Tristisi

Tristisi on yksi Aurinkomaan hallitsija. Hänen virallinen nimikkeensä on Valtiatar. Ennen Hallitsijaksi nousemistaan Tristisi toimi useissa korkeissa viroissa silloisen Valtiaan alaisuudessa ja oli yksi Aurinkomaan pidetyimmistä aatelisista.
== Henkilöhistoria ==
=== Alku ja Virtainmaa ===
Kuten lukuisat muutkin Aurinkomaahan saapuneet, Tristisikin oli aluksi vain köyhä irtolainen, jolla oli unelma paremmasta elämästä. Kavuttuaan Roihun likaviemäreiden lahoja tikkaita maanpinnalle ja noustuaan alamaissäätyyn hän asui ensin jonkin aikaa Kuurassa haaveillen panimomestarin urasta. Ura ei kuitenkaan ottanut tuulta alleen ja muitakin vastoinkäymisiä osui eteen – Tristisin kertoman mukaan silloinen lääninherra kävi ulostamassa hänen asuntoonsa. Näiden asioiden johdosta Tristisi muutti lopulta asumaan Virtainmaalle. Tuolloin Tähkävirraksi kutsutussa läänissä hän pestautui rengiksi Villalan maatilalle Suuraroon. Nopeasti oppivan, ystävällisen ja erittäin ahkeran rengin kyvykkyys huomattiin nopeasti ja Tristisi yleni nopeasti tavallisesta peltotyöläisestä tilan johtoon, tilanhoitajaksi.
=== Pellolta pääkaupunkiin ===
Vaikka
Tristisi olikin työssään erittäin taitava ja hänet tunnettiin laajalti
Virtainmaalla mukavana ihmisenä, hänellä oli tavoite, jota ei voinut toteuttaa kuokan
ja viikatteen avulla. Virtainmaalainen päätyi työhaastatteluprosessin jälkeen
työskentelemään suoraan silloisen Valtiaan, Pilvisen alaisuuteen. Entisestä tilanhoitajasta
tuli Aurinkomaan hovinarri. Hovinarrin virka on tunnettu ”kirouksestaan” - useimmat
ammattia kokeilleet eivät ole pysyneet virassa viikkoa kauempaa. Tristisin hovinarrikausi
kesti kuitenkin useampia kuukausia. Tänä aikana Aurinkomaan välillä hyvinkin
huonossa kunnossa olleen kulttuurilaitoksen toiminta aktivoitui ja etenkin
kirjastojen tarjonta laajeni merkittävästi.
Tuleva
hallitsija olisi todennäköisesti pysynyt virassaan pidempäänkin, ellei jaarlin
paikka olisi avautunut haettavaksi. Valtias oli tyytyväinen Tristisin
työpanokseen hovinarrina ja valitsi tämän nopeasti virkaan lukuisien hakijoiden
joukosta. Jaarliksi nimittämisen yhteydessä Tristisi myös aateloitiin.
=== Jaarli Tristisi ===
Tristisin
suuri kansansuosio vain kasvoi hänen kohottuaan Valtiaan oikeaksi kädeksi
jaarlin kunnianarvoisaan virkaan. Jaarlina Tristisi toteutti uraauurtavia uudistuksia,
joilla oli elvyttävä vaikutus valtiontalouteen. Hän teki sen, missä monet aiemmista
jaarleista olivat epäonnistuneet – valtio alkoi hitaasti mutta varmasti tehdä voittoa
velkaantumisen ja köyhtymisen sijaan. Valtakaudellaan Tristisi kehitti myös
läänien sekä tavallisen kansan asemaa, huomioiden päätöksissään tasapuolisesti
kaikki paikkakunnat. Tristisi ehti toimia jaarlina liki kolmen kuukauden ajan.
Jaarlin työ
oli kuitenkin hyvin vaativaa ja siinä täytyi jatkuvasti työskennellä suuren
paineen alla. Osittain tästä syystä tuleva hallitsija alkoikin viikkojen
kuluessa kaivata takaisin kotiseudulleen maaseudun rauhaan. Vaikka Tristisi ei
varsinaisesti ollutkaan koskaan muuttanut pois Virtainmaalta, jaarlin työssä
hänen oli vietettävä suurin osa ajastaan pääkaupunki Roihussa. Lopulta Tristisi
luopui jaarlin virasta ja palasi maaseudulle.
=== Takaisin Suuraroon ===
Lähes heti
entisen jaarlin palattua Virtainmaalle Tristisistä tehtiin Suuraron
tilanhoitaja, sillä naisen aiemmat saavutukset Villalassa olivat edelleen
lääninjohdon muistissa. Toimittuaan virassa jonkin aikaa Tristisi eteni
kamariherraksi suoraan Virtainmaan tuolloisen lääninherran, Lummean, alaisuuteen.
Kamariherran virassa Tristisin johtamistaidot karttuivat hänen toimiessaan
pitkiäkin aikoja lomailevan lääninherran sijaisena.
Kun
Virtainmaa jäi Piraattilahden itsenäisyyssodan alkumetreillä ilman
lääninherraa, Tristisi astui luonnollisesti Lummean saappaisiin – olihan hän
käytännössä hoitanut lääninherran työntehtäviä jo kamariherra-aikanaan.
Tristisin
lääninherrakaudella Virtainmaa on kokenut monia muutoksia. Esimerkiksi renkien
palkkausjärjestelmä on uudistettu kannattavammaksi ja Villalan toimintaa
kehitetty muutenkin tehokkaammaksi. Suurin lääninherran saavutuksista on
kuitenkin ollut vastoinkäymisten, kuten työntekijäpulan ja rikkaruohojen, kohtaaminen
ja niistä yli pääseminen.
== Luonne ==
Tristisi on korkeasta
hallitsija-asemastaan huolimatta erittäin maanläheinen ja ystävällinen henkilö.
Hän suhtautuu alamaisiinsa hyväntahtoisesti, vaikkei annakaan pompotella tai
juoksuttaa itseään. Näiden piirteiden vuoksi lääninherra onkin pitkään
nauttinut suurta suosiota kansan keskuudessa.
Hallitsijana
Tristisin vahvuuksia ovat tehtävien jakaminen eri ihmisille sekä se, että hän
itse ei kaihda rehellistä työtä. Ei ole siis tavatonta nähdä Lääninherran
kitkevän rikkaruohoja tai keräävän porkkanoita pellolla.
Tristisi
nauttii hyvästä kirjallisuudesta, omenaviinistä ja telttaretkistä, joilla
pääsee kalastamaan. Lääninherran lempiruoka on omassa läänissä leivottu leipä,
ja hän syö mielellään myös paistettua lohta.
== Yksityiselämä ==
Tristisi on
hyvän maineensa, pidettävyytensä ja yleisen sulokkuutensa vuoksi herättänyt
romanttisia tunteita monissa valtakunnan merkkihenkilöissä. Omien sanojensa
mukaan lääninherra kävi elämänsä ensimmäisellä telttaretkellä tunnetun virtainmaalaisen
vaikuttajan, Rautavuon entisen lääninherran vallu13:n kanssa. Tiedä sitten,
onko kyseiseen lausuntoon kätketty jonkinlaisia syvempiä viittauksia.
Myöhemmin
elämässään, tarkemmin sanottuna jaarlina toimiessaan, Tristisi tutustui nuoreen
Anssiemiliin. Pian he aloittivat suhteen, josta tuli yksi Aurinkomaan historian
tunnetuimmista loisteliaan, Kuuran linnassa pidetyn hääjuhlan myötä. Kuuran läänin
silloisen johdon järjestämiin juhliin kutsuttiin lukuisia Aurinkomaan
merkkihenkilöitä ja häistä puhuttiin vielä viikkoja niiden järjestämisen
jälkeen.
Avioelämä ei
kuitenkaan pitemmän päälle toiminut, vaikka pari liikkuikin pitkään yhdessä ja
omisti useita yhteisiä asuntoja ympäri Aurinkomaata. Lopulta suhde päättyi
eroon ja pari lähti omille teilleen. Nämä tiet eivät tosin kulkeneet erityisen
kauas toisistaan – käskynhaltijan virasta eroamisensa jälkeen Anssiemil ryhtyi
lääninherran henkilökohtaiseksi henkivartijaksi. Kaksikon saattaa vieläkin
nähdä halailemassa toisiaan Tähkävirran pimeillä kujilla.
== Puhuttelu ==
Tuntemattomien on kohteliasta puhutella Tristisiä Arvon Hallitsijaksi. Tuttavat sekä hänen hallitsemansa läänin asukkaat voivat käyttää
tuttavallisempaa nimitystä Neiti Lääninherra.
== Kanssakäyminen ==
Tristisi ei
edellytä alamaisiltaan kumartamista, niiaamista tai muutakaan tarkalleen
etikettisääntöjen mukaista käytöstä tavattaessa, mutta toivoo rahvaan
käyttäytyvän hänen läsnäollessaan kohteliaasti parhaan kykynsä mukaan. Lääninherra
tervehtii mielellään tavallisia alamaisia heidät nähdessään aina kun vain ehtii.
Hän saattaa jopa jäädä vaihtamaan kuulumisia, jos ylimääräistä aikaa on. Lääninherran
ollessa kiireinen tai muuten ilmoittaessa, että ei ehdi puhua, häntä ei
kuitenkaan sovi häiritä.
Lääninherran
tärkeän tehtävän mukanaan tuoman kiireen vuoksi Tristisi inhoaa itsensä
toistamista. On siis tärkeää, että alamaiset kiinnittävät huomiota siihen, mitä
heidän kysymyksiinsä vastataan, eivätkä kysy samaa asiaa moneen kertaan.
Lisäksi
lääninherra saattaa joskus tehdä montaa asiaa yhtä aikaa, eikä tällöin
välttämättä heti vastaa hänelle osoitettuihin kysymyksiin. Tällöin omaa
kysymystä ei tule toistaa, vaan on odotettava vastausta rauhallisesti. Mikäli
vastausta ei pitkään aikaan kuulu, on toivottavaa kysyä asiaa esimerkiksi
kamariherralta, jos sellainen on paikalla.
Tristisi ei
pidä siitä, että hänen läänissään toimitaan tavoilla, joita hän ei hyväksy. On
erittäin toivottavaa, että lääninherraa totellaan viipymättä tämän kieltäessä
jotakin ja että läänin järjestyssääntöjä noudatetaan.
Category:Henkilöt