Iaşi

Municipiul Iaşi (istoric Iassi, Іашіі, Iaşii) este reşedinţa judeţului Iaşi şi principalul centru urban din nord-estul României. Iaşi a fost capitala Moldovei în perioada 1564 - 1859, una dintre cele două capitale ale Principatelor Unite între 1859 şi 1862 şi capitala României între 1916-1918.
Conform datelor recensământului din anul 2002, Iaşi număra 320.888 de locuitori şi era astfel al doilea oraş ca mărime din România. Zona Metropolitană Iaşi, care include 13 localităţi învecinate, avea o populaţie de aproximativ 400.000 de locuitori. 
Iaşi este centrul cultural, economic şi academic al Moldovei. Aici funcţionează Universitatea Alexandru Ioan Cuza, una din cele mai prestigioase instituţii academice din România, precum şi alte patru universităţi publice şi şapte particulare.Aria Metropolitana Iasi
== Etimologie ==
Istoricii au diferite teorii referitoare la originea numelui "Iaşi". Unii afirmă că numele provine de la un trib sarmat, iazygii, menţionaţi de Ovidiu ca "Ipse vides onerata ferox ut ducata Iasyx/ Per media Istri plaustra bubulcus aquas" şi "Jazyges et Colchi Metereaque turba Getaque/ Danubii mediis vix prohibentur aquis". O altă explicaţie ar fi că numele are originea în tribul alanic al jassilor. Trebuie menţionat aici că iazygii şi alanii erau doua ramuri din cele trei ale sarmaţilor, a treia fiind roxolanii.
O inscripţie astăzi pierdută pe o bornă kilometrică romană descoperită în apropiere de Osijek, Croaţia în secolul al XVIII-lea menţionează existenţa unui Jassiorum municipiumOrbis Latinus - Jassium. Numele maghiar al oraşului (Jászvásár) înseamnă mot-a-mot "Piaţa (Târgul) jassilor"; numele vechi românesc, Târgul Ieşilor (şi forma alternativă Iaşii), ar putea avea aceeaşi semnificaţie.
Putem presupune că la origini numele avea o semnificaţie razboinică pornind de la faptul ca "ijász" în limba maghiară înseamnă "arcaş"Sarmatian - Iazyg presence in the Carpathian basin and western Europe în timp ce "yash" în limbile sanskrită şi hindi, care au origine comună cu limba sarmaţilor, înseamnă "faimă".
== Istorie ==
Oraşul Iaşi a fost menţionat pentru prima oară într-un privilegiu comercial emis în 1408 de domnul Moldovei Alexandru cel Bun. Totuşi, deoarece existau clădiri mai vechi de această dată (spre exemplu presupusa Biserică armeană costruită în 1395), se crede că oraşul este mult mai vechi, cel puţin cu câteva decenii, de această dată.
În 1564, domnitorul Alexandru Lăpuşneanu a mutat aici capitala Moldovei de la Suceava. În 1640, Vasile Lupu a înfiinţat aici prima şcoală în limba română şi o tipografie în biserica Trei Ierarhi. În 1643, prima carte tipărită în Moldova a apărut la Iaşi. 
Oraşul a fost incendiat de tătari în 1513, de otomani în 1538, şi de ruşi în 1686. În 1734, a fost afectat de o epidemie.
Prin Pacea de la Iaşi, cel de-al şaselea război ruso-turc a luat sfârşit în 1792. În 1822, turcii au luat cu asalt oraşul, pentru a potoli revoluţionarii greci ai Eteriei, conduşi de Alexandru Ipsilanti. 
Între 1565 şi 1859, oraşul a fost capitala Moldovei, apoi, între 1859 şi 1862, atât Iaşi cât şi Bucureşti au fost capitalele de facto ale Principatelor Unite ale Moldovei şi Valahiei. În 1862, când uniunea celor două principate a devenit deplină, sub numele de România, capitala ţării a fost stabilită la Bucureşti. Pentru a compensa pierderile provocate oraşului în 1861, prin schimbarea sediului guvernului, s-a votat plata a 148.150 lei oraşului, dar acest lucru nu s-a întâmplat niciodată.
După 1860, clădirile de lemn şi chirpici au fost înlocuite treptat de cele din piatră şi cărămidă, şi reţeaua de străzi îmbunătăţită. Au fost construite edificii noi, precum Palatul Culturii, Teatrul Naţional sau Universitatea "Al.I. Cuza". 
În timpul primului război mondial, pentru doi ani, Iaşi a fost capitala României neocupate, după ce Bucureşti a căzut în mâinile Puterilor Centrale la 6 decembrie 1916. În noiembrie 1918, capitală a redevenit oraşul Bucureşti.
Al doilea război mondial a reprezentat o perioadă neagră în istoria ieşeană. În timpul regimului Antonescu, Pogromul de la Iaşi din 27-29 iunie 1941 a fost printre cele mai grave evenimente de acest fel din lume, prea puţin cunoscut ieşenilor înşişi atât înainte, cât şi după Revoluţia română din 1989. În mai 1944, oraşul a fost scena unor lupte grele între forţele româno-germane şi Armata roşie, zile în care o mare parte din zonele istorice ale oraşului a fost distrusă. Faimoasa divizie de elită Panzergrenadier „Großdeutschland” a obţinut o victorie importantă asupra sovieticilor la Bătălia de la Târgu Frumos, în apropiere de Iaşi. În iulie, Iaşul era ocupat de forţele staliniste.
În perioada postbelică oraşul a continuat să se dezvolte, construindu-se noi cartiere şi întreprinderi industriale. După căderea comunismului, oraşul a rămas cel mai important centru cultural din afara arcului carpatic, dupǎ Bucureşti.
Iaşul ar putea obţine titlul de "oraş iniţiator al Revoluţiei din decembrie 1989”, prin ordonanţă guvernamentală, în 14 decembrie '89 mai mulţi ieşeni fiind arestaţi de securitate pentru că organizaseră o manifestaţie împotriva regimului comunist. Semnalul revoltei trebuia să fie dat de clopotele Mitropoliei. Planul revoluţionarilor a fost însă aflat de Securitate. La momentul fixat, Piaţa Unirii era strict supravegheată de miliţieni şi securişti în civil, care au împiedicat orice manifestaţie, iar membrii Frontului Popular au fost arestaţi. Ei au fost eliberaţi câteva zile mai târziu, în 22 decembrie 1989.
=== Evenimente în premieră la Iaşi ===
* 1600 - Mihai Viteazul a consfinţit la Iaşi unirea Principatelor Române
* 1638 - primul orologiu din ţările române a fost cel instalat pe la 1638 de Vasile Lupu în turnul de la Trei Ierarhi
* 1646 - este publicată în tipografia de la „Sf. Trei Ierarhi” prima carte de legi în limba română, intitulată „Carte românească de învăţătură de la pravilele împărăteşti şi de la alte giudeţe"
* 1671 - înfiinţarea Sinagogii Mari, prima din ţară
* 1698 – prima lucrare filozofică românescă scrisă de Dimitrie Cantemir , „Divanul sau Gâlceava înţeleptului cu lumea sau Giudeţul sufletului cu trupul”
* 1714 – Dimitrie Cantemir este primul român ales membru al unei academii , Academia din Berlin 
* 1816 - prima reprezentaţie de teatru în limba româna , “Mirtil şi Hloe”, jucată în casa hatmanului Constantin Ghica
* 1821 - izbucneşte la Iaşi mişcarea de eliberare a Greciei de sub dominaţia otomană
* 1834 - primul monument din România: Obeliscul cu lei din parcul Copou , monumentul Regulamentului Organic (prima constituţie a Moldovei)
* 1834 - primul muzeu din România: Muzeul de Istorie Naturală din Iaşi
* 1839 - prima expoziţie românească: "Expoziţia plantelor şi florilor exotice"
* 1848 - reprezentaţia primei operete româneşti, “Baba Hârca” de Alexandru Flechtenmacher
* 1848 – Iaşul este iniţiatorul Revoluţiei de la 1848, care s-a extins ulterior pe întreg teritoriul românesc
* 1856 - prima Grădina Botanică din România
* 1857 - infiinţarea Băncii Nulandt, prima bancă de credit ipotecar din România
* 1857 - se introduc in circulaţie primele timbre poştale, celebrele “Cap de bour”
* 1859 - prima Universitate de Medicină din România
* 1860 - inaugurarea Universităţii din Iaşi, prima universitate română , în clădirea actualei Universităti de Medicină şi Farmacie Gr. T. Popa
* 1862 - prima lucrare românească de geologie: “Calcarul de la Repedea” de Grigore Cobălcescu
* 1868 – se naşte la Iaşi , Emil Racoviţă , primul savant român participant la o expediţie ştiinţifică internaţională
* 1876 - primul Teatru Evreiesc din lume, infiinţat de Avram Goldfaden
* 1887 - prima publicaţie medicală din România: Revista Medico-Chirurgicală
* 1912 - se naşte la Iaşi George Emil Palade, singurul român laureat al premiului Nobel (Fiziologie şi Medicină, 1974).
* 1918 - inaugurarea primei case memoriale din România: Bojdeuca lui Ion Creangă
* 1976 – inaugurarea Muzeului Teatrului , singurul de acest gen din ţară , în casa vornicului Alecsandri
== Geografie ==
Municipiul Iaşi se află în partea de Est a Moldovei, în Câmpia Moldovei. Oraşul se află pe râul Bahlui, un afluent al Jijiei, care se varsă în râul Prut.
=== Aşezare geografică ===
Prin extinderea lui, Iaşul este legendara urbe a celor 7 coline Cetăţuia, Galata, Copou, Bucium-Păun, Şorogari, Repedea şi Breazu, cu altitudini variind între 40 m în Lunca Bahluiului şi 400 m pe Dealul Păun şi Dealul Repedea. Principalele coline sunt Copou, Cetăţuia, Tătăraşi şi Galata. Oraşul mai este traversat de râul Nicolina şi de pârâul Şorogari (numit în evul mediu Cacaina, deoarece aici se aruncau gunoaiele); la răsărit de oraş, curge pârâul Ciric, pe care sunt create artificial trei lacuri cu scop de agrement.
=== Topografie ===
thumb|250px|right|Iaşi ,panorama spre Centru Civic şi Palatul Culturii
Situat la nord de Codrii Iaşilor, oraşul vechi se află într-un patrulater delimitat de actualele străzi Ştefan cel Mare (Uliţa Mare), Alexandru Lăpuşneanu, Independenţei (Podul Hagioaiei), Elena Doamna şi Grigore Ghica (Uliţa Rusească), nucleul oraşului aflându-se în zona Palatul Culturii (curtea domnească) şi str. Costache Negri (Uliţa Veche). 
Oraşul nou s-a extins în toate direcţiile, cuprinzând în prima fază (secolele XVIII-XIX) cartierele Copou, Sărărie, Ţicău, Tătăraşi, Ciurchi, Galata şi parţial Nicolina şi Păcurari; în a doua fază (secolul XX), au fost incluse cartierele Păcurari (partea nouă, de vest), Nicolina (partea nouă, de sud, azi numită C.U.G.), Frumoasa-Poitiers, Socola, Bucium, Canta, Mircea cel Bătrân, Alexandru cel Bun, Dacia şi Grădinari, la acestea adăugându-se Zona Industrială. Oraşul are ca suburbii câteva localităţi care, din punct de vedere administrativ, sunt considerate încă aşezări rurale, dar, din punct de vedere edilitar, se prezintă ca aşezări urbane: Dancu, Tomeşti, Ciurea şi Lunca Cetăţuii. Tendinţa urbană este de extindere a Iaşilor, aceste localităţi fiind incluse în zona metropolitană, alături de alte localităţi: Păun, Bârnova, Horpaz, Miroslava, Valea Lupului şi Breazu. În urma exploziei fenomenului construcţiilor din ultimul deceniu, unele dintre aceste localităţi sunt astăzi practic unite cu oraşul.
=== Clima ===
Clima prezintă un caracter continental pronunţat, fiind influenţată de masele de aer cu provenienţă răsăriteană; iernile sunt geroase, iar verile călduroase. Temperatura maximă înregistrată a fost 40 °C (27 iulie 1909), în timp ce minima a fost de - 36,3 °C (1 februarie 1937).
Temperatura medie a aerului (media lunară şi anuală)* 	Temperatura medie a aerului (media lunară şi anuală)* 	Temperatura medie a aerului (media lunară şi anuală)* 	Temperatura medie a aerului (media lunară şi anuală)* 	Temperatura medie a aerului (media lunară şi anuală)* 	Temperatura medie a aerului (media lunară şi anuală)* 	Temperatura medie a aerului (media lunară şi anuală)* 	Temperatura medie a aerului (media lunară şi anuală)* 	Temperatura medie a aerului (media lunară şi anuală)* 	Temperatura medie a aerului (media lunară şi anuală)* 	Temperatura medie a aerului (media lunară şi anuală)* 	Temperatura medie a aerului (media lunară şi anuală)* 	Temperatura medie a aerului (media lunară şi anuală)* 	Temperatura medie a aerului (media lunară şi anuală)*
Perioada 	Ian 	Feb 	Mar 	Apr 	Mai 	Iun 	Iul 	Aug 	Sep 	Oct 	Nov 	Dec 	Anual
1901-2000 	-3,5° 	-1,8° 	3,1° 	10,2° 	16,0° 	19,5° 	21,2° 	20,5° 	15,9° 	10,0° 	4,1° 	-0,8° 	9,5°
2005 	0,3° 	-3,8° 	2,8° 	10,3° 	16,3° 	18,7° 	21,8° 	20,6° 	16,7° 	10,1° 	3,7° 	1,0° 	9,9°
Maxima şi minima absolută lunară în perioada 1901-2000	Maxima şi minima absolută lunară în perioada 1901-2000	Maxima şi minima absolută lunară în perioada 1901-2000	Maxima şi minima absolută lunară în perioada 1901-2000	Maxima şi minima absolută lunară în perioada 1901-2000	Maxima şi minima absolută lunară în perioada 1901-2000	Maxima şi minima absolută lunară în perioada 1901-2000	Maxima şi minima absolută lunară în perioada 1901-2000	Maxima şi minima absolută lunară în perioada 1901-2000	Maxima şi minima absolută lunară în perioada 1901-2000	Maxima şi minima absolută lunară în perioada 1901-2000	Maxima şi minima absolută lunară în perioada 1901-2000	Maxima şi minima absolută lunară în perioada 1901-2000	Maxima şi minima absolută lunară în perioada 1901-2000
Anul 	1921 	1990 	1926 	1909 	1950 	1927 	1909 	1905 	1946 	1952 	1926 	1989 	
Maxima 	16,7° 	22,5° 	27,0° 	31,5° 	36,4° 	38,0° 	40,0° 	39,7° 	38,0° 	33,9° 	29,0° 	19,5° 	
Anul 	1963 	1937 	1952 	1963 	1935 	1934 	1929 	1914 	1921;1931 	1912 	1993 	1946 	
Minima 	-30,6° 	-36,3° 	-22,7° 	-9,4° 	-3,0° 	3,5° 	6,3° 	4,6° 	-3,5° 	-9,6° 	-21,1° 	-29,5° 	
800px|center
*Anuarul statistic al României 2006
=== Oraşe apropiate ===
thumb|250px|right|Iaşi ,vedere spre spre cartierele Autogară , Canta, Păcurari
* Târgu Frumos (45 km V)
* Vaslui (70 km S)
* Paşcani (73 km V)
* Roman (83 km SV)
* Bălţi (104 km NE)
* Chişinău (110 km E)
* Bacău (120 km SV)
* Bârlad (120 km S)
* Botoşani (130 km NV)
* Suceava (150 km NV)
* Piatra Neamţ (150 km V)
== Demografie ==
În momentul recensământului din 2002, Iaşul era ca număr de locuitori al doilea municipiu al României după Bucureşti, având 320 888 de locuitori. Împreună cu zona metropolitană, populaţia se situează in jurul valorii de 400.000 locuitori.Zona metropolitană Iaşi, Date generale 
Conform ultimelor estimări oficiale ale Institutului Naţional de Statistică populaţia municipiului Iaşi era, la 1 ianuarie 2009, de 308 843.Institulul Naţional de Statistică Populaţia stabilă la 1.01.2009.
=== Populaţia istorică ===
* sec. XVIII: 30.000-50.000[Universitatea Al.I.Cuza Iaşi Ed. Litera, Bucureşti 1971, pag.9-10]
* 1831: 59.880
* 1859: 65.745
* 1912: 75.229A Handbook of Roumania
* 1930: 102.872 locuitori, dintre care 63.168 români, 34.662 evrei, 980 germani, 918 ruşi, 543 maghiari, 505 polonezi, 340 tigani, 170 armeni, ş.a.
* 1992: 344.425
* 2002: 320.888
* 2007: 315.214 plus 90.000 flotanti si studenti (nu sunt incluse suburbiile)
 
Structura etnică a populaţiei, potrivit recensământului din 2002:
* români: 98,1%
* tigani: 1,2%
* alte naţionalităţi: 0,7%
=== Structura confesională ===
thumb|250px|Iaşi ,panorama spre Centru , Catedrala Metropolitană Ortodoxă şi Catedrala Catolică
Populaţia după religie, conform recensământului din 1930:
* ortodocşi: 63.023 (61,26%)
* mozaici: 35.465 (34,47%)
* romano-catolici: 3.178 (3,08%)
* luterani: 356 (0,34%)
* greco-catolici: 190 (0,18%)
Populaţia după religie, potrivit recensământului din 2002:
* ortodocşi: 92,5%
* romano-catolici: 4,9%
* alte religii, fără religie: 2,6%
=== Zona metropolitană ===
== Educaţie ==
Iaşul este oraşul marilor idei, al primei mari uniri, al primului spectacol de teatru în limba română şi al primului muzeu literar memorial (Bojdeuca din Ţicău).
În oraş, pe dealul Copoului, se află cea mai veche universitate din România, Universitatea din Iaşi, numită azi şi Universitatea "Alexandru Ioan Cuza"http://www.uaic.ro/uaic/bin/view/Main/WebHome. Întemeiată în 1860 prin decret de către principele Alexandru Ioan Cuza, continuatoare a vechii Academii Mihăilene, universitatea are astăzi 15 facultăţi, cu peste 40.000 de studenţi. Clădirea principală, monument de arhitectură, a fost ridicată în 1896. În oraş, se mai află şi alte instituţii de învăţământ superior: Universitatea Tehnică "Gh. Asachi" cu peste 25.000 de studenţi, Universitatea de Medicină şi Farmacie "Grigore T. Popa"http://www.umfiasi.ro/umf/ie2/index.jsp, Universitatea de Ştiinţe Agricole şi Medicină Veterinară "Ion Ionescu de la Brad", Universitatea de Arte "George Enescu",http://www.arteiasi.ro/ Universitatea Petre Andrei. În Piaţa Eminescu, în perioada interbelică, s-a ridicat clădirea Fundaţiei Culturale Regale, ce astăzi găzduieşte Biblioteca Centrală Universitară "Mihai Eminescu", cu un fond de carte ce se apropie de 3 milioane de exemplare, unele foarte rare. 
Principalele campusuri studenţeşti se află în Tudor Vladimirescu (22 cămine) - unde se află cel mai mare cămin din partea de sud-est a Europei, Titu Maiorescu (4 cămine), Târguşor-Copou (4 cămine), Codrescu (5 cămine şi complexul internaţional Gaudeamus) şi Agronomie (4 cămine).
== Economie ==
Iaşi este un centru economic important al României. Industriile principale sunt metalurgia (SC Arcelor Mittal Tubular Products, SC Tehno Steel), medicamentele (SC Antibiotice SA), textilele (SC IasiConf SA, SC Iasitex SA) şi industria alimentară. Sectorul bancar şi cel al informaţiei au luat avânt în ultimii ani, numeroase bănci şi companii de software fiind prezente în oraş.
Iaşi este de asemenea un centru comercial regional important, aici existând numeroase centre comerciale (Iulius Mall, Moldova Mall, Hala Centrala, Axa Niciman, Felicia Shopping Center, Era Shoping Center etc.) şi mai multe hyper şi supermarket-uri (Metro, Selgros, Carrefour, Kaufland, Gima, Billa, Plus, Praktiker, Dedeman, Arabesque, Baumax). Alte proiecte sunt în curs de realizare (Palas Shopping Mall, Maximall, Green Plaza Iaşi etc.).
== Instituţii şi puncte de interes ==
thumb|250px|left|Casa Dosoftei
În Iaşi, se află Biserica "Sf. Nicolae Domnesc", cea mai veche din oraş, ctitorie a lui Ştefan cel Mare, restaurată integral la sf. sec. XIX. De asemenea, mai pot fi vizitate biserica Trei Ierarhi şi Mănăstirea Golia, mărturii ale gusturilor estetice ale unui mare domnitor Vasile Lupu, Catedrala Mitropolitană, Casa Dosoftei, Palatul Culturii, Casa Pogor cu "Masa Umbrelor", aleile Copoului cu mireasma de tei şi cu ecouri de vers eminescian (Teiul lui Eminescu şi Muzeul "Mihai Eminescu"), Casele memoriale "Mihail Sadoveanu", "George Topârceanu", "Mihai Codreanu", "Otilia Cazimir", Biblioteca Universitară "Mihai Eminescu", fondată ca bibliotecă a Academiei Mihăilene. Alte monumente importante din perioada medievală sunt: Mănăstirea Galata, din timpul lui Petru Şchiopul, Biserica Sfântul Sava, (înc. sec. XVII), bisericile Bărboi, Barnovschi, Ioan Zlataust, Sf. Dimitrie, Talpalari, Sf. Teodor, Sf. Andrei, Sf. Constantin, Sf. Pantelimon, Mănăstirea Cetăţuia - ctitorie a lui Gheorghe Duca - sau Mănăstirea Frumoasa, din sec. XVIII. Primul spital din oraş a fost întemeiat la jumătatea sec. XVIII în jurul Mănăstirii Sfântul Spiridon, al cărui nume îl poartă şi astăzi. Spitalul Sfântul Spiridon este cel mai mare din zona Moldovei.
În zona de sud a oraşului, în cartierul C.U.G.2 se află Parcul Tehnologic Iaşi, în apropierea căruia se construieşte Centrul Expoziţional Moldova. Din punct de vedere arhitectonic, Iaşii de azi se prezintă ca un adevărat amestec de nou şi vechi, de istorie şi modernitate, de iarbă, beton şi sticlă. Clădiri cu mare valoare istorică se află printre blocuri noi de locuinţe (mai mult sau mai puţin moderne). În perioada anterioară regimului comunist s-au pierdut în elanul modernizator clădiri importante precum turnul bisericii Trei Ierarhi sau biserica Dancu. Însă adevăratele ravagii oraşul le-a suferit în perioada comunistă, când s-a distrus o bună parte a centrului vechi, fără a se ţine cont de faptul că multe din clădirile demolate dădeau personalitate urbei. Au avut de suferit zonele Piaţa Unirii (grav afectată de bombardamentele din 1943-1944), Târgu Cucului, fost cartier evreiesc, Bulevardul Ştefan cel Mare şi altele. Unele demolări aveau ca scop curăţirea oraşului de clădirile insalubre şi mizere sau rămase în ruină de pe urma războiului, altele aveau alte scopuri. Chiar şi în aceste condiţii, au rămas în picioare multe clădiri importante şi, pe bună dreptate, Iaşii sunt consideraţi un adevărat muzeu; în fiecare colţ al său se simt urmele trecerii unei personalităţi de seamă a literaturii, ştiinţei, filozofiei, istoriei sau politicii româneşti.
În prezent în Iaşi sunt două mall-uri situate în zone ultracentrale, pe lângă centrele comerciale gen hypermarket din majoritatea cartierelor mari. Alte trei complexe de tip mall sunt în curs de construcţie. În zona din spatele Palatului Culturii se ridică ansamblul Palas, care va reabilita zona sudică a centrului oraşului din punct de vedere social, arhitectonic şi economic prin construirea de baze de agrement, spaţii de locuit şi comerciale, precum şi amenajări multifuncţionale.
=== Cartiere ===
* Nord: Copou, Ţicău, Sărărie, Podu de Fier, Independenţei, Agronomie, Târgu Cucului 
* Est: Tudor Vladimirescu, Bucşinescu, Tătăraşi Nord şi Sud, Oancea, Dispecer, Grădinari, Moara de Vânt, Ciurchi, Metalurgie, Aviaţiei, Ţuţora, Zona Industrială
* Sud: Baza 3, Bularga, Bucium, Socola, Frumoasa, Clopotari, Poitiers-Siraj, Manta Roşie, Podu Roş, Dimitrie Cantemir, Ţesătura, Nicolina 1 şi 2, C.U.G. 1 şi 2, Galata 1 şi 2, Podu de Piatră, Zona Industrială Sud
* Vest: Mircea cel Bătrân, Alexandru cel Bun, Ţigarete, Gară, Dacia, Zimbru, Bicaz, Minerva, Olimp, Păcurari, Canta, Păcureţ, Moara de Foc, Arcu
== Obiective istorice şi turistice ==
=== Clădiri şi monumente istorice ===
* Obeliscul cu lei
* Bojdeuca lui Ion Creangă
* Palatul Roznovanu 
* Casa Pogor
* Crucea lui Ferentz
* Institutul de Anatomie
* Biserici din Iaşi
* Baia Turceascăhttp://www.ziaruldeiasi.ro/mozaic/premiera-la-baia-turceasca~ni4von
=== Biserici şi mănăstiri ===
* Catedrala mitropolitană din Iaşi
* Catedrala romano-catolică "Sfânta Fecioară Maria, Regină"
* Catedrala romano-catolică "Adormirea Maicii Domnului"
* Mănăstirea Bârnova 
* Mănăstirea Bucium
thumb|right|200px|Turnul mănăstirii Golia 
* Mănăstirea Cetăţuia 
* Mănăstirea Frumoasa
* Mănăstirea Galata
* Mănăstirea Golia
* Mănăstirea Hlincea
* Mănăstirea Podgoria Copou
* Mănăstirea "Sf. Trei Ierarhi"
* Mănăstirea Vlădiceni 
* Biserica "Sf. Nicolae Domnesc"
* Biserica Bărboi
* Biserica Sfinţii Apostoli Petru şi Pavel din Iaşi - Moara de Vânt - cu cimitir atestat la 1803 (mai vechi decât Eternitatea)
* Biserica Sfântul Sava
* Biserica Sfântul Spiridon
* Biserica Barnovschi
* Biserica Armenească
* Biserica Lipovenească
* Biserica Banu
thumb|200px|right|Strada Lăpuşneanu
* Biserica Talpalari
* Biserica Sfântul Nicolae-Copou
* Biserica Toma Cozma
* Biserica Mitocul Maicilor
* Biserica Curelari
* Biserica Buna Vestire
=== Parcuri, grădini ===
* Parcul Copou
* Grădina Botanică din Iaşihttp://botanica.uaic.ro/
* Parcul Expoziţiei
=== Obiective istorice şi turistice din împrejurimi ===
* Mănăstirea Bârnova
* Mănăstirea Dobrovăţ
* Mănăstirea Hadâmbu
* Mănăstirea Hlincea
* Mănăstirea Piatra Sfântă
* Biserica Aroneanu, fostă mănăstire
* Regiunea viticolă Bucium
thumb|250px|right|Iaşi , Piaţa Naţiunii , Institutul de Anatomie
* Zona de agrement Ciric
În judeţul Iaşi, se mai află:
* Palatul Domnesc de la Ruginoasa al lui Alexandru Ioan Cuza
* Castelul Sturdza de la Miclăuşeni
* Palatul Sturdza de la Miroslava
* Conacul Cantacuzino-Paşcanu de la Cepleniţa
* Casa memorială Vasile Alecsandri de la Mirceşti
* Casa memorială Costache Negruzzi de la Hermeziu
* Ruinele de la Cucuteni
* Regiunea viticolă Cotnari
== Viaţa culturală ==
=== Muzee, instituţii culturale ===
thumb|200px|Piaţa Unirii - Hotel Traian
thumb|200px|right|Biblioteca Centrală Universitară "Mihai Eminescu"
* Palatul Culturiihttp://www.palatulculturii.ro/
* Teatrul Naţional 
* Casa Dosofteihttp://www.adevarul.ro/articole/2006/casa-dosoftei-adaposteste-manuscrise-moldave.html
* Biblioteca Centrală Universitară 
* Universitatea "Al.I. Cuza" 
* Colegiul Naţional
* Muzeul Literaturii Române
* Muzeul Teatrului
* Muzeul Etnografic al Moldovei
* Muzeul de Istorie a Moldovei
* Muzeul de Artă
* Muzeul Unirii
* Muzeul Ştiinţei şi Tehnicii "Ştefan Procopiu"
* Muzeul "Mihai Eminescu" 
* Biblioteca Judeţeană Gheorghe Asachi 
* Filarmonica Moldova 
* Universitatea de arte"George Enescu"
* Muzeul "Mihail Kogălniceanu"
=== Reprezentanţe culturale ===
După reinstaurarea regimului democratic în România în anul 1990, au fost deschise la Iaşi mai multe centre culturale străine. În prezent, funcţionează în municipiul Iaşi: 
* Centrul Cultural Francez
* Centrul Cultural German "Goethe Zentrum" (Societatea Culturală Româno-Germană)
* Centrul Cultural Britanic (British Council)
* Centrul Cultural al Americii Latine şi Caraibelor
* Centrul Cultural Elen "Panellinion"
=== Case memoriale ===
* Bojdeuca lui Ion Creangă
* Casa Mihail Sadoveanu
* Casa George Topârceanu
* Casa Otilia Cazimir
* Casa Mihai Codreanu ("Casa Sonet")
* Casa Petru Poni - Radu Cernătescu
== Sănătate ==
* Spitalul Universitar "Sf. Spiridon" 
* Spitalul Clinic de Urgenţe
* Spitalul Clinic de Urgenţa pentru Copii "Sf.Maria" 
* Spitalul de Obstetrică & Ginecologie "Elena Doamna"
* Spitalul de Obstetrică & Ginecologie "Cuza-Vodă" 
* Spitalul Clinic "Dr.C.I.Parhon" 
* Spitalul pentru elevi si studenţi 
* Spitalul Clinic de Recuperare 
* Spitalul Clinic de Pneumoftiziologie 
* Institutul de Boli Cardiovasculare "Prof. Dr. George I.M. Georgescu" 
* Spitalul Clinic de Boli Infecţioase "Sf.Parascheva" 
* Spitalul Clinic de Psihiatrie "Socola" 
* Spitalul Clinic de Neurologie 
* Spitalul Militar 
* Spitalul Clinic CFR 
Primul centru din zona Moldova pentru bolnavii de Alzheimer s-a deschis la Iaşi, în condiţiile în care peste 6.000 de ieşeni sunt diagnosticaţi cu această boală.
== Transporturi şi comunicaţii ==
=== Transportul feroviar ===
Iaşi este un nod feroviar aflat la intersecţia dintre Magistrala Făurei - Tecuci - Iaşi - Ungheni, linia principală Iaşi - Paşcani şi ramificaţiile Iaşi - Dorohoi, Iaşi - Hârlău. 
În oraş sunt patru gări: Gara Iaşihttp://www.autogari.ro/Iasi/Gara_CFR_Iasi/Autogara9997.aspx, Gara Internaţională Nicolina, Gara Nicolina, Gara Socola şi o staţie de triaj la Socola. Municipiul Iaşi este conectat prin legături directe cu principalele oraşe ale ţării şi cu Republica Moldova.
În prezent, Gara Iaşi se află într-un proces de renovare, început în anul 1989, cu termen de finalizare neasumat.
=== Transportul aerian ===
În partea de răsărit a oraşului se află Aeroportul Internaţional Iaşi, primul aeroport din zona Moldovei din punct de vedere al traficului, cu o aerogară modernizată şi cu un proiect de realizare a unei piste de aterizare de 3000 m.Proiect modernizare aeroport 
Din Iaşi se asigurǎ legǎturi directe cu Bucureşti, Budapesta, Timişoara şi Viena iar în timpul sezoanelor turistice alte destinaţii sunt completate prin zboruri charter.
=== Transportul rutier ===
Reţeaua de străzi a oraşului, dezvoltată în ultimii 50 ani, o continuă pe cea din evul mediu, asigurând un trafic fluent, cu excepţia orelor de vârf, când numărul tot mai mare al maşinilor duce la producerea unor mari ambuteiaje (mai ales în intersecţiile din Centru, Gară, Podu Roş, Podu de Piatră, Fundaţie, Elena Doamna, Baza 3, Ţesătura). 
Există planuri pentru realizarea unei autostrăzi Est-Vest (Autostrada A4), ce va face legătura cu "Autostrada Transilvania" (Autostrada A3), la Târgu MureşComunicatul de presă, a unei şosele de centură, care să preia traficul greu din oraş Şoseaua de centură şi pentru realizarea pasarelei Octav Băncilă, care să facă legătura între cartierele Alexandru şi Păcurari, cu începerea lucrărilor planificată pentru începutul anului 2008Articol despre întârzierile în demararea lucrărilor la pasajul Octav Băncilă.
=== Transportul în comun ===
În anul 1898 Primăria încheie primul contract cu firma germană A.E.G. Berlin, pentru realizarea transportului cu tramvaie electrice la Iaşi.
Astazi, transportul în comun este asigurat prin tramvaie, autobuze şi maxi-taxi, de către Regia Autonoma de Transport Public RATP Iaşihttp://www.ratp-iasi.ro/ şi prin autobuze şi maxi-taxi de catre operatorul privat Unistil. Printr-un imprumut de la BERD s-a început reabilitarea infrastructurii rutiere a municipiului şi a căilor de rulare tramvai.
==== Tramvaie ====
Liniile de tramvai fac legătura între majoritatea cartierelor oraşuluihttp://www.ratp-iasi.ro/trasee.html. În 1989, reţeaua electrică de tramvai din Iaşi a atins maxima dezvoltare, cumulând 35 km de cale dublă activă pe trasee. În 1997 linia de tramvai Podu Roş - CUG II a fost desfiinţată, aceasta nefiind îngropată şi putând fi folosită, deşi este izolată ca urmare a înlăturării macazului din Podu Roş. Rondul Vechi CUG I este abondonat şi nefunctional, fiind îngropat în unele părţi sub pământ. 
Toată reţeaua din Iaşi are ecartament metric.
Ca urmare a lucrărilor de reabilitare a liniei de tramvai, începute în 2008, circulaţia tramvaielor pe anumite sectoare a fost oprită până la terminarea lucrărilor.
Parcul actual de tramvaie deţinut de catre RATP Iaşi:
Model 	Nr. total	Nr. în uz	Nr. în conservare	Nr. casate	Provenienţă 	Observaţii
GT4 	95 	95 	0 	0 	Stuttgart, Augsburg, Halle	
GT5 	12 	11 	0 	1 	Augsburg 	vagonul 366 pentru piese
ST7 	10 	10 	0 	0 	Darmstadt 	
ST8 	6 	5 	0 	1 	Darmstadt 	
ST10 	7 	7 	0 	0 	Darmstadt 	
ST11 	1 	1 	0 	0 	Darmstadt 	
Be 4/4 	9 	9 	0 	0 	Berna 	aduse prin programul "Donaţie de tramvaie"
Be 8/8 	5 	4 	0 	1 	Berna 	aduse prin programul "Donaţie de tramvaie"; vagonul 711 este folosit pentru piese
Tatra T4R	26 	2 	9 	15 	Cehoslovacia 	cumpărate noi
Tatra T4D	25 	7 	18 	0 	Halle 	
Timiş 	6 	0 	2 	4 	Timişoara 	cumpărate noi; au mai rămas doar 6 în depou, restul fiind casate şi descompletate
V2A 	1 	0 	1 	0 	Cluj-Napoca, Oradea 	modernizate la Nicolina S.A., Iaşi; un singur vagon în depou, restul fiind casate şi descompletate
AEG 	2 	1 	1 	0 	 	restaurată la RATP Iaşi, una în curs de reabilitare
ITB 	1 	1 	0 	0 	 	restaurată la RATP Iaşi, ultimul vagon ITB rămas, restul fiind casate şi descompletate
Total 	206 	153 	31 	22 	 	
==== Troleibuze ====
În 2005 circulaţia troleibuzelor a fost sistată, deşi exista aici o reţea foarte extinsă. Reţeaua a intrat în conservare, dar pe unele trasee s-a început dezafectarea acesteia.
==== Autobuze ====
Parcul de autobuze RATP Iaşi este format din 50 autobuze noi tip MAZ, 30 autobuze de tip Renault R312 achizitionate din Paris şi 9 autobuze Mercedes O405 achiziţionate din San Sebastian.
Unistil este un operator privat de transport public cu autobuze. 
Traseele de autobuz din Iaşi:
Linie	Traseu 	Lungime 	Operator
19 	Rond Canta - Podu Roş - Frigorifer - Rond CUG I 	27,60 km 	RATP Iaşi
28 	Rond Copou - Podu Roş - Piaţa ACB - Rond Dacia 	19,60 km 	RATP Iaşi
30 	Rond Canta - Nicolae Iorga - Bucium 	21,20 km 	RATP Iaşi
41 	Rond Copou - Podu Roş - Rond CUG II 	20 km 	RATP Iaşi
41b 	Rond Copou - Podu Roş - Rond CUG II - Blocuri Ciurea 	cca. 25 km	RATP Iaşi
43 	Rond Păcurari - Piaţa Independenţei - Iulius Mall - CUG I 	27,60 km 	RATP Iaşi
43b 	Rond Copou - Piaţa Independenţei - Iulius Mall - CUG I 	cca. 25 km	RATP Iaşi
43c 	Era Shoping Center - Rond Păcurari - Piaţa Independenţei - Iulius Mall - CUG I	cca. 30 km	RATP Iaşi
27 	CUG II - Tătăraşi Sud 	 	Unistil
29 	Tomeşti - Baza 3 - Podu Roş 	 	Unistil
44 	Piaţa Dacia - CUG II 	 	Unistil
121 	Dacia - Pasajul Nicolina - Podu Roş - Tătăraşi Sud 	 	Unistil
== Politică ==
Consiliul local al municipiului Iaşihttp://www.ieseanul.ro/ultima-ora/joi-se-constituie-consiliul-local-iasi-2711775 este compus din 27 de consilieri, împărţiţi astfel:
   	Partid 	Locuri	Componenţa Consiliului	Componenţa Consiliului	Componenţa Consiliului	Componenţa Consiliului	Componenţa Consiliului	Componenţa Consiliului	Componenţa Consiliului	Componenţa Consiliului	Componenţa Consiliului	Componenţa Consiliului	Componenţa Consiliului	Componenţa Consiliului	Componenţa Consiliului	Componenţa Consiliului
  	Partidul Social Democrat 	14 	  	  	  	  	  	  	  	  	  	  	  	  	  	 
  	PD-L 	11 	  	  	  	  	  	  	  	  	  	  	  	  	  	 
  	Partidul Conservator (PUR)	2 	  	  	  	  	  	  	  	  	  	  	  	  	  	 
== Sport ==
* Fotbal:
* Clubul sportiv Politehnica Iaşi, echipă de fotbal în Liga Ihttp://www.politehnicaiasi.ro/homepage.
* Alte sporturi:
* Asociaţia Universitară Shotokan Karate Iaşi publică revista de arte marţiale „Samurai magazine”.
* Echipa de baschet Poli Millenium Iaşi.
* Echipa de rugby Poli Agro Iaşi.
* Echipa de volei feminin Penicilina Iaşi.
* Echipa de baschet feminin Naţional Iaşi.
* Cluburi de scrabble: C.S. Argus Târgu Frumos şi Asociaţia Clubul Sportiv „West Moldavia”
* Comunitatea Parkour & Free Running Iasi
* Echipa de scrimă Clubul Sportiv Municipal Iaşi (CSMI).
== Personalităţi marcante ==
* Mihai Eminescu (1850-1889) - poet, socotit de cititorii români şi de critica literară drept cel mai important scriitor romantic din literatura română, supranumit şi „luceafărul poeziei româneşti”http://www.mihaieminescu.ro/.
* Ion Creangă (1837 - 1889), povestitor român, considerat drept unul dintre clasicii literaturii române. Recunoscut datorită basmelor, poveştilor şi povestirilor sale, Ion Creangă a intrat în istoria literaturii române, în principal, datorită operei autobiografice "Amintiri din copilărie". A locuit în cartierul Ţicău, în aşa-numita Bojdeucăhttp://www.ioncreanga.eu/.
* George Emil Palade (1912), biolog american de origine română, născut la Iaşi , laureat al Premiului Nobel pentru Fiziologie şi Medicină (1974) pentru descoperirile sale în biologie, în special pentru funcţionarea şi structura celulelor (ribozom).
* Emil Racoviţă , savant , biolog şi explorator român , considerat întemeietorul biospeologiei , născut la Iaşi în anul 1868 , primul român ajuns în Antarctica, ca membru al expediţiei "Belgica" (1897-1899) , academician şi preşedinte al Academiei Române. Una din insulele descoperite de expediţionari a fost numită după numele profesorului lui Emil Racoviţă , geologul Grigore Cobălcescu .
* Emanoil Bardasare , pictor , nepotul pictorului Gheorghe Panaiteanu Bardasare .
De Iaşi şi-au mai legat destinul importante personalităţi, precum: 
* autori şi oameni de cultură români - I. L. Caragiale, Gheorghe Asachi, Vasile Alecsandri, Alecu Russo, A. D. Xenopol, Spiru Haret, Emil Gârleanu, Vasile Conta, Titu Maiorescu, Garabet Ibrăileanu, George Topîrceanu, Nicolae Iorga, Mihail Sadoveanu, Otilia Cazimir, Ionel Teodoreanu, Costache Negruzzi, Alexandru Philippide, Petru Poni, Nicolae Gane, Iacob Negruzzi, Vasile Pogor, Dimitrie Gusti ,Constantin Stamati, Barbu Fundoianu, Mihai Codreanu.
* artiştii Theodor Pallady ,Călin Alupi, Corneliu Baba, Nicolae Tonitza, Octav Băncilă, Constantin Stahi, Camil Ressu, Ştefan Dimitrescu, Ion Iancuţ,Sabin Bălaşa
* cronicarii Grigore Ureche, Miron Costin, Nicolae Milescu Spătarul, Ion Neculce şi Dimitrie Cantemir
* importanţi oameni de stat - Mihail Kogălniceanu, Alexandru Ioan Cuza, Petre P. Carp, Gheorghe I. Brătianu, Lascăr Catargiu
* mitropoliţii Varlaam , Dosoftei , Veniamin Costachi şi Iosif Naniescu
* savanţi celebri precum Ştefan Procopiu , Ion Ionescu de la Brad , Ernest Juvara , Grigore Cobălcescu ,Petru Poni , Dimitrie Ioan Mangeron
* medicii celebri C. I. Parhon şi Grigore T. Popa
* scriitori, artişti şi intelectuali contemporani - Florica Musicescu, Marian Râlea, Iosif Sava, Emil Brumaru, Ioan Petru Culianu, Ovidiu Lipan, Alina Mungiu-Pippidi, Alexandru Arşinel, Constantin Ciopraga, Adrian Paduraru, Cristian Mungiu
* patriarhii Teoctist Arăpaşu şi Daniel Ciobotea
* fotbalişti Vasile Iordache
* matematician şi astronom român, membru corespondent din 1889 al Academiei Române, Neculai Culianu 
== Oraşe înfrăţite cu Iaşi ==
Municipiul Iaşi este înfrăţit cu 20 localităţi din întreaga lume:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
== Consulate Onorifice ==
Înainte de Unirea Principatelor din anul 1859, au existat misiuni diplomatice permanente în capitala Moldovei, ca de exemplu un vicenconsulat francez (deschis în 1798). 
În prezent, funcţionează la Iaşi următoarele reprezentanţe diplomatice:
* Consulatul Onorific al Republicii Ungare
* Vice Consulatul Onorific al Republicii Italia
* Consulatul Onorific al Republicii Pakistan
== Galerie de imagini ==
center|150px 
center|150px 
center|170px
center|150px 
center|150px
center|150px
Iaşi , Palatul Culturii , Piaţa Palatului
Iaşi,râul Bahlui
Iaşi ,panorama spre Centru , Piaţa Unirii şi Hotel Unirea
Iaşi ,vedere spre Copou
Iaşi,Piaţa Independenţei
Iaşi , Strada Lăpuşneanu , Muzeul Unirii (fostul palat Cuza) şi Biserica Banu
center|150px
center|150px 
center|150px
center|150px 
center|150px
Iaşi,Piaţa Naţiunii
Iaşi , Piaţa Naţiunii , Facultatatea de Medicină şi Farmacie
Iaşi,Piaţa Unirii, Grand Hotel Traian
Iaşi, Teatrul Naţional
Iaşi, Piaţa Unirii , Palatul Braunstein
Iaşi,Centrul Civic, Hala Centrală ,vedere spre Turnurile Golia şi Bărboi
center|150px
center|150px 
center|150px
center|150px 
Iaşi, Centrul Civic , Piaţa Halei Centrale
Iaşi, Centrul Civic , Hala Centrală , piaţa subterană
Iaşi,Centru Civic , Hotel Europa
Iaşi , Centru Civic , Universitatea Petre Andrei
Iaşi , Râpa Galbenă ,fosta Esplanadă Elisabeta
Iaşi , Vama Veche , Turnul
center|140px 
center|150px
center|150px 
center|135px
Mitropolia Moldovei şi Bucovinei
Iaşi ,Biserica Catolică veche , fosta catedrală romano-catolică
Iaşi, Mănăstirea Cetăţuia
Iaşi, Mănăstirea Galata
Iaşi, Turnul mănăstirii Galata
Iaşi, Biserica mănăstirii Frumoasa
 
center|150px 
center|160px
center|135px
Iaşi, Biserica mănăstirii Frumoasa
Iaşi,Mănăstirea Frumoasa din Iaşi , Turnul clopotniţă şi zidul de incintă
Iaşi, Mănăstirea Frumoasa din Iaşi ,Turnul clopotniţă
Iaşi,Biserica Sfântul Sava
Iaşi, Biserica Bărboi
Iaşi, Biserica Bărboi
center|150px
center|125px 
center|125px
center|120px 
center|160px
center|130px
Iaşi,Biserica Armeana
Biserica Sfinṭii Trei Ierarhi
Trei Ierarhi - detaliu 
Biserica "Sf. Nicolae Domnesc"
Iaşi ,Biserica Lipovenească
Statuia lui Eminescu din parcul Copou
center|150px
center|125px 
center|150px
center|150px 
center|160px
center|150px
Bojdeuca lui Creangă
Statuia lui Ion Creangă din curtea bojdeucii
Intrarea în grădina botanică
Iaşi,Grădina Botanică
Iaşi,Grădina Botanică
Iaşi,Grădina Botanică
center|150px
center|150px 
center|150px
center|150px 
Iaşi,Grădina Botanică
Iaşi,Grădina Botanică
Iaşi,Grădina Botanică
Iaşi,Grădina Botanică
Alee a Grădinii Botanice din Iaşi
Grădina Botanică din Iaşi
 
== Note ==
== Vezi şi ==
* Lista primarilor Iaşului
* Cartiere din Iaşi
* Pogromul de la Iaşi
* Regiunea de dezvoltare Nord-Est
* Zona Metropolitană Iaşi
== Legături externe ==
* Primăria oraşului
* Consiliul Judeţean Iaşi - Portalul Iaşului
* Direcţia Judeţeană de Statistică Iaşi - Site Oficial 
* Harta zonei metropolitane Iaşi (hartă interactivă cu index al străzilor, puncte de interes, şi hyper-link-uri pentru localizare geografică)
* Harta transportului în comun în municipiul Iaşi (hartă interactivă cu index al traseelor de transport)
* Harta Iaşului (în flash)
* Harta Iaşului cu firme, instituţii publice si puncte de interes
* Patrimoniul istoric şi arhitectural Iaşi, România
* Iaşi - Cetatea de scaun, album de fotografii ale principalelor puncte de interes istoric, turistic si social ale municipiului Iaşi si judeţului, cu explicaţii
* From Iaşi.ro
* Ştiri şi evenimente din Iaşi
* Mitropolia Moldovei şi Bucovinei- Arhiepiscopia Iaşilor - Pagină principală
* Palatul Culturii - Site Oficial
* Teatrul Naţional "Vasile Alecsandri" Iaşi - Site Oficial
* Opera Naţională Română din Iaşi - Site Oficial
* Universitatea "A.I.Cuza" Iaşi- Site Oficial
* Cartiere din Iaşi
*
Categorie:Oraşe în România
Categorie:Oraşe în judeţul Iaşi
Categorie:Municipii în România
ar:ياش
bg:Яш
ca:Iaşi
cs:Iaşi
da:Iaşi
de:Iaşi
el:Ιάσιο
en:Iaşi
eo:Iaşi
es:Iaşi (ciudad)
et:Iaşi
eu:Iaşi
fi:Iaşi
fr:Iaşi
ga:Iaşi
gl:Iaşi
he:יאשי
hr:Iaşi (grad)
hu:Jászvásár
id:Iaşi
ie:Iaşi
is:Iaşi
it:Iaşi
ja:ヤシ (ルーマニア)
la:Iassium
lad:Iaşi
lv:Jasi
nl:Iaşi
nn:Iaşi
no:Iaşi
pl:Jassy
pt:Iaşi
rmy:Yashi
roa-rup:Iashi
ru:Яссы
scn:Iaşi
simple:Iaşi
sk:Jasy
sr:Јаши
sv:Iaşi
tg:Яш
tr:Yaş, Romanya
uk:Ясси
vo:Iaşi
wa:Iaşi
yi:יאס
zh:雅西