Magryazié

Magryazié, énto s'enser á Magriazié ó Hungrié (Magryazis: Magyarország), es et noci ens Európa Centrál, quive et aría dé 93,030 km2, esti giadelar Slovakié a ét nar, Ucrainia a ét nar-ist, Romania a ét ist én sud-ist , Serbia a ét sud, Croatié én Slovenié a ét sud-oes, én Osterié a ét oes. Magryazié vaner venta 10 millóns nomél, tenilar 91á ens ét tegí. Bous capitál es Budapest, otro ciutés granda includor Dubrecen, Szeged, Miskolc, Pécs én Győr. Esti énto vel las ser et mecano dé ét Unión dé Európa sil 2004.
==Historié==
===Magryazié Medivál, 896-1526===
Ét Magryazis vel talevescar Magryazié ens 896 saú etis vel denilar tie etis teritoriés cura, Európa Ist. Princia Árpád vel ser etisé dacirven á quil timia, eti énto talevescar ét primé nacla royál ens ét noci, ét Nacla dé Árpád. Ens 1000, saú ét primé rei, Sint Stefén vel ser coronar, ét noci vel tetinér ét reinado.
Ens 1241, ét Emdela dé Mongóla vel sachestar ét dastó, vel gerar ét rei dé Magryazié Béla IV a cachejer, én aprosimarniel 500,000 Magryazis vel ser gier. Ens 1301, ét Nacla dé Árpád vel morir. Ens 1490, ét Emdela dé Otomana vel ganar ét Batalla dé Mohács (1526), én ét reinado vel cater ená traí panos: ét aría dé oes én nar renaser Magryazié, ét sud vel tuves ét Otomanas, én ét pano dé ist vel tetinér ét Principalita dé Transylvania.
===Giuso 1526 én 1867===
Ét reinado dé Magryazié vel tetinér et dependicio dé ét familia dé Habsburg. Ens 1686, ét Otomanas vel forcar a exer, én ét noci vel cor a reunifar.
Ens 1703, Francis II Rákóczi vel tociconar et revoluzión dasdar ét Habsburg, á ét Magryazis nol vel ser termicar quive etisé. Naca, eti revoluzión vel teblar ens 1711. Carrela revoluzión notabliél es ét Revoluzión dé Magryazis dé 1848, esti vel finir ens 1949, én ét dacirvens vel ser excutar.
===Osterié-Magryazié, 1867-1918===
Ens 1867, ét dem teritoriés dé Habsburg importánivén, Osterié én Magryazié siger et hedela, én etis vel talevescar ét Monarcia dé Osteriés-Magryazis. Ét situazión nievo vel ser fesiblá dés carna nocis, ét deyena vel magar lamazión dé économica granda.
===Giuso 1918 én 1946===
Ens 1948, saú ét defera ens Primé Cetra dé Tegí, ét reinado vel ser bebriar, én et republié vel ser talevescar, quilé etis vida vel ser najera, én ét communistas vel seźar ens 1919. 
Ens mesta dé 1919, ét forcas dé Magryazis, vel dacir bie Miklós Horthy, vel cegror ét capitál Budapest. Ét reinado vel ser retalevescar naca coror nol vel ser rei.
===Magryazié communista, 1946-1989===
Saú ét roira dé Allemania Nazi, et Sovietica vel cegror tace ét noci. Tuda Magryazié vel tetinér ét stéts satelita communista dé ét Unión dé Sovietica. Saú 1948, dacirven dé communista Mátyás Rákosi anuicar ét noci, quilé dacir a ét Revoluzión dé Magryazis dé 1956. Ens 1991, presinié dé armilena dé URSS ens Magryazié vel finir.
===Republié dé Magryazié, 1989-presinel===
Vielgila, Magryazié es et republié demogralista. Eletarcazión vel tociconar casié vor niers.
Ét presidencia currenta es János Áder, én ét minista prima es Viktor Orbán, sié vel ser eletar tie 1998 a 2002, én vel ser reeletar ens 2010.
==Giografié==
Magryazié de ponte altaivén es ét Kékestető (1014 m; ens ét pano dé nar-ist dé Magryazié). Ét Risá Danuba, adéla Európa de risás grandaivén, dividar Magryazié ená et pano ist én et pano oes. Ét regino oes dé ét Danuba es calar Dunántúl, quilé vaner niéu caplas én vilicas ponolé. Ét aría parga granda ens ét pano dé ist es calar Alföld. Dicié ét giadela quive Slovakié ser mantanas. Én ét laga dé Balaton ens Magryazié es ét laga grandaivén ens Európa Centrál.
Category:Nocis
Category:Magryazié
Category:Tagés protetoró