Téma J08: Komplementfixační reakce (kfr), neutralizace (aslo, hit) a sledování dynamiky titrů

Podle tabulky napipetujte do očíslovaných zkumavek jednotlivé složky. Pipetu vždy třikrát důkladně propláchněte fyziologickým roztokem. Stojánek se zkumavkami uložte na 1 hodinu do termostatu. Vyhodnoťte.
Popis situace
|
1. fáze
|
Komplement
po 1. fázi
|
2. fáze
|
Výsledek
|
Popis výsledku
|
Průběh
pozitivní KFR
|
|
volný
vázaný
|
|
|
|
Průběh
negativní KFR
|
|
volný
vázaný
|
|
|
|
Test
antikomplementarity,
sérum je
antikomplementární
|
|
volný
vázaný*
*či zničený
|
|
|
|
Test
antikomplementarity,
sérum je
v pořádku
|
|
volný
vázaný*
*či zničený
|
|
|
|
Úkol č. 3 Stanovení komplementfixačních protilátek proti nejčastějším původcům respiračních nákaz, sledování dynamiky protilátek
Odečtěte titry KFR u jednotlivých pacientů. Věnujte pozornost kontrolám antikomplementarity séra v prvním důlku. Vlastní KFR začíná od druhého důlku a počáteční ředění je 1:5 s koeficientem 2. Výsledek zakreslete, zapište titr a pokuste se o interpretaci nálezu.
Od každého pacienta byly získány dva vzorky (tzv. párové): první odběr proběhl v době akutních příznaků, druhý v rekonvalescenci. První vzorek byl uchován v mrazničce a oba pak byly vyšetřeny paralelně. Sledujte data odběrů – tam, kde se ve zhruba dvoutýdenním časovém odstupu podaří prokázat alespoň čtyřnásobný vzestup titru protilátek, svědčí to pro právě proběhlé akutní onemocnění.
Úkol č. 4: Stanovení protilátek u klíšťové encefalitidy, sledování dynamiky protilátek
Odečtěte titry KFR u párových vzorků sér jednotlivých pacientů. Počáteční ředění je 1:4 s koeficientem 2. Věnujte pozornost kontrolám antikomplementarity séra. Výsledek zakreslete, zapište titry (u pozitivních pacientů) a pokuste se o interpretaci nálezu.
Úkol č. 5 Stanovení komplementfixačních protilátek u toxoplasmózy
Odečtěte titry KFR u jednotlivých pacientů. Počáteční ředění je 1:8 s koeficientem 2. Věnujte pozornost kontrole antikomplementarity. Výsledek zakreslete a zapište titr. Interpretujte (pozitivní/negativní/antikomplementární).
Úkol č. 6 ASLO – průkaz antistreptolyzinu
Princip: Protilátky brání hemolyzinu (streptolyzin O – antigen) hemolyzovat králičí erytrocyty. Hladina ASLO se zvyšuje po nákazách vyvolaných beta-hemolytickými streptokoky skupiny A (méně často i jiných). Riziko pozdních následků streptokokových nákaz se projeví zvýšením ASLO nad 200 m.j. (mezinárodních jednotek).
Na sérologické destičce odečtěte stanovení hladiny ASLO u kontrolního séra a u pacientů.
Úkol č. 7 HIT – hemaglutinačně inhibiční test
Princip: Protilátky brání viru aglutinovat erytrocyty. Na destičce jsou vyšetřeny dvojice sér několika pacientů se suspektní klíšťovou encefalitidou. Odečtěte, zakreslete a vyhodnoťte.
Kontrolní otázky:
1. Proč se pro KFR nepoužívá pacientův vlastní komplement a používá se místo toho morčecí?
2. Jakou metodou se inaktivuje pacientovo sérum?
3. Jaké typy chyb vyvolává
a) antikomplementarita séra?
b) příliš velké množství komplementu?
4. Proč nelze dvojnásobný vzestup titru považovat za signifikantní? (Uvažujte o chybě měření)
5. Proč je u reakcí, jako je KFR, doporučeníhodné používat párová séra?
6. Vysvětlete termín „serokonverze“. Uveďte, zda je průkaznější serokonverze nebo čtyřnásobný vzestup titru a vysvětlete.
7. Jak by výsledek úkolu č. 3 ovlivnil rozhodnutí o zahájení antibiotické terapie? (Otázku zodpovězte až v praktiku)
8. Ve kterých klinických situacích má význam vyšetřovat ASLO?
9. Proč není vhodné hovořit o ASLO jako o „nepřímé metodě detekce mikroba“ navzdory faktu, že jde o průkaz protilátek?
10. Každý virus nemá schopnost aglutinovat erytrocyty – jak to ovlivní možnost použití HIT v diagnostice?
11. Jaká je anglická zkratka reakce ASLO ?
12. Proč se neutralizační reakce jen zřídka používají v bakteriologii?
13. Bonusová otázka pro chytré studenty: Zkuste vymyslet uspořádání HIT při použití pro detekci antigenu.