhitni muhofaza qilish
C) Favqulodda vaziyatlar zonasida insonlar hayotini va sog‘lig‘ini saqlash, mol - mulkini,
atrof tabiiy muhitni muhofaza qilish
D) Favqulodda vaziyatlar zonasida insonlar hayotini va sog‘lig‘ini saqlash, mol - mulkini,
atrof tabiiy muhitni muhofaza qilish}
195.Favqulodda vaziyatlar qanday tartiblarda bashoratlanadi?
A) Favqulodda vaziyatdan oldin va vaziyat sodir bo‘lgandan keyin xolat bo‘yicha
B) Favqulodda vaziyatdan oldin va vaziyat sodir bo‘lgandan keyin 1 soat o‘tgan
xolat
bo‘yicha
C) Favqulodda vaziyatdan bir yil oldin va vaziyat sodir bo‘lgandan 1 soat o‘tgan xolat
bo‘yicha
D) Favqulodda vaziyatdan bir oy oldin va vaziyat sodir bo‘lgandan 1 soat o‘tgan xolat
bo‘yicha}
196.Dezaktivatsiya omili nima uchun o‘tkaziladi?
A) Zararlangan vositalar va inshootlardagi radioaktiv moddalar faolligini yo‘qotish
tushuniladi. Ular asosan, mexanik va fizik-kimyoviy usul bilan olib boriladi
B) Zararlangan vositalar va inshootlardagi biologik moddalar faolligini yo‘qotish
tushuniladi. Ular asosan, mexanik va fizik-kimyoviy usul bilan olib boriladi
C) Zararlangan vositalar va inshootlardagi kimyoviy moddalar faolligini yo‘qotish
tushuniladi. Ular asosan, mexanik va fizik-kimyoviy usul bilan olib boriladi
D) Zararlangan vositalar va inshootlardagi bakterologik moddalar faolligini yo‘qotish
tushuniladi. Ular asosan, mexanik va fizik-kimyoviy usul bilan olib boriladi}
197.
Texnogen tusdagi favqulodda vaziyatlarni statistik tahlil usulida bashoratlash

|
Texnogen tusdagi favqulodda vaziyatlarni statistik tahlil usulida bashoratlashBog'liq 65ad91795ee7c MT 4 kurs DAK savollari183.Texnogen tusdagi favqulodda vaziyatlarni statistik tahlil usulida bashoratlash
qanday amalga oshiriladi?
A) Favqulodda vaziyatlar yuzaga kelish ehtimoli, ma’lum vaqt oralig‘ida favqulodda
vaziyatlar soni aniqlanadi
B) Favqulodda vaziyatlar yuzaga kelgan, ma’lum vaqt oralig‘ida favqulodda vaziyatlar
soni aniqlanadi
C) Favqulodda vaziyatlar yuzaga kelgan, ma’lum vaqt oralig‘ida favqulodda vaziyatlar
chastotasi aniqlanadi
D) Favqulodda vaziyatlar yuzaga kelish ehtimoli, ma’lum vaqt oralig‘ida favqulodda
vaziyatlar ko‘lami aniqlanadi}
184.Texnogen tusdagi favqulodda vaziyatlarni modellashtirish usulida bashoratlash
qanday amalga oshiriladi?
A) Favqulodda vaziyatlar yuzaga kelish ehtimoli aniq ssenariylari tuziladi
B) Favqulodda vaziyatlar yuzaga kelgan, ma’lum vaqt oralig‘ida favqulodda vaziyatlar
soni aniqlanadi
C) Favqulodda vaziyatlar yuzaga kelgan, ma’lum vaqt oralig‘ida favqulodda vaziyatlar
chastotasi aniqlanadi
D) Favqulodda vaziyatlar yuzaga kelish ehtimoli, ma’lum vaqt oralig‘ida favqulodda
vaziyatlar ko‘lami aniqlanadi}
185.Inson organizmiga radiatsion modda kirish mexanizimini tushintiring
A) Radiatsion modda→ to‘proq→ o‘simlik→ chorva mollari →inson
B) Radiatsion modda→ o‘simlik→ chorva mollari →inson
C) Radiatsion modda→ to‘proq→ chorva mollari →inson
D) Radiatsion modda→ to‘proq→ o‘simlik→ inson}
186.Radioaktiv chang bu nima?
A) Bu tuproq tarkibidagi yoki yadro qurolidan chiqqan yomg‘irsimon zarrachalar
B) Bu atom tarkibidagi yoki yadro qo‘shilishidan chiqqan yomg‘irsimon zarrachalar
C) Bu malekula tarkibidagi yoki yadro yemirilishidan chiqqan yomg‘irsimon zarrachalar
D) Bu elektron tarkibidagi yoki yadro prchalanishidan chiqqan yomg‘irsimon zarrachalar}
187.Radioaktiv changdan qanday usul bilan himoyalanish mumkin?
A) Yadavoy profilaktika
B) Kalsiy profilaktika
C) Tibbiy profilaktika
D) Sanitar profilaktika}
|
| |
Aholini favqulodda vaziyatlardan muhofaza qilishining asosiy usullari

|
Aholini favqulodda vaziyatlardan muhofaza qilishining asosiy usullariBog'liq 65ad91795ee7c MT 4 kurs DAK savollari
188.Aholini favqulodda vaziyatlardan muhofaza qilishining asosiy usullari
nimalardan iborat?
A) Aholini o‘z vaqtida ogohlantirish, umumjamoa va shaxsiy himoya vositalari bilan
ta’minlash va evakuatsiya qilish
B) Aholini o‘z vaqtida ogohlantirish maxfiyligi, umumjamoa va shaxsiy himoya vositalari
bilan ta’minlash va evakuatsiya qilish
C) Aholini o‘z vaqtida ogohlantirish maxfiyligi, umumjamoa va shaxsiy himoya
vositalarini sotib olish va evakuatsiya qilish
D) Aholini o‘z vaqtida ogohlantirish, umumjamoa himoya inshootlarini qurish va
evakuatsiya qilish}
189.Boshpana qanday umumjamoa himoya inshoati hisoblanadi?
A) Smenadagi ishchilarni kamida ikki kun barcha turdagi favqulodda vaziyatlardan
himoya qilaoladigan murakkab inshshotdir
B) Smenadagi ishchilarni kamida bir xafta radiatsiyadan himoya qilaoladigan murakkab
inshshotdir
C) Smenadagi ishchilarni kamida bir xatfta kimyoviy moddalardan himoya qilaoladigan
murakkab inshshotdir
D) Smenadagi ishchilarni kamida ikki kun tabiiy tusdagi favqulodda vaziyatlardan
himoya qilaoladigan murakkab inshshotdir}
190.Havoning vertikal barqarorligi deganda nima tushiniladi?
A) Inversiya, izotermiya hamda konveksiya
B) Inversiya, izotermiya hamda konvensiya
C) Inversiya, bosim hamda konveksiya
D0 Inversiya, izotermiya hamda mikroiqlim}
191.Shaxsiy himoya vositalar
insonni nimalardan saqlaydi?
A) Tanasi, ichki a’zolari, terisi va kiyim-kechaklariga radioaktiv moddalarni, zaharli
birikmalarni va biologik tumanlarni tushishidan saqlaydi
B) Tanasi, ichki a’zolari, terisi va kiyim-kechaklariga kimyoviy moddalarni zaharli
birikmalarni va biologik tumanlarni tushishidan saqlaydi
C) Tanasi, ichki a’zolari, terisi va kiyim-kechaklariga biologik moddalarni, zaharli
birikmalarni va biologik tumanlarni tushishidan saqlaydi
D) Tanasi, ichki a’zolari, terisi va kiyim-kechaklariga bakterologik moddalarni, zaharli
birikmalarni va biologik tumanlarni tushishidan saqlaydi}
|
| |
? Qanday datchik yordamida satxni, chiziqli zichlikni va suyuklik koeffisientini aniqlash mumkin ?

|
? Qanday datchik yordamida satxni, chiziqli zichlikni va suyuklik koeffisientini aniqlash mumkin ?
|
bet | 14/33 | Sana | 16.05.2024 | Hajmi | 85,44 Kb. | | #238432 |
Bog'liq TJA test savollari? Qanday datchik yordamida satxni, chiziqli zichlikni va suyuklik koeffisientini aniqlash mumkin ?
+Diel`kometrik
=Fotoelektrik
=Sigimli
=Potensiometrik
? Optoelektron usul yordamida qaysi parametrlarni o’lchash mumkin ?
+To’qima mahsulotining chiziqli zichligi
=Ipning chuziluvchanligi
=Materialning harakat tezligi
=Stanokning mahsuldorligi
? O’zgartirgichning statik xarakteristikasi deb…
+Muvozanat holatda chiqish kattaligini kirish kattaligiga bog’iqligi;
=Kirish kattaligi sakrashsimon o’zgarganda, chiqish kattaligi o’zgaradi
=O’zgartirgichning ichki xossalari o’zgarishi natijasida hosil bo’ladigan tebranishga,
=O’tginchi rejimda kirish va chiqish kattaligi orasidagi bog’lanishga
? Datchikni tanlashda qaysi kattalik asosiy hisoblanadi ?
+sezgirlik
=mustaxkamlik
=uzoq ishlashi
=remontbobligi
? Bosim datchigi va manometrik termometr o’rtasidagi umumiylik nima ?
+element Xolla
=Dilatometrik plastina
=Turli similar
=Trubka Burdona
? Bir necha kilovattga quvvatni kuchaytiruvchi kuchaytirgich qaysi ?
+electron
=Magnit
=Pnevmatik
=Gidravlik
? Avtomatik elektrik yuritmalarida qaysi kuchaytirgich qo’llanilmaydi ?
+electron
=gidravlik
=elektromagnitli
=Poluprovodnik
? Struyniy avtomatika qanday ataladi ?
+Gidravlika
=Pnevmonika
=Pnevmatika
=Robototexnika
? Induktivlik birligini ko’rsating ?
+Amper
=Farada
=Bolt
=Genri
? Qaysi datchik orqali temperatura o’lchanmaydi ?
+Termoqarshilik
=Yarim o’tkazgichli transistor
=Dilatometrik datchik
=Pezoelektrik datchik
? Ikki taktli magnit kuchaytirgichning ulanish sxemasini ko’rsating ?
+Differensial
=ko’prik
=oddiy
=Differensial va ko’prik
|
| |
Axborotlar hotirasi - Ma’ruza mavzu: mikrokontrollerni tashkillashtirish Reja

|
Ma’ruza mavzu: mikrokontrollerni tashkillashtirish Reja
|
bet | 4/8 | Sana | 10.02.2024 | Hajmi | 251,41 Kb. | | #154229 |
Bog'liq 5-MavzuAxborotlar hotirasi. Mikrokontrollerning axborotlar hotirasi odatda, statik OXQ bajariladi. Hotira qurilmasiga nisbatan “statik” atamasining tatbiq etilishi OXQ yacheykasining qiymatlari MK takt chastotasining xoxlagancha qiymatga kamayishidan qatiy nazar (energiya’ning istemolini kamaytirish uchun) saqlanishi
tufaylidir. Ko‘pchilik MK “axborotni saqlash kuchlanishi” - 𝑈𝑆𝑇𝐴𝑁𝐷𝐵𝑌 deb
nomlanuvchi ko‘rsatgichli bo‘ladilar. Manba kuchlanishini ruxsat etilgan minimal qiymatdan past 𝑈𝐷𝐷𝑀𝐼𝑁 , ammo 𝑈𝑆𝑇𝐴𝑁𝐷𝐵𝑌 qiymatidan yuqori bo‘lganda MK dasturlari bajarilmaydi, lekin OXQ axborot saqlanib qoladi. Manba kuchlanishi tiklangach esa MK nolga o‘tqizgach axborotni yo‘qotmasdan dasturni bajarilishini
davom ettirish mumkin bo‘ladi. Axborotni saqlash kuchlanishining qiymati 1V tashkil etadi, bu esa zarurat bo‘lgan hollarda mikrokontrollerni batareydan ishlatish imkonini berada, shu bilan bir qatorda bu ish tartibida OXQ axborotlar saqlanib qoladi.
MK axborotlar hotirasining sig‘imi odatda, katta emas va u o‘nlab va yuzlab baytni tashkil etadi. Bu vaziyatni MK uchun dastur loyihalashtirilayotganda etiborga olish kerak bo‘ladi albatta. Shundek qilib, MK ni dasturlashda agar mumkin bo‘lsa konstantalar o‘zgaruvchilar kabi saqlanmay, dasturlar DXQ ga kiritiladi. MK apparat imkoniyatlari maksimal ravishda ishlatiladi, hususan taymerlar. Amaliy dasturlar katta axborot massivlarini ishlatmaslikka mo‘ljallangan bo‘lishi kerak bo‘ladi.
MK registrlari. Har qandek mikroprotsessorli tizimlari kabi mikrokontroller ham registrlar to‘plamiga egadir va ular MK resurslarini boshqarish uchun ishlatiladi. Bu registrlar guruxiga odatda protsessor registrlari (akkumulator, holat registrlari, indeks registrlari), boshqarish registrlari (taymerlarni, uzulishlarni boshqarish registri), axborotlarni kiritish/chiqarishni ta’minlovchi registrlar (axborotlar prort registri, parallel, ketma-ket yoki analogli kiritish/chiqarishni boshqarish registrlari) kiradi. Bu registrlarga murojat etish turlicha bo‘lishi mumkin. RISC – protsessorli MK barcha registrlari (ko‘pincha akkumulator ham) aniq beriladigan manzilda joylashadi. Bu esa protsessorning ishlashida ancha yuqori
moslashuvchanlikni ta’minlaydi.
Muhim masalalardan biri MK mazillar maydonida registrlarni joylashtirish bo‘lib hisoblanadi. Bazi MK da barcha registrlar va axborotlar hotirasi bir manzillar maydonida joylashgan bo‘ladi. Bu bildiradiki, axborotlar hotirasi registrlar bilan bir o‘rinda ishlatiladi. Bundek yondoshuv “MK resurslarini hotirada akslantirish” deb nomlanadi.
Boshqa MK kiritish/chiqarish qurilmalarining manzillar maydoni hotiraning umumiy maydonidan alohida bo‘ladi. Kiritish/chiqarish qurilmalarining manzillar maydonining alohida bo‘lishi garvard arxitekturali protsessorlarga bazi bir ustunliklarni beradi, kiritish/chiqarish registriga murojat qilingan vaqtda buyruqni o‘qish imkoniyatini beradi.
|
| |
? Obyektga kiruvchi moda yoki energiya miqdori, undan chiqadigan moda yoki energiya miqdiqdoriga teng bo’gishi?

|
? Obyektga kiruvchi moda yoki energiya miqdori, undan chiqadigan moda yoki energiya miqdiqdoriga teng bo’gishi?
|
bet | 6/33 | Sana | 16.05.2024 | Hajmi | 85,44 Kb. | | #238432 |
Bog'liq TJA test savollari? Obyektga kiruvchi moda yoki energiya miqdori, undan chiqadigan moda yoki energiya miqdiqdoriga teng bo’gishi?
+Statik rejim
=Dinamik o’zgaruvchan rejim
=Beqaror holatdagi rejim
=Avtomatik boshqarish rejimi
?Chiziqlashtirishning qanday usullari mavjud?
+o’rtacha qiymatni olish va kichik og`ish usuli
=chiziqli va nochiziqli, o’rtacha qiymatni aniqlash va dinamik usul
=static va dinamik, o’rtacha qiymatni aniqlash va chiziqli usul
=o’rtacha qiymatni aniqlash, chiziqli, static va urinma usuli
? Haqiqiy o’zgaruvchi «t» ga ega bo’lgan f(t) funktsiyasini Laplas almashtirishi
=Chiziqli o’zgaruvchilarni almashtirish
=Qiymatlar o’rinini almashtirsh
=Funktsiya kattaliklarini almashtirish
+kompleks o’zgaruvchi «p» ga ega bo’lgan (p) funktsiyaga almashtirishga
?Boshlang`ich shartlari nol bo’lganida chiqish signalining kirish signali nisbati?
+Uzatish funkiyasi
=Laplas koeffitsientlarini almashtirish
=O’rtacha qiymatni aniqlash
=Ob’yektning funktsiya tenglamasi
?Oddiy tipik bo’g`inlar qaysi qatorda keltirilgan?
+proportsional, integralovchi va differentsiallovchi bo’g`inlar
=inertsion, inertsion differentsiallovchi va proportsional
=differentsiallovchi inertsion, tebranuvchi, integral va proportsional
=differentsiallovchi integral differentsiallovchi, birinchi tartibli va ikkinchi tartibli bo’g`inlar
?Birinchi tartibli tipik bo’g`inlar to’g`ri keltirilgan qatorni belgilang
+inertsion, inertsion differentsiallovchi
=proportsional, integralovchi va differentsiallovchi
=inertsion, tebranuvchi
=integralovchi, differentsiallovchi
?Quyidagi formula nimani aniqlaydi W(p)=y(p)/x(p)
+Uzatish funktsiyasi
=Laplash koeffitsienti almashtirishi
=O’tish funktsiya
=Tipik bo’g`in
?Boshqarish bosqichlari to’g`ri keltirilgan qatorni aniqlang
+boshqarish maqsadi; boshqarish to’g’risida axborot; taqqoslash, tahlil etish va qaror qabul qilish;
=qabul qilingan xabarni bajarish boshqarish ob’yekti, datchik, avtomatik rostlagich, ijro etuvchi mexanizm boshqarish ob’yekti;
=boshqarish maqsadi; boshqarish to’g’risida axborot; tahlil etish, qaror qabul qilish;
=buyruqni bajarish ma’lumotlarni tasavur etish; ma’lumotlarni qidirish; ma’lumotlarni qabul qilish; ma’lumotlarni saqlash; ma’lumotlarni qayta ishlash; qaror qabul qilish usuli
? Texnologik boshqarish tizimsi holati to’g’risidagi informasion to’plash, qayta ishlash va saqlash, hamda bu informasiyani operativ personalga yoki keyingi qayta ishlashga uzatish deb...aytiladi.
+TJABTsini information funksiyasi
=TJABT boshqarish funksiyasi
=TJABT yordamchi funksiyasi
=TJABT funktsional sxemasi
|
| |
?Sxemada suv oqayotgan quvurining shartli belgilanishini aniqlang?

|
?Sxemada suv oqayotgan quvurining shartli belgilanishini aniqlang?
|
bet | 33/33 | Sana | 16.05.2024 | Hajmi | 85,44 Kb. | | #238432 |
Bog'liq TJA test savollari?Sxemada suv oqayotgan quvurining shartli belgilanishini aniqlang?
+ −1−1−
= − 2 − 2 −
= −3−3−
= − 4 − 4 −
?Sxemada bug` harakatlanayotgan quvurining shartli belgilanishini aniqlang?
= −1−1−
+− 2 − 2 −
= − − − 3 3
= − − − 4 4
?Sxemada havo harakatlanayotgan quvurining shartli belgilanishini aniqlang?
= − − − 1 1
= − 2 − 2 −
+−3−3−
= − 4 − 4 –
?Ijro etuvchi mexanizm aylana ko`rinishda tasvirlanib, uning diametri nechiga teng?
=3mm
+5mm
=6mm
=10mm
?Avtomatlashtirish vositasi sxemada necha millimetrli aylana ko`rinishida tasvirlanadi?
=3mm
=5mm
=6mm
+10mm
?Har bir konturdagi elementga pozitsiya belgilanib, uning birinchi raqami nimani ko`rsatadi?
+kontur raqami
=element raqami
=parametr raqami
uskuna raqami
?Har bir konturdagi elementga pozitsiya belgilanib, uning birinchi raqami yoki harbiy belgisi nimani ko`rsatadi?
+asbobning turi (datchik, ijrochi mexanizm va h.k.)
=signalning o`tish ketma-ketligi
=uskunaga bo`ysinishi
=o`rnatilgan joyi (mahalli, boshqarish schiti va h.k.)
?Rostlanuvchi ob’ekt-bu...
+moddiy va energetik balansga rioya qiladigan jihoz
=kattalikning qiymatini stabillash yoki ma’lum qonun bo’yicha o’zgarishini ta’minlaydigan asbob
=rostlagichning kirish va chiqish signallari orasidagi funktsional bog`liqlik
=jarayonni belgilangan me’yorda, o`zgartirmasdan saqlab turadigan signallar
?Texnologik jarayonlarni odam ishtirokisiz boshqaradigan texnikaviy vositalarni joriy etish?
+ Avtomatlashtirish
=Avtomatik boshqaruv
=Boshqarish tizimi
=Avtomatik nazorat
?Texnik vositalarning boshqaruv obyekti bilan birgalikdagi majmui?
+Boshqaruv tizimi
=Avtomatlashtirish
=Avtomatik boshqaruv
=Avtomatik nazorat
?Quyidagi belgilanish nimani ifodalaydi? − − − 1 1
+suv quvuri
=bug` quvuri
=havo quvuri
=neft quvuri
|
| |
? Rostlanuvchi kattalikning qiymatini stabillash yoki ma’lum qonun bo’yicha o’zgarishini ta’minlaydigan asbob?

|
? Rostlanuvchi kattalikning qiymatini stabillash yoki ma’lum qonun bo’yicha o’zgarishini ta’minlaydigan asbob?
|
bet | 4/33 | Sana | 16.05.2024 | Hajmi | 85,44 Kb. | | #238432 |
Bog'liq TJA test savollari? Rostlanuvchi kattalikning qiymatini stabillash yoki ma’lum qonun bo’yicha o’zgarishini ta’minlaydigan asbob?
+avtomatik rostlagich
=boshqarish ob’yektlari
=datchik va zadatchik
=boshqarish tizimi elementlari
?Rostlanuvchi kattalikning ayni paytda o’lchangan qiymati?
=kattalikning hozirgi qiymati
+rostlanayotgan parametrning o’lchangan qiymati
=tizim haroratining o’lchangan qiymati
=tizim haroratining o’zgarish qiymati
?Texnologik jarayonning maqsadga muvofiq ravishda, oqib o’tishiga teskari ta’sir ko’rsatuvchi hamda tizimlardagi moddiy va energetik balansni buzuvchi o’zgaruvchilar?
+g’alayonlanuvchi ta’sirlar
=harorat, sarf,
=konsentratsiya va bosim namlik
=atrof muhit harorati va atmosfera bosimi atmosfera bosimi, harorat, zichlik
?Moddiy va energetic balansga rioya qiladigan mashina yoki apparat–bu ...
=rostlanuvchi ob’ekt
+rostlagich datchik
=termometr
=konsentratsiya va bosim namlik
? Insonning avtomatlashtirishda qatnashishiga ko’ra,TJABTning qanday turlari mavjud?
=Qo’l bilan boshqarish rejimidagi ABT; “Maslahatchi” rejimidagi ABT;
=“Supervizor” avtomatik rejim Avtomatik boshqarish;
=Avtomatlashtirilgan boshqarish G’alayon bo’yicha boshqarish; Teskari aloqa;
+Og’ish bo’yicha rostlash Mexanik boshqarish; Ochiq boshqarish
?Boshqarishning fundamental printsiplari–bu ...
+ochiq boshqarish, kompensatsiya va teskari aloqa
=g’alayon bo’yicha boshqarish
=teskari va og’ish bo’yicha rostlash
=mexanik boshqarish
?Boshqarish kattaligining doimiyligini ushlab turuvchi tizimlar?
+Stabillash
=Programmali boshqarish
=Kuzatuvchi tizimlar
=Avtomatik tizim
? Qanday ARTlarida rostlanayotgan kattalikning qiymatini oldindan berilgan vaqt bo’yicha programma asosida o’zgartiradi?
+Programmali boshqarish
=Stabillash boyicha rostlash
=Kuzatuvchi tizimlar turg`unligi
=Avtomatik tizimla turg`unligi
|
| |
? Boshqarish obyektiga yo’naltirilgan boshqaruvchi ta’sirlarni ishlab chiqish va amalga oshirish nima?

|
? Boshqarish obyektiga yo’naltirilgan boshqaruvchi ta’sirlarni ishlab chiqish va amalga oshirish nima?
|
bet | 7/33 | Sana | 16.05.2024 | Hajmi | 85,44 Kb. | | #238432 |
Bog'liq TJA test savollari? Boshqarish obyektiga yo’naltirilgan boshqaruvchi ta’sirlarni ishlab chiqish va amalga oshirish nima?
+ABT boshqarish funksiyasi
=TJABTsini information funksiyasi
=TJABTni yordamchi funksiyasi
=TJABTning funktsional sxemasi
?Tizim ichidagi masalalar yechimini ta’minlaydigan funksiyalarni aniqlang.
+Jarayon ABTni yordamchi funksiyasi
=Texnologik jarayon
=ABTsini informatsion funksiyasi
=ABT boshqarish funksiyasi ABTning funktsional sxemasi
?Avtomatik rostlagichlari o’rtasida bir-biri bilan bog’liqlik mavjud bo’lgan tizimlarga... aytiladi?
+bog’liqli rostlash tizimlari
=bog’liqmas tizimlar
=rostlash tizimlari
=kaskadli tizimlar
?Ob’ektda o’rnatilgan rostlagichlar o’rtasida tashqi bog’liqlik mavjud bo’lmasdan, ular bir biri bilan ob’ekt orqali bog’langan tizimlar?
=bog’liqmas tizimlar
+bog’liqli rostlash
=tizimlarni avtomatik rostlash
=tizimlari kaskadli rorstlash tizimlari
?Rostlagich atrof-muhitning o’zgaruvchi kattaliklari sharoitida rostlanuvchi kattalikni optimal qiymatini stabillab turadigan tizimlar?
+optimal rostlash tizimsi
=bog’liqli rostlash
=tizimlari bog’liqmas rostlash
=tizimlari avtomatik rostlash tizimlari
?Boshqarish kattaligining doimiyligini ushlab turuvchi tizimlar?
+barqarorlashgan tizimlar
=programmali boshqarish tizimlari
=kuzatuvchi boshqarish tizimlari
=avtomatik rostlash tizimlari
?Laplas operatori belgisi?
+p
=jw
=W(p)
=y=kx
?Nazorat qilinadigan kirish kattaliklari to’g`ri keltirilgan qatorni belgilang
+xomashyoning sarfi, harorati, bosimi
=fizik kimyoviy xossalar jarayonni belgilangan
=me’yorda, o’zgartirmasdan saqlab turadigan signallar
=texnik iqtisodiy ko’rsatkichlar
? Nazorat qilinmaydigan kirish kattaliklari to’g`ri keltirilgan qatorni belgilang
=xomashyo tarkibi yoki fizik kimyoviy xossalarining to’satdan o’zgarishi
=xomashyoning sarfi, harorati, bosimi
+jarayonni belgilangan me’yorda, o’zgartirmasdan saqlab turadigan signallar to’plami
=jarayon natijasini ko’rsatuvchi texnik iqtisodiy ko’rsatkichlar
|
| |
? Zvenolarning teskari bog’lanish zanjiri orqali ulanishi ko’rsating

|
? Zvenolarning teskari bog’lanish zanjiri orqali ulanishi ko’rsating
|
bet | 9/33 | Sana | 16.05.2024 | Hajmi | 85,44 Kb. | | #238432 |
Bog'liq TJA test savollari? Zvenolarning teskari bog’lanish zanjiri orqali ulanishi ko’rsating.
=W(p)=W1(p)∙W2(p)∙…∙Wn(p)
=W(p)=W1(p)+W2(p)+…+Wn(p)
+W(p)=W(p)/1+Wtb(p)∙W(p)
=W(p)=y(p)/ x(p)
?Turg’unlikning algebraic mezonlarini belgilang.
+Raus, Gurvits, Lenar-Shipar turg’unlik mezoni
=Argumentlar printsipi, Mixaylov turg’unlik mezoni
=Raus Gurvits, Mixaylov turg’unlik mezoni
=Raus, Gurvits, Lenar-Shipar, Mixaylov turg’unlik mezoni
?Turg’unlikning chastotaviy mezonlarini toping.
=Raus, Gurvits, Lenar-Shipar turg’unlik mezoni
+Argumentlar printsipi, Mixaylov turg’unlik mezoni
=Raus Gurvits, Mixaylov turg’unlik mezoni
=Raus, Gurvits, Lenar-Shipar, Mixaylov turg’unlik mezoni
?Turg`unlinking Gurvits mezoni sharti nima?
+Barcha tartibli aniqlovchilari noldan kata bo’lishi kerak
=Xarakteristik tenglama koeffitsientlari doim noldan kata bo’lishi kerak
=Hech bo’lmaganda bitta aniqlovchi noldan kata bo’lishi kerak
=Matritsa diagonal elementlari doim noldan kata bo’lishi kerak
? Turgunlikning Mixaylov mezoni shartini aniqlang.
+Mixaylov godografi musbat haqiqiy o’qdan boshlanib, monoton o’sib borib, soat strelkasiga teskari yo’nalishda koordinata boshini n*π/2 marta qamrab olishi kerak
=Mixaylov godografi musbat haqiqiy o’qdan boshlanib, monoton o’sib bormasdan, soat strelkasiga teskari yo’nalishda, koordinata boshini n*π/2 marta to’liq qamrab olishi kerak
=Mixaylov godografi musbat haqiqiy o’qdan boshlanib, monoton o’sib bormasdan, soat strelkasi yo’nalishi bo’yicha koordinata boshini n*π/2 marta to’liq qamrab olishi kerak
=Mixaylov godografi n kvadrantni bosib o’tishi kerak
? Boshqarish tizimi deb...
+obyektning boshqarishini ta`minlovchi qurilmalar to’plami
=boshqarish obyekti boshqarish qurilmasi to’plami boshqarish
=obyekti boshqarish qurilmasi to’plami
=obyekti, boshqarish qurilmasi, inson to’plami
|
| |
?Boshqariladigan chiqish kattaliklari to’g`ri keltirilgan qatorni belgilang

|
?Boshqariladigan chiqish kattaliklari to’g`ri keltirilgan qatorni belgilang
|
bet | 8/33 | Sana | 16.05.2024 | Hajmi | 85,44 Kb. | | #238432 |
Bog'liq TJA test savollari?Boshqariladigan chiqish kattaliklari to’g`ri keltirilgan qatorni belgilang
=jarayon natijasini ko’rsatuvchi texnik iqtisodiy ko’rsatkichlar
=xomashyoning sarfi, harorati, bosimi
=xomashyo tarkibi yoki uning fizik kimyoviy xossalarining to’satdan o’zgarishi
+jarayonni saqlab turadigan signallar
?Chastotaviy uzatish funktsiyasi formulasini belgilang.
+W(j)=y(j)/x(j)
=W(p)=y(p)/x(p)
=F=ma
=ρ=m/V
?Haqiqiy chastotaviy xarakteristika qanday belgilanadi.
+U((j)
=V((j)
=A((j)
=B((j)
? Mavhum chastotaviy xarakteristika qanday belgilanadi.
=U((j)
+V((j)
=A((j)
=B((j)
?Logarifmik amplituda chastotaviy xarakteristika qanday belgilanadi.
=U((j)
+L((j)
=A((j)
=B((j)
?Matematik ifodasi differentsial dinamik zveno
+statistik zveno
=turg`unlik zvenosi
=o’zgaruvchan zveno
=tenglama bilan ifodalanadigan zvenolar
?Avtomatik boshqarish tizimlari matematik modelining ulangan zvenolar ko’rinishida grafik tasviri nima?
+strukturali sxema
=parametrik boshlanish sxemasi
=texnologik boshlanish sxemasi
=funktsionallik sxemasi
? Tizimda ketma=ket ulangan zvenolarning umumiy uzatish funktsiyasini aniqlang
+W(p)=W1(p)∙W2(p)∙…∙Wn(p)
=W(p)=W1(p)+W2(p)+…+Wn(p)
=W(p)=W(p)/1+Wtb(p)∙W(p)
=W(p)=y(p)/ x(p)
? Tizimda parallel ulangan zvenolarning umumiy uzatish funktsiyasini aniqlang?
=W(p)=W1(p)∙W2(p)∙…∙Wn(p)
+W(p)=W1(p)+W2(p)+…+Wn(p)
=W(p)=W(p)/1+Wtb(p)∙W(p)
=W(p)=y(p)/ x(p)
|
| |