Circassien

Kongeriget Circassien	Kongeriget Circassien
Circassisk: Cherkezeti samepo
Classical: Regnum Circassiae
Tevintrisk: Despotáto tis Kykasíon
Tuvansk: Çerkesya krallığı	
Circassisk: Cherkezeti samepo
Classical: Regnum Circassiae
Tevintrisk: Despotáto tis Kykasíon
Tuvansk: Çerkesya krallığı
 	
Motto: 	Nullus tibi ex eis resistere poterit (Ingen af dem kan holde stand mod dig)
Hovedstad: 	Telavi
Andre vigtige byer: 	Kutaisi, Senaki, Gardabani, Qvareli, Aragvi, Dusheti, Tsalka, Athos, Tskhinvali, Tsageri
Areal: 	
Befolkning: 	4.900.000
Befolkningstæthed: 	
Styreform: 	Feudalt monarki
Monark: 	Theodora 2. den Brillante af Huset Machavariani
Vigtige adelsslægter:	Machavariani, Asatiani, Babadishvili, Gelovani, Iashvili, Jaiani, Jandieri, Kashibadze, Machabeli, Orbeliani, Pagava, Saakadze, Sologashvili, Sidamon, Tsereteli
Etniske grupper: 	Circassere, Vaspurere, Tevintrinere, Zeümitter, Tsakhurere, Sarmatiere, Tuvanere
Religion: 	Tevintrisk sigmaritisme
Kongeriget Circassien er et gammelt, bjergrigt og sammensat rige ved den Gamle Verdens yderste sydøstligste grænse. Landet er en historisk korsvej med politisk og kulturel indflydelse fra teutonere og tevintere, sasaniere, saracenere og suleimannere, zeümitter og steppefolk, men fastholder ikke desto mindre en kerne af ukuelig uafhængighed og særegenhed. Kongeriget kan spore sin historie tilbage til den Anden Alder og har oplevet både glorværdig autonomi og været underlagt såvel tevintriske kejsere som sasaniske shaher og tuvanske erobrere. I de sidste tre hundrede år Circassien eksisteret som et rigt, dynamisk og selvstændigt kongerige, men trues sydfra af det mægtige og evigt ekspanderende Suleimanniske Rige.
Circassien strækker sig fra det Sarmatiske Hav og over udløberne af Verdens Kant afgrænset af det kejserlige kurfyrstendømme Zeüm i nord, Tevinter i vest, Vaspurakan i øst og det Suleimanniske Rige i syd. Det er et land af floddale, bakkedrag og højsletter med et hårdført, stolt og sofistikeret folk, der i sig rummer den tevintriske forfinethed, den teutonske mægtighed, den sarmatiske tilpasningsdygtighed, den sasaniske musikalitet og den dværgske ukuelighed.
Riget regeres af den fromme dronning Theodora 2. den Brillante fra dens sagnomspundne befæstede hovedstad Telavi (ca. 100.000 indb.) på den frugtbare Algetislette. Landet og dens befolkning er stolte tevintriske sigmaritter, men selvom præste-troldmænd er allestedsnærværende og mange adelige har magiske kræfter, har landet ikke udviklet sig til et magokrati som kejserriget mod vest, da kirken bl.a. i al væsentlighed er underlagt kongemagten. Riget er etno-religiøst tolerant og politisk feudalt med en høj grad af centralisering og bureaukrati efter tevintrisk forbillede. Eristavier (hertuger) er ansvarlige for den lokale regering og landet er inddelt i saeristavoer (hertugdømmer), der igen er inddelt i khevier regeret af khevistavier. Grænseregionernes guvernører nyder exceptionelle privilegier og en større grad af selvstyre. Landets større byer administreres af kongelige guvernører, såkaldte amirer, og de allerstørste af amirtamirer efter ganske bestemte og nøje kodificerede og systematiserede love. I rigets storhedstid lød et mundheld, at de circassiske bønder levede som adelige, de adelige som fyrster og fyrsterne som konger.