Nuln Universitet

Nuln Universitet	Nuln Universitet
 	
Motto: 	Solidum petit in profundis (Søger i dybet den faste grund)
Grundlagt: 	ca. 100 3E (oprindeligt), 408 4E (genskabt)
Akademikere: 	893
Studerende: 	11.150
Kansler: 	Storfyrstinde Emmanuelle 1. von Leibniz
Rektor: 	Prof. Cornelius von Königswald
Prorektorer: 	Prof. Gotthard Cantor og Prof. Siegfriede Askanius
Nuln Universitet (teutonsk: Die Universität zu Nuln) er den Gamle Verdens ældste og mest hæderkronede universitet. Universitetet ligger i den urgamle bystat Nuln og bærer en betydelig del af æren for at have gjort byen berømt som Imperiets bankende kulturelle og intellektuelle hjerte. Selvom dens fremtrædende stilling er aftaget en smule i lyset af nyere og mere progressive arnesteder for læring og forskning - især i Altdorf - regnes Nuln Universitet blandt menneskehedens fineste, mest sofistikerede og dybsindige læreanstalter. En del af Nulns kosmopolitiske karakter kan tilskrives det universitetets store mængde af udenlandske studerende og forskere, idet velhavende forældre fra Callendore til det Suleimanniske Rige sender deres børn til Nuln for at studere.
== Beliggenhed og universitetsområde ==
Universitet er placeret i hjertet af Nuln på Reich-flodens højre bred og universitetets pragtfulde hovedbygning ligger ud til nordsiden af byens centrale torv, der Reichplatz. Frontpartiet er prydet med statuer af Phoebus (guden for fornuft, inspiration og kreativitet) og Verena (gudinden for lærdom, videnskab og retfærdighed) og buster af 32 af universitetets største alumner. Universitetets andre fakulteter og bygninger ligger samlet i et vældigt kompleks af store bygninger, gamle kollegier, besynderlige butikker, velbesøgte saloner og skæve stræder bag hovedbygningen. En række andre bygninger ligger mere spredt i andre bygninger og universitetet strækker sine fangarme så langt som til Tempelkvarteret i nord og det kommercielle distrikt i syd.
Af særlig betydning er universitetsbiblioteket, det Hieronymiske Bibliotek, berømt for sin uforlignelige samling af tusindårige skrifter, universitetshospitalet, Skt. Amandas Hospital, og Nicodemus Gauss Observatorium beliggende et par mil nordøst for byen.
== Struktur ==
Universitet ledes og administreres officielt af en kansler. Embedet har i de sidste mange århundreder været bestridt af den siddende storfyrste - for indeværende Emmanuelle 1. - og har som udgangspunkt ren ceremoniel betydning. Den reelle leder er således at finde hos rektoren, der vælges for af universitets konsistorium (hvor alle normerede professorer har sæde) for fem år ad gangen. Storfyrstinden og hendes forgængere har bevilget universitetet rigelige økonomiske midler, der giver grundlag for et betydeligt selvstyre og akademisk uafhængighed.Den nuværende rektor, Cornelius von Königswald, er af en meget magtfuld palatinsk adelsslægt og sidder i fjerde år af sin femte periode. Rektoren har sit professorat i metafysik og teoretisk musik og har tidligere været dekan for det filosofiske fakultet i atten år. Han er fagligt kendt som en åndelig gigant med en oprigtig nysgerrighed for videnskab i alle dens udtryksformer, men mangler efter en menneskealder i akademia føling for den mere praktiske virkelighed. Rektoren bistås af to prorektorer, der mere end nogen andre forestår den egentlige daglige drift. Prorektor for forskning er den hårdtarbejdende Gotthard Cantor, professor i klassisk lingvistik og grammatik af jævn nulnsk byrd. Prorektor for uddannelse er den nytænkende Siegfriede Askanius, professor i draconologi og medlem af en afsidesliggende gren af det schwabiske Askanius-dynasti.
Universitetet er inddelt i fem fakulteter, der hver ledes af en dekan assisteret af to prodekaner: det teologiske fakultet, det filosofiske fakultet, det rets- og statsvidenskabelige fakultet, det medicinske fakultet og det naturvidenskabelige fakultet.
Det teologiske fakultet ledes af dekan Benedetto Calvino, professor i synkretistisk eksegese og fiorentinsk immigrant. Fakultetet er berømt som en af de fineste og mest avancerede i den Gamle Verden og er især kendt for sit udogmatiske forskningsmiljø, der står i skærende kontrast til det sigmarittisk dominerede Altdorf Universitet, det ulricansk kontrollerede Collegium Theologica og det klassicistisk farvede Université de Charoux.
Det filosofiske fakultet ledes af dekan Hans-Georg Heydrich, professor i teoretisk epistemologi og fætter til den forkætrede revolutionære Rosa Heydrich. Fakultetet er bredt funderet og beskæftige sig udover de klassiske filosofiske discipliner (ontologi, epistemologi, etik, æstetik, logik og politisk filosofi) også de humanistiske frie kunster som matematik, retorik, litteraturvidenskab, lingvistik og sprogfag.
Det rets- og statsvidenskabelige fakultet ledes af dekan Petra Vesalius, professor i komparativ statsret og retshistorie og en principfast og drabelig forsvarer af universitetets uafhængighed og integritet. Fakultetet er delt mellem juridisk og samfundsvidenskabelig orienteret videnskab og er et umådeligt populært studium blandt fremtidige magthavere.
Det medicinske fakultet ledes af dekan Aaliyah Al-Battani, professor i anatomi, der fra sine studier i det Suleimanniske Rige, Sasanien og Rajastan har tilført det hæderkronede, men stagnerende fakultet en betydelig fremdrift med en række ansættelser af strålende unge medicinere og især anatomiske og farmakologiske gennembrud. Fakultetet har et tilbagevendende problem med at skaffe lig til sine undersøgelser og det rygtes at flere professorer har slået handler af med gravrørere, fattige studerende eller endda selv hentet eksemplarer på byens kirkegårde.
Det naturvidenskabelige fakultet ledes af dekan Heinrich Becher d.æ., professor i alkymi, der er kendt for sin store kærlighed til fin vin og kammermusik og sit slægtskab med feltherren og statsmanden Heinrich Becher d.y. Fakultetets afdelinger for fysik og alkymi er forholdsvist teoretisk orienteret grundet tilstedeværelsen af den Kejserlige Artilleriskole og den Aurelianske Polytekniske Læreanstalt i Nuln.
Category:Nuln
Category:Universitet
Category:Videnskab
Category:Akademia