Мова рідна слово рідне

Красноармійське педагогічне училище



















Мова рідна, слово рідне

(до Всесвітнього дня рідної мови).





Сценарій студентки

42-ТО групи

Дегтяренко Анни























2008 р.


Тема. Мова рідна, слово рідне (до Всесвітнього дня рідної мови).

Мета: поглибити знання учнів про значення мови в розвитку загальної культури людини;

актуалізувати окремі знання з української та російської мови;

розвивати пізнавальні інтереси, пам’ять, логічне мислення;

виховувати позитивне ставлення до рідної мови, культуру мовлення.

Обладнання: плакати «Мово рідна, ти – життя народу і культури рідної краса», «Без мови немає народу, як сонця без сяйва й тепла...», запис «Пісні про мову» (сл. і муз. Тараса Петриненка). 




Література:



Баклан Л.Ф. Мужай, прекрасна наша мово //Позакласний час. – 1999. - №9. – С.30-31.

Гузовська Г.Р. Мово рідна, слово рідне. Сценарій свята мови //Позакласний час. – 2002. - №4. – С.20-24.

Каюков В. Княгиня слова //Учитель. – 1999. - №7-8. – С.30-33.

Мерчанська Є.І. Свято писемності й української мови. Сценарій для старших класів //Позакласний час. – 2002. - №4. – С.15-19.

Оксененко Г.К. Калейдоскоп //Позакласний час. – 2002. – №4. – С.98.

Петрина А. Я мову рідну збережу й вінок їй виплету на славу //Початкова школа. – 2007. - №7. – С.54-55.

Спробуй переклади //Позакласний час. – 1998. - №5. – С.45-46.

Цікаве про мову //Позакласний час. – 1998. - №5. – С.23-25




Зміст виховної години



Ведучі.

1-й. Яка багата на свята наша планета! Яких тільки свят не відзначає людство!

2-й. Тому дуже приємно, що не залишилася без уваги і мова. 21 лютого Міжнародний день рідної мови!

	1-й. Саме з цього приводу ми і зібралися у цій залі. Як ви думаєте, скільки мов на світі? 5 тисяч! Навіть важко це уявити.

	2-й. Мова – це показник культури людини. Недаремно говорять: «Заговори, щоб я тебе побачив». На жаль, сьогодні мало людей, які володіють досконало рідною мовою.

1-й читець: Не губите рідну мову і не забувайте,

Ви її пісенну, дивну, мов садок, плекайте.

Бо хто мову батьків забуває,

Хто марнує і нищить її, 

Той і душу свою зневажає,

І розточує мрії свої.

Ведучі.

2-й. Сьогодні ми проведемо конкурс знавців рідної мови: української для одних, російської – для інших. В конкурсі беруть участь дві збірні команди 9-х класів, у складі яких по 6 чоловік. Конкурс оцінює журі з викладачів і студентів-практикантів.

1-й. Почнемо конкурс з інтелектуальної розминки. Кожній команді треба буде швидко відповісти на запитання, за кожну правильну відповідь – по 1 балу. Отже, почнемо. 



Дороговказ до Києва.(Язик).

Процес перекачки інформації до журналіста. (Інтерв’ю).

Шкільна книга жахів. (Журнал)

Улюблене видовище барана. (Нові ворота).

Головне вбрання настільної лампи. (Абажур).



		Стрессовый финал учебного года. (Экзамены).

		Театральное меню. (Репертуар).

		Объект Моськиной критики. (Слон).

		Сказочные апартаменты, в которые не вписывался медведь. (Теремок).

		Перекладина для ведер. (Коромысло).



Ведучі.

1-й. Друге завдання – „Спробуй переклади”.

Оскільки ми живемо у двомовному середовищі, нам часто доводиться перекладати інформацію з російської мови українською і навпаки.

Пропонуємо командам перекласти наступні слова і словосполучення. Час на виконання – 5 хвилин. За кожну правильну відповідь – 1 бал.



1 команда

2 команда

Зайвий примірник.

Лестощі.

Підлабузник.

Вивертка.

Голота.

Оживленный разговор.

Теплится надежда.

Остальное время.

Грубые подсчеты.

10. Посещаемость.

Згаданий.

Дорожнеча.

Перебіг хвороби.

Межі міста.

Окраса сезону.

Большое мероприятие.

Нечаянная встреча.

Что толку?

Чешуя.

	Скопление.



Відповіді:



Лишний экземпляр.

Лесть.

Подхалим.

Отвертка.

Голытьба.

Жвава розмова.

Жевріє надія.

Решта часу.

Приблизні підрахунки.

10. Відвідування.

		Упомянутый.

		Дороговизна.

		Течение болезни.

		Черта города.

		Гвоздь сезона.

		Великий захід.

		Несподівана зустріч.

		Яка рація?

		Луска.

		Скупчення.

2-й. Поки команди працюють, пропонуємо болільникам послухати вірш „Сюзан Сімпсон” невідомого англійського поета. Його змогла віртуозно перекласти українською мовою Марія Губко, яку називали „княгиня слова”.

У цьому вірші всі слова (а їх 63!) починаються з одного звука, і він – мов струна скрипки Страдиварі, на якій поетеса відтворила життєрадісну мелодію життя, довівши, що українською мовою чужу мелодію можна зіграти красиво, правдиво, захоплююче.

2-й читець. 



Сонце сіло. Сутінь синя

Сповиває сплячий сад. 

Скрізь струмочки солов’їних

Срiбнотонниx серенад. 

Стогне Сюзан синьоока,

Смуток серденько стиска.

Стрів Сюзанну Стівен Слокум

Серед сонного садка. 

Стиха Cтiв сказав: „Сльозами

Серце сушить самота. 

Світле сонечко Сюзанно,

Стіву судженою cтaнь!”

Слухала столітня слива, 

Сіра слухала сова 

Сміх Сюзанни соромливий,

Стіва Слокума слова.

Скільки спогадів спливає,

Сміху, сліз, солодких свят!

Сюзан Ciмпcoн сповиває

Сім смішливих слокум’ят. 


Ведучі.

1-й. Просимо команди озвучити результати своєї перекладацької роботи.

2-й. Надаємо слово журі. З якими результатами команди підійшли до наступного випробовування?

1-й. Нерідко у своєму мовленні ми використовуємо фразеологізми. Вони надають нашому мовленню своєрідного забарвлення. Важливо правильно використовувати їх. Пропонуємо командам замінити фразеологічні звороти одним словом-синонімом. Наприклад, як оселедців у бочці – багато; за розум взятися –порозумнішати.

2-й. Пропонуємо командам вибрати конверт із завданнями. Час на виконання – 3 хвилини.



1-й конверт.

Відповіді

Як зірок на небі.

Пасти задніх.

Збити з пантелику.

Под самым носом.

От горшка два вершка.

Багато.

Відставати.

Заплутати.

Близко.

Маленький.

2-й конверт.

Відповіді

	Ні пари з вуст.

	За царя Панька, як була земля тонка.

	Прикусити язика.

	Как кот наплакал.

		Брать верх.

Мовчання.

Давно.

Замовкнути.

Мало.

Побеждать.



1-й. Поки команди працюють, послухаємо гумореску Павла Глазового „Кухлик”.

3-й читець.

Дід приїхав із села, ходить по столиці.

Має гроші – не мина жодної крамниці.

Попросив він: Покажіть кухлик той, що скраю. –

Продавщиця: - Что? Чево? Я нє понімаю.

	Кухлик, люба, покажіть, той, що збоку смужка.

	Да какой же кухлік здєсь, єслі ето кружка! –

Дід у руки кухлик взяв і нахмурив брови.

	На Вкраїні живете й не знаєте мови...-

Продавщиця теж була гостра та бідова.

	У мєня єсть свой язик, ні к чєму мнє мова!-

І сказав їй мудрий дід: - Цим пишатися не слід,

Бо якраз така біда в моєї корови:

Має, бідна, язика і не знає мови.

Ведучі:

2-й. А тепер слово надаємо командам. Якими словами-синонімами вони замінили фразеологічні звороти? Слухаємо вас.

1-й. Просимо журі підрахувати загальну кількість балів, зароблених командами. А ми у цей час пропонуємо болільникам відповісти на наступні запитання.

2-й. Слухайте уважно, двічі не повторюватиму. 

- Найменша значуща частина слова. (Морфема).

- Який розділ вивчає звуки мови? (Фонетика)

- Скільки звуків у слові „дзень”? (Три). 

- Яка наука вивчає слова та їх значення ? (Лексикологія).

- Перекладіть українською мовою слово „галстук”. (Краватка).

- Скільки мов існує у світі? (5 тисяч).

- Яка мова є рідною для американців? (Англійська).

- Державна мова в Україні. (Українська).

1-й. Слово нашому вельмишановному журі. Які результати у наших знавців рідної мови? 

(Жури оголошує результати конкурсу. Учасники отримують заохочувальні призи).

 Ведучі.

2-й. Ось і завершився наш конкурс. І на останок хочеться нагади всім слова Володимира Сосюри:



Вивчайте, любіть свою мову,

Як світлу Вітчизну любіть,

Як стягів красу малинову,

Як рідного неба блакить.

Нехай в твоїм серці любові

Не згасне священний вогонь,

Як перше промовлене слово

На мові народу свого.

Як сонця безсмертного коло,

Що креслить у небі путі,

Любіть свою мову й ніколи

Її не забудьте в житті....



1-й. Ці слова відомого українського поета відносяться и до тих, для кого рідною є російська мова. „Поки живе мова в устах народу, - казав К.Ушинський, - до того часу живий і народ”. Бережіть свою рідну мову, вдосконалюйте своє мовлення! Для вас, майбутніх вчителів, це особливо необхідно і важливо.

2-й. Тож на все добре і хай вам щастить!

(Лунає «Пісня про мову» Т.Петриненка).