Den kejserlige kalender

Den Kendte Verden er nøjagtigt 400 dage om at bevæge sig én gang rundt om sin sol og omkredses af to måner. Den største af disse kendes i Imperiet som Mannslieb og har en cyklus på 32 dage. Den anden, kaldt Morrslieb, er vandrende og uforudsigelig og viser sig skiftende og omflakkende på himlen.
Den kejserlige kalender inddeler året i tolv måneder af 32 dage samt 16 dage, der ligger mellem månederne og ikke numereres. 3 af disse markerer midsommeren, 3 midvinteren og 8 de to hellige tidspunkter omkring forårsjævndøgn (hvor det kejserlige nytår falder) og efterårsjævndøgn. De sidste to dage angiver de to dage på året, hvor begge måner er fulde. Disse dage er stærkt frygtede og selv de mest hærdede kynikere holder sig væk fra månernes sælsomme skær på Hexensnacht (heksenes nat) og Geheimnisnacht (hemmelighedernes nat).
De fire årstider udgøres af følgende måneder:
* Forår: Martius, Aperius og Floreus
* Sommer: Aestus, Thermius og Saturius
* Efterår: Aurelius, Vindemius og Tempestus
* Vinter: Niveus, Argentius og Ventus
Nytårets fire dage finder sted ved forårsjævndøgn mellem Martius og Aperius, Geheimnistag mellem Floreus og Aestus, Midsommer mellem Aestus og Thermius, efterårsjævndøgnets fire dage mellem Aurelius og Vindemius, Hexenstag mellem Tempestus og Niveus og Midvinter mellem Niveus og Argentius.
Der er otte dage i den kejserlige kalender: Wellentag, Aubentag, Marktag, Backertag, Bezahltag, Konistag, Angestag og Festag, hvor sidstnævnte er fridag. Da antallet af dage går op i antallet af dage på en måned, har enhver dato altid en fast dag. Således er den første dag i måneden altid Wellentag, den næste Aubentag osv.
Category:Imperiet
Category:Den Gamle Verden
Category:Tid