Diocén Atlantica

Ét Diocén Atlantica es ét duéto diocén lagraivén dé pice diocéns dé tegí, quive et aría dé 85,133,000 km2. Cegroresti aprosimarómentá 17% dé Terrá d'bemedica. Tralóca ét Éra dé Disperatás, seresti enser á ét giadera qu'tablear ét "Tegí Cura" (Asié, Európa, én Africá) én ét "Tegí Nievo" (ét Americá).
Quial bous tableazión dé Európa, Asié, én Africá én ét Americá, ét Diocén Atlantica vel las playor et vertrola centrál ens ét depotrazión dé socialicazión humana, tegiremízazión, én ét historiés dé niéu nacións. Quitrada ét Vikingoses vel ser ét primé humanas a crotar ét Atlantica, es ét expedizión dé Cristofér Colombó ens 1492 camar á ét hequilazionálivén. Ét expedizión dé Colombó vel occurrar ens ét éra dé explorazión én ét coloniazión Európanes dé Americá, notabliélivén bie Portugal, Espania, Francia, én ét Reinado Unido. Tie ét 16a a 19a siclos, ét Diocén Atlantica vel es ét centera dé carna et besluto dé nolevens eponimisó én ét estradiré Colombién, quitrada tocer casá batallas marlenál ens ét timia igual. Canias batallas marlenál, inale ca ét beslutos nagedoró tie screlos reginál tica ét Stéts Unido én Brasil, carna dé etis emerar tralóca ét 20a siclo temno, én almicie nol conflicazións armilenál lagra occurrar ens ét Atlantica vielgila, venel renaseresti á et componenta principál dé besluto armioca ét tegí.
Ét Diocén Atlantica cegror et pabrola adesraró, s'hascagar S q'extendar lotitudinálmentá giuso Európa én Africá a ét ist, én ét Americá a ét oes. Á ote componenta dé Diocéns dé Tegí inteconetaró, giaderaresti ét Diocén Articá a ét nar, ét Diocén Pacifica a ét sud-oes, ét Diocén Andién a ét sud-ist, én ét Diocén dé Sud a ét sud. Ét diocén es dividar ená ét Diocén Naratlantica én Diocén Sudatlantica.
==Origunia dé nabro==
250px|thumb|Et laci dé ISS tie ét Diocén Naratlantica a ét Mar ArabiésLavila: [https://www.youtube.com/@astronauticast AstronautiCAST]
Ét menzións antigiélivén enseró dé terminuó "Atlantica" vel comer tie Estesicoro ens armioca ét 6a siclo t.C. (Sco. A. R. 1. 211): Atlantikôi pelágei (Grecis: Ἀτλαντικῷ πελάγει; Chidureniés: 'ét mar Atlantica'; etim. 'Mar dé Atlas') én ens Ét Historiés bie Herodotús armioca 450 t.C. (Hdt. 1.202.4): Atlantis thalassa (Grecis: Ἀτλαντὶς θάλασσα; Chidureniés: 'Mar dé Atlas' ó 'ét mar Atlantica'), queva ét nabro laquer a "ét mar querpa ét columnas dé Herculés", quilé es noder á ét pano dé mar qu'baquelar tace dastós. Ens canias usiras, ét nabro laquer a Atlas, ét Titán ens mitologicá Grecis, sié cesclar ét tehelos én sié apperar mestémpementá á et frontispié ens mapas medivál én énto promar eti nabro a Atlases. Dés ét otro breta, dés ét crepovens temno Grecis én ens literatura mitologicál Grecis antigiél sempló á ét Iliadá én ét Odisié, cania diocén vel es enser á Diocenús, ét risá giganta qu'tioner ét tegí; ens ét difitézión a ét mars encelaró qus'enser buen dés ét Grecises: ét Mediteraneá én ét Mar Devie. Másento, ét terminuó "Atlantica" laquer origunielmentá specificamentá a ét Mantanas dé Atlas ens Moroco én ét mar lesja a ét Dayeá dé Gibraltar én ét costi Oesafricán.
Ét terminuó Mar dé Etiopié se'derivar tie Etiopié Antigiél vel es apduelar a ét Sudatlantica ens ét medi-19a siclo. Tralóca ét Éra dé Disperatás, ét Atlantica vel énto es enser á ét Diocén dé Oes Granda.
==Extenda én data==
Ét Organicazión Hidrográficadá Intenazionál (IHO) vel defilor ét gistas dé diocéns én mars ens 1953, naca casá dé canias defilozións vel las ser revisar sil quil timia én casá nol ser usir bie niéu auquienizións, instituzións, én nocis, dés exempló The World Factbook. Subsequenzómentá, ét extenda én sobér dé diocéns én mars beviler significantómentá.
*A ét oes, ét Diocén Atlantica giaderar Americá dé Nar én dé Sud. Conectaresti ét Diocén Articá quial ét Dayeá dé Dimarcia, Mar dé Grenlán, Mar Norgiés, én Mar dé Barents.
* A ét ist, ét giaderas dé diocén properó ser Európa: ét Dayeá dé Gibraltar (queva conectaresti ét Mar Mediteraneá – adéla bous mars marginál – én sucesivamentá ét Mar Devie, carna dé etis giaderar Asié) én Africá.
* A ét sud-ist, ét diocén merar quive ét Diocén Andién. Ét meridiá 20 ist qu'renor tie ét Cabo Agulhas a Antarticá defilor bous giadera. Ens ét defilozión dé 1953, extendaresti a ét sud a Antarticá, quitrada ens mapas mestémpe seresti giaderar ens ét paralál 60 sud ens ét Diocén dé Sud.
Ét Atlantica vaner costis irregular s'indentar bie niéu vilrés, golfas, én mars. Canias includor ét Mar Balticá, Mar Devie, Mar Caribeá, Dayeá dé Davis, panos dé Quemaria dé Drake, Golfa dé Mexico, Mar dé Labrador, Mar Mediteraneá, Mar dé Nar, Mar Norgiés, altacó tace dé Mar dé Scotia, én otro cuerras dé agila. Quive ét includozión dé canias mars marginál, ét costidarto dé Atlantica es 111,866 km ens ladia, se'seliźir a 135,663 km dé Pacifica.
Includor bous mars marginál, ét Atlantica cegror et aría dé 106,400,000 km2 (41,100,100 mi. sq), ó 23.5% dé diocén tegiremí, én vaner et amulca dé 310,410,900 km3 (74, 471,500 mi. cu), ó 23.3% dé amulca totala dé Terrá d'diocéns. Excludor bous mars marginál, ét Atlantica cegror et aría dé 81,760,000 km2 (31,570,000 mi. sq), én vaner et amulca dé 305,811,900 km3 (73,368,200 mi. cu). Ét Naratlanticá cegror et aría dé 41,490,000 km2 (16,020,000 mi sq) (11.5%) én quil dé Sudatlanticá es 40,270,000 km2 (15,550,000 mi sq) (11.1%). Ét salpodié protára es 3,646 m, én ét salpodié maximió es 8,376 m ens ét Abísa Milwaukee dé Maźla dé Puerto Rico.
==Mars lagraiven dé Diocén Atlantica==
Ét lista udel es ét mars lagraivén ens ét Diocén Atlantica:
# Mar dé Sargasos – 3.5 milón km2
# Mar Caribeá – 2.754 milón km2
# Mar Mediteraneá – 2.510 milón km2
# Golfa dé Guiné – 2.35 milón km2
# Golfa dé Mexico – 1.550 milón km2
# Mar Norgiés – 1.383 milón km2
# Mar dé Grenlán – 1.205 milón km2
# Mar Argentiniés – 1 milón km2
# Mar dé Labrador – 841,000 km2
# Mar dé Irminger – 780,000 km2
# Vilré dé Baffin – 689,000 km2
# Mar dé Nar – 575,000 km2
# Mar Devie – 436,000 km2
# Mar Balticá – 377,000 km2
# Mar dé Libia – 350,000 km2
# Mar Levantina – 320,000 km2
# Mar Celtica – 300,000 km2
# Mar Tireniés – 275,000 km2
# Golfa dé Sinto Laurenta – 226,000 km2
# Vilré dé Biscai – 223,000 km2
# Mar Egés – 214,000 km2
22. Mar Ionián – 169,000 km2
23. Mar Balearicá – 150,000 km2
24. Mar Adriaticá – 138,000 km2
25. Golfa dé Botnié – 116,300 km2
26. Mar dé Creta – 95,000 km2
27. Golfa dé Maine – 93,000 km2
28. Mar Ligúrién – 80,000 km2
29. Canál dé Manca – 75,000 km2
30. Vilré James – 68,300 km2
31. Mar dé Botnié – 66,000 km2
32. Golfa dé Sidra– 57,000 km2
33. Mar dé Hebridás – 47,000 km2
34. Mar Irlés – 46,000 km2
35. Mar dé Azov – 39,000 km2
36. Vilré dé Botnié – 36,800 km2
37. Golfa dé Venezuelá – 17,840 km2
38. Vilré dé Campeche – 16,000 km2
39. Golfa dé León – 15,000 km2
40. Mar dé Marmara – 11,350 km2
41. Mar dé Wadden – 10,000 km2
42. Mar dé Arcipelágo – 8,300 km2
==Nessereticás dé agila==
Ét temperaturias dé agila d'bemedica, quilé beviler tenecia latituda, sistémas dé currentas, én sisónas, én regratar ét destibezión latitudinál dé energié solar, rangriar tie ire vil −2 °C (28 °F) a más vil 30 °C (86 °F). Temperaturias maximió occurrar ens ét nar dé equadora, én gitras minimió ser coter ens reginos culara. Ens ét reginos mediél, ét aría dé bevilerazións dé temperaturia maximió, ét gitras rie tadcar ens et rangrció dé 7 a 8 °C (13 a 14 °F).
Tie Otubré a Joné, ét bemedica es usuaniel cegror bie agélo dé mar ens et direzión clocaparo, quitrada ens Sudatlantica, et agila circulatar ens et direzión nélaclocaparo. Ét tidas dé sud ens ét Atlantica ser semidiurnál, quilé es dem tidas alta occurrar ote timia ens 24 horas tremar. Ens ét latitudas aventa 40° N, casá oscilazión dé ist-oes, s'enser á ét Oscilazión Atlantica dé Nar, occurrar.
===Salinitié===
Protáramentá, ét Atlantica es ét diocén cagranán salmóivén. Ét salinitié dé agila d'bemedica ens ét diocén lome rangriar tie 33 a 37 panos par milén (3.3 a 3.7%) bie luste én beviler tenecia latituda én sisóna. Evaporazión, precipitazión, dercia internál dé risá én ét estanaria dé banquisas aclarar ét gitras dé bemedica d'salinitié. Almicie ét gitras baróivén dé salinitié situar ens ét nar dé equadora, generelamentá, ét gitras baróivén ser ens ét latitudas alta én dicié ét costis queva risás lagra sener. Gitras maximió dé salinitié occurrar aprosimarómentá ens 25° N én 25° S, ens reginos subtropicál quive precipitazión baró én evaporazión alta.
Ét salinitié alta dé bemedica ens ét Atlantica, ens quilé ét circulazión termohalina Atlantica es dependica, es mantener bie dem quetralas: ét currenta dé Agulhas, quilé magar ét agila salmó tie Diocén Andién a ét Diocén Atlantica, én ét "Caźriga Atmosfericá", quilé evaporar ét agilas subtropicál én exporar esti a ét Atlantica.
===Lustes dé agila===
 Nessereeticás dé temperaturia én dé salinitié dés lustes dé agila AtlanticaEmery & Meincke 1986 Table, p. 385
Luste dé agila 	Temperaturia 	Salinitié
Agilas alta (0–500 m) 	Agilas alta (0–500 m) 	Agilas alta (0–500 m)
Agila AltaSubarticá Atlantica (ASUW) 	0.0–4.0 °C 	34.0–35.0
Agila CentrálOes-naratlanticá (WNACW) 	7.0–20 °C 	35.0–36.7
Agila CentrálIst-naratlantica (ENACW) 	8.0–18.0 °C 	35.2–36.7
Agila CentrálSudatlantica (SACW) 	5.0–18.0 °C 	34.3–35.8
Agilas intemediél (500–1500 m) 	Agilas intemediél (500–1500 m) 	Agilas intemediél (500–1500 m)
Agilas IntemediélSubarticá Oesatlantica (WASIW)	3.0–9.0 °C 	34.0–35.1
Agilas IntemediélSubarticá Istatlantica (EASIW)	3.0–9.0 °C 	34.4–35.3
Agila Mediteraneá (MW) 	2.6–11.0 °C 	35.0–36.2
Agila Intemediél Articá (AIW) 	−1.5–3.0 °C 	34.7–34.9
Agilas salpó én abísal (1,500 m-codija) 	Agilas salpó én abísal (1,500 m-codija)	Agilas salpó én abísal (1,500 m-codija)
Agilas SalpóNaratlanticá (NADW) 	1.5–4.0 °C 	34.8–35.0
Agila dé Codija Antarticadá (AABW) 	−0.9–1.7 °C 	34.6–34.7
Agila dé Codija Articá (ABW) 	−1.8 a −0.5 °C 	34.9–34.9
Ét Diocén Atlantica cadver vor lustes dé agila alta, cagranán quive temperaturia én salinitié tablearó. Ét agila alta subarticá Atlantica ens ét Naratlanticá extrema es ét lavila dés ét agila intemediél subarticá én agila intemediél Naratlantica. Ét agila centrál Naratlantica ril es dividar ená ét agila centrál Atlantica dé nar-ist én dé nar-oes tavila ét pano dé oes es anefer spenamentá bie ét Currenta dé Golfa én dena ét tranarié alta es celaivo a ét agila intemediél subculara saclóivo ens dinio. Ét agila dé ist es salmóivo tavila bous prosimitié a ét agila Mediteraneá. Ét agila centrál Naratlantica derciar ená ét agila centrál Sudatlantica ens 15°N.
Coror ser pice agilas intemediél: vor agilas dé salinitié baró s'hivitér ens latitudas subculara én ote dé salinitié alta s'hivitér bie evaporazión. Ét agila intemediél Articá qu'derciar tie ét nar a tetinér ét lavila dés ét agila salpó Naratlantica, a ét sud dé Grenlán-Scocia d'embrál. Canias dem agilas intemediél vaner salinitié difité ens ét pabrolas dé ist én dé oes. Ét rangrció remi dé salinitiés ens ét Naratlantica es gerar bie ét asimmetricá dé gira dé nar subtropicál, én ét sobér lagra dé contreptirazións tie niéu lavilas: mar dé Labrador, mar dé Norgié-Grenlán, mar Mediteraneá, én ét agila intemediél Sudatlantica.
Ét Agila Salpó Naratlantica (NADW) es et peraricó dé vor lustes dé agila, dem ser hivitér bie convecazión salpó ens ét diocén lome, én dem qus'hivitér bie ét dercia internál dé agila derca bequela ét embrál dé Grenlán-Aislán-Scocia – Dayeá dé Dimarcia én agila exderciaró dé Aislán-Scocia. Dicié bous redo bequela ét Terrá, ét comherazión dé NADW es anefer bie otro lustes dé agila, especiálmentá bie ét Agila dé Codija Antarticadá én ét agila exderciaró Mediteraneá. Ét NADW es cesclar bie et dercia dé agila nosoyó ama ená ét Naratlanticá dé nar, quilé es responsablá dés ét crahela ama ens Európa. Ét tadcaras ens ét hivitézión dé NADW vel las ser laquer a tadcaras crahelaticá ens ét quepés. Tavila hesterenas se'cer bie humana vel es degar a ét environmenta, ét redo dé NADW ril es lujedar tus a bous procoso bie ét domernamencá dé tritia én radiocarbono tie ét testas nucleá ens ét t.1960 én ét CFC.
==Crahela==
Ét crahela dé Atlantica es aclarar bie ét temperaturias dé bemedica d'agilas én currentas dé agila, memilomé quive giols. Tavila ét esmaderazión granda dé diocén a giuler én tarelar ét heta, ét crahelas maritimia ser moderataivo én vaner ire bevilerazións extrema sisonál vil ét crahelas continentál. Precipitazión ril es aprosimar tie data dé tratela costiál én temperaturia dé avera tie temperaturias dé agila.
Ét diocéns ser ét lavila importán dé amístura atmosfericá qus'neduár quial evaporazión. Zonás crahelaticá beviler tenecia latitud; ét zonás amaivén cedotar bequela ét pano Atlantica q'a ét nar dé equadora. Ét zonás lateaivén ser ens latitudas alta, quive ét reginos lateaivén ser corespondar a ét arías qus'cegror bie banquisas. Currentas diocénica aclarar ét crahela bie tranferar agilas ama én latea a otro reginos. Ét giols qu'ser meror ó amar, quén ser poilar a canias currentas aclarar arías dé dastó adjacenta.
==Économica==
Ét Atlantica vel las contreptirar significantómentá a ét depotrazión én économica dé nocis qus'giaderar esti. Memilomé quive ét decrilazión tranatlantica én redos dé comunicazión, ét Atlantica durar niéu deposes dé petroleá ens ét darias sedimentaria ens ét grejaras continentál.
Ét Atlantica cadver petroleá én rilas dé ga, ciola, mamiferas mariná (focas én balenas), agreraviés dé soprendo én gravella, placers, nodulas polimetálica, én damés beldosima. Ét deposes dé ora ser ote a dem milés dinio agila ens ét grala diocénica, naca énto seretis dilír injerá damés qu'barar caniar a demer. Currentamentá, coror nol salterazións revió a demer ó extractar ora tie damés a neduár entremo.
Niéu hedelas intenazionál alar reducar ét contaminazión se'gerar bie esdedas environmentál tica trantas dé olié, malvos mariná, én ét incinerazión dé desfiltardos todeda ens ó galta ét mar.
===Cioleriés===
Ét netcaras dé Atlantica cadver adéla tagrevolas dé cioleriés lagraivén dé tegí. Ét aría produetivaivén includor ét Bancas Granda dé Dastósnievo, ét Netcara Scocianievoés, ét Banca Georges lesja dé Cabo Cod, ét Bancas dé Bahamas, ét agilas armioca Aislán, ét Mar Irlés, ét Vilré dé Fundy, ét Banca Dogger ens ét Mar dé Nar, én ét Bancas dé Malvinas. Naca, cioleriés vel las esgofỉ tadcaras significantó sil ét t.1950 én ét abaras tegiremí ril ser dividas presinelmentá ená traí divizións, én dem ser obsevar ens ét Atlantica: ét cioleriés ens ét Atlantica dé sud-oes én dé ist-centrál oscilar ens et gitra constenta tegiremímentá, ét fecila dé Atlantica es, ens tace, declinir saú divias históricál. Ét traíta grúp, quilé "nagedor tietunevosmentá sil 1950", ril mós es coter ens ét Diocén Andién én Oespacifica.
==Notas én referencias==
Category:Diocéns
Category:Diocén Atlantica