Статистичні індекси та їх значення в економічних дослідженнях

2





























КУРСОВА РОБОТА

на тему: "Статистичні індекси та їх значення в економічних дослідженнях"


Зміст



Вступ

Розділ 1. Сутність статистичних індексів в економічних дослідженнях

1.1 Сутність статистичних індексів та їх класифікація

1.2 Індивідуальні та загальні індекси кількісних та якісних показників

1.3 Базисні та ланцюгові статистичні індекси динаміки

1.4 Статистичні індекси середніх величин

1.5 Агрегатні статистичні індекси та факторний аналіз

Розділ 2 Аналіз статистичних даних по купівельній спроможності середньої заробітної плати та середньої пенсії на продовольчих ринках дніпропетровської області у 2003 - 2009 роках

2.1 Статистичні спостереження за рівнями заробітної плати, пенсії та цін на продовольчі товари у 2003 - 2009 роках

2.2 Аналіз рядів розподілу простих статистичних індексів рівней середньої заробітної плати, середньої пенсії та цін на основні споживчі товари продовольчих ринків (2002 - 2009 роки)

2.3 Аналіз рядів динаміки базисних та ланцюгових агрегатних статистичних індексів купівельної спроможності середньої заробітної плати та середньої пенсії на товари продовольчих ринків (2003 - 2009 роки)

Висновки

Список використаних джерел

Додатки


Вступ



При зіставленні будь-яких даних, що характеризують економічні явища чи процес у часі й у просторі, широко використовуються відносні статистичні показники - індекси. Вони дозволяють розрахувати і порівняти складні соціально-економічні явища, які складаються з безпосередньо непорівнянних елементів. Індекси засновані на звітних і базисних даних у залежності від відношення показників до змісту дослідження. Елементами індексів є величина, що індексується, її тип (форма), вага, термін виконання. Використання індексів дозволяє створювати математичні моделі і проводити розрахунки щодо фінансового положення фірми і планів її розвитку.

При аналізі своєї діяльності фірма проводить дослідження і фіксує висновок про фактори, які впливають на її роботу. Використання індексів дозволяє установити кількісні взаємозв'язки між значимими для фірми показниками, що приводяться до деякого загального знаменника, який робить їх порівнянними. Індексний метод широко застосовується для вивчення послідовної зміни явищ як спосіб вивчення їхні динаміки, для зіставлення в просторі, дозволяючи виділити і вимірити вплив факторів на досліджуване явище.

При аналізі будь-якого явища проводиться визначення характеристик, які лежать в основі досліджуваного процесу, і відкидаються менш істотні фактори. Тому що в складній моделі показники, що враховуються, можуть бути дуже різні, для включення яких у розрахунки необхідно привести їх до єдиної бази. Одержавши порівнянні індекси, ми можемо визначити співвідношення ознак у досліджуваному явищі. Це дозволяє визначити можливі заміщення існуючих процесів альтернативними (методи виробництва, збуту і т.д.) для підвищення ефективності діяльності фірми.

Основна мета курсової роботи полягає у дослідженні ролі індексів у вивченні ринку.

Поставлена мета обумовила необхідність вирішення ряду взаємопов’язаних завдань:

розглянути сутність та теоретичне підґрунтя індексного методу у статистичних дослідженнях економіки;

дослідити особливості застосування різного роду індексів у вивченні ринку;

вивчити можливості багатофакторного індексного методу дослідження ринку.

Об’єктом курсової роботи є особливості застосуванні індексних методів вивчення ринку.

Предметом курсової роботи виступає система статистичних індексів.

Курсова робота складається із вступу, основної частини та висновків. У вступі обґрунтовується актуальність обраної теми, визначаються мета, завдання, предмет та об’єкт дослідження. В основній частині розглядається поставлена проблема. У висновках сформульовано основні результати курсового дослідження.


Розділ 1. Сутність статистичних індексів в економічних дослідженнях



1.1 Сутність статистичних індексів та їх класифікація



У статистиці під індексом розуміють специфічну відносну величину, яка характеризує зміну показника у часі та просторі. Індекси можуть визначатися у неоднорідній сукупності, що складається з елементів, які безпосередньо не можна складати.

З допомогою індексів вирішують такі завдання статистичного аналізу [8]:

визначають середній процент зміни показника у часі в цілому по сукупності або окремій групі;

визначають середній процент зміни середнього значення показника;

здійснюють порівняння показника у просторі;

оцінюють вплив окремих факторів на зміну показника у часі або просторі.

В залежності від охоплення одиниць сукупності індекси поділяються на індивідуальні, групові (субіндекси) та загальні. За методикою визначення та економічним змістом індекси бувають агрегатними, середньозваженими, індексами середніх величин, територіальними.

В залежності від бази порівняння індекси поділяються на ланцюгові та базисні, а за економічним змістом - на індекси динаміки, планового завдання, виконання плану.

При визначенні індексу спочатку записується (будується) його формула, згідно якої робляться обчислення. Показник, який досліджується з допомогою індексу, називається індексованим.

Для запису формули індексу використовують умовні позначення індексованих показників, які поділяються на якісні, кількісні та об'ємні. Якісні показники характеризують рівень ознаки у одиниці сукупності, кількісні показники характеризують чисельність сукупності, об'ємні показники являють собою обсяг ознаки і завжди є добутком якісного та одного кількісного показників.

Для позначення часу використовують підстрокові символи: 0 - попередній або базисний період, 1 - наступний або звітний період. Якщо відомі значення показників більш ніж за два періоди, використовують порядкові номери 1,2,3, і т.д.

Поняття "індекс" містить в собі подвійне значення. По-перше, воно трактується як деякий показник або результат певних розрахунків; по-друге, як особлива відносна величина, за допомогою якої вивчається динаміка складних явищ шляхом їх агрегування зі взаємопов'язаними з ними явищами. Агрегатні індекси історично виникли як показники, покликані виконувати синтетичну функцію, направлену на узагальнення статистичних даних і отримання узагальнюючих відносних величин динаміки. Фундатор теорії індексів Е. Ласпейрес, що уперше запропонував агрегатний індекс цін, вбачав у ньому виключно узагальнюючий відносний показник, мета якого - синтезувати різноспрямовану зміну цін будь-якого конгломерату різнорідних товарів. Ця точка зору отримала подальший розвиток в дослідженнях інших відомих індексологів - А. Маршалла, А. Боулі, І. Фішера та інших [1].

Таким чином, за методологією побудови і характером функції, що виконується, індекси виникли як особливі відносні величини. Ця обставина значною мірою зумовила погляди на суть індексів багатьох статистиків, які вбачали в них переважно синтетичні узагальнюючі показники. Відповідно до цієї концепції індекси розглядаються як категорії, що відображають відносну зміну складних явищ, окремі елементи яких безпосередньо несумірні.

В статистичній літературі при визначенні поняття "індекс" є істотні відмінності. Прихильники синтетичного напряму бачать в індексах інструмент вивчення складних економічних явищ, що складаються з безпосередньо несумірних елементів. Таке розуміння індексів є домінуючим в науковій і особливо навчальній статистичній літературі.

Однак, у зв'язку з поширенням в економічній практиці індексів як аналітичних показників, синтетична концепція індексів втрачає своє домінуюче значення.

Представники так званого аналітичного напряму основне призначення індексів бачать в їх аналітичній функції. Це дещо інша крайність індексної теорії, яка не має шансів на визнання.

Більш обґрунтовану позицію відносно функцій індексів займають індексологи Н. Виноградова, П. Казінець, У. Мересте, Г. Бакланов, які вважають, що індекси одночасно виконують і аналітичну, і синтетичну функції. Так, Н. Виноградова пише: "Специфічна особливість індексних показників - тісне переплетіння при їх побудові особливих задач синтезу і відповідних задач аналізу. Ця особливість проходить червоною ниткою через усю історію індексів, з тією лише різницею, що на різних етапах розвитку індексного методу провідною виявляється то та, то інша задача" [4].

Однак, визнання необхідності такого об'єднання функцій індексного методу не знімає проблему визначення індексів як особливих статистичних показників. Швидше воно означає, що функції, що виконуються індексами не є тим єдиним критерієм, який визначає їх суть і характерні особливості. Адже в статистиці аналогічні функції виконують і інші категорії, зокрема середні і відносні величини, які мають багато спільного з індексним методом.

Основою розуміння суті індексного методу не може бути і несумірність явищ, бо це лише частина тих характеристик, що вивчаються індексним методом. Як свідчить практика, індекси застосовуються і до порівняльних економічних категорій.

Основною особливістю індексного методу є те, що його складові компоненти (абсолютні, середні і відносні величини) належать до певної зв'язуючої їх системи. Будь-які з перерахованих величин, що знаходяться поза системою, не мають відношення до індексного методу. Здатність індексного методу об'єднати в певну, цілеспрямовану систему ізольовані статистичні величини, являє собою той якісно новий рівень обробки статистичних даних, який відрізняє його від методів відносних і середніх величин. Отже, індексний метод і його основний інструмент - індекс - на відміну від названих методів повинен ототожнюватись передусім з поняттями "система" і "взаємозв'язок".

Системний підхід до дослідження динаміки явищ реалізується в індексному методі таким чином. При індексуванні непорівнянних явищ елемент взаємозв'язку вводиться шляхом їх агрегування з певним сумірником. Рішення такого роду задач являє собою найбільш звичну для економістів сферу діяльності індексного методу. Однак, "складність" явищ не обмежується несумірністю їх елементів. Вона відображається і в тому, що між явищами і їх елементами існує внутрішній, причинно-наслідковий взаємозв'язок, який індексний метод використовує для виконання аналітичних функцій.

Характерною рисою індексного методу при виконанні аналітичної функції стає причинно-наслідковий підхід до вивчення явищ і їх елементів. Отже, виконуючи і синтетичну, і аналітичну функції, індексний метод не може проявлятися інакше, як через використання певного взаємозв'язку між явищами. Це відрізняє його від інших статистичних методів, зокрема, від кореляційно-регресійного. Хоч останній також досліджує взаємозв'язки між явищами, але об'єктом його дослідження є стохастичний взаємозв'язок між явищами, а об'єктом індексного методу функціональний.

Потрібно також підкреслити, що індекси не обов'язково повинні зв'язуватися тільки з динамікою процесів, що досліджуються. Нерідко вони використовуються і для порівняльної характеристики складних явищ в статиці.

Таким чином, відмінною рисою індексного методу є те, що він досліджує не поодинокі економічні категорії, а їх систему, утворену за принципом функціональної залежності між явищами. Причому дослідження даної залежності може здійснюватися в різних напрямах. Отже, індексний метод - це комплексна характеристика відносної зміни явищ у часі, просторі або в порівнянні з яким-небудь еталоном таких явищ, які внаслідок наявності функціональної залежності між ними представлені системою взаємопов'язаних показників за принципом представлення інтегрального результату через його складові.

Головне в індексному методі - перехід від аналізу кількісних відмінностей між елементами порівнюваних систем до аналізу кількісних відмінностей між системами загалом. Іншими словами, аналіз на рівні частковості здійснюється з метою його синтезу на рівні загального. У цьому проявляється єдність аналітичної і синтетичної функцій індексного методу. Математичні аспекти відображення взаємозв'язків є формальною стороною справи, похідною від якісної суті взаємозв'язків. Головним виступає розв'язання проблеми про те, чи дійсно даний взаємозв'язок функціональний за формою, а в практичному відношенні, - чи вірна вона за змістом і чи істотна за економічною значимістю. Така постановка питання передбачає розгляд індексного методу на стику декількох наук: статистики, математики, економіки і філософії. З математичної сторони індексування є формальним прийомом виразу однієї величини за допомогою двох або більше інших величин, виходячи з наявності функціональної залежності між ними. При цьому має місце прив'язка статистичних аспектів індексування до економічної природи явищ, конкретна економічна оцінка отриманих індексів і т.д., що загалом зумовлює тісний зв'язок індексного методу з економічними науками. Для поглибленого пізнання суті величин, що індексуються, і підвищення практичної цінності індексного методу загалом, необхідна тісна ув'язка його положень з діалектичним підходом до явищ, що досліджуються. Мета індексування - не просто оперування індексами, а проникнення в діалектичну природу взаємозв'язку між даними явищами, забезпечення об'єктивної кількісної характеристики цього взаємозв'язку і цілеспрямоване її використання в практичній діяльності.


1.2 Індивідуальні та загальні індекси кількісних та якісних показників



У залежності від ступеня охоплення підданих узагальненню одиниць досліджуваної сукупності індекси підрозділяються на індивідуальні (елементарні) і загальні [12].

Індивідуальні індекси характеризують зміни окремих одиниць статистичної сукупності. Наприклад, якщо при вивченні оптової реалізації продовольчих товарів визначаються зміни в продажі окремих товарних різновидів, то одержують індивідуальні (однотоварні) індекси.

Індивідуальні індекси визначаються по окремих одиницях статистичної сукупності та характеризують зміну індивідуальних значень індексованого показника. Ці індекси прийнято позначати і з підстроковим позначенням індексованого показника.

Індивідуальні індекси якісних показників визначаються за формулами:



 (1.1)



Індивідуальні індекси кількісних показників мають вигляд:



 (1.2)



Індивідуальні індекси об'ємних показників можна записати наступним чином:



 (1.3)



Слід мати на увазі, що взаємозв'язок між індивідуальними індексами можна використовувати для розрахунку третього індексу по двох відомих,

Загальні індекси виражають зведені (узагальнюючі) результати спільної зміни всіх одиниць, що утворять статистичну сукупність. Наприклад, показник зміни обсягу реалізації товарної маси продуктів харчування по окремих періодах буде загальним індексом фізичного обсягу товарообігу. З загальних індексів виділяють іноді групові індекси (субіндекси), що охоплюють тільки частина (групу) одиниць у досліджуваній статистичній сукупності.

Важливою особливістю загальних індексів є те, що вони мають синтетичні й аналітичні властивості.

Синтетичні властивості індексів полягають у тому, що за допомогою індексного методу виробляється з'єднання (агрегування) у ціле різнорідних одиниць статистичної сукупності.

Аналітичні властивості індексів полягають у тому, що за допомогою індексного методу визначається вплив факторів на зміну досліджуваного показника. Використання індексів в аналітичних цілях - один з важливих аспектів економічних розробок. На основі вивчення складу і ролі факторів, виявлення сили їхньої дії здійснюються можливості кваліфікованого управління розвитком економічних процесів не тільки в потрібному напрямку, але і з заздалегідь заданими параметрами.

Для визначення індексу треба зробити зіставлення не менш двох величин. При вивченні динаміки соціально-економічних явищ порівнювана величина (чисельник - індексного відношення) приймається за поточний (чи звітний) період, а величина, з якою проводиться порівняння, - за базисний період. Якщо в індексному відношенні порівнюється величина фактичного рівня розвитку явища з величиною планового завдання, то підставу порівняння називають плановим рівнем.

Основним елементом індексного відношення є величина, що індексується. Під нею розуміється значення ознаки статистичної сукупності, зміна якої є об'єктом вивчення. Так, при вивченні зміни цін величиною, що індексується є ціна одиниці товару р. При вивченні зміни фізичного обсягу товарної маси в якості величини, що індексується виступають дані про кількість товарів у натуральних вимірниках q. Індивідуальні індекси прийнято позначати і, а загальні індекси - І. Індивідуальні індекси фізичного обсягу реалізації товарів і визначаються за формулою:



, (1.4)



при цьому q1 і q0 - кількість продажів окремого товарного різновиду в поточному і базисному періодах у натуральних вимірниках.

Для визначення індивідуальних індексів цін застосовується формула:



, (1.5)



Загальний індекс є агрегатуваннням індивідуальних індексів і характеризує зміну сукупностей, до якої входять різнорідні елементи. Так загальна формула агрегатного індексу сукупності явищ у базисному (0) та звітному (1) періоді має наступний вираз (для вартісних економічних явищ, які характеризуються обсягами (q) та ціною (р) одиниці обсягу):



 (1.6)



Для характеристики економічних явищ загальний агрегатний індекс (1.6) розбивають на два індекси: загальний індекс фізичного обсягу вартісного явища (при умові незмінних цін р у базисному та звітному періодах):



 (1.7)



загальний індекс цін вартісного явища (при умові незмінного обсягу q у базисному та звітному періодах):



 (1.8)



Для характеризування структурних зрушень середніх величин в вартісних економічних явищах застосовують індекси змінного складу, індекси постійного складу та індекси структурних зрушень, які формують систему взаємопов'язаних індексів [13]:

для змінного індекса цін  (відношення середніх рівнів у базисному та звітному періодах):



 (1.9)

 (1.10)



де індекс цін постійного складу Ipz дорівнює:



 (1.11)



а індекс цін за рахунок структурних зрушень Id дорівнює:



 (1.12)



1.3 Базисні та ланцюгові статистичні індекси динаміки



Для кращого розуміння і аналізу досліджувальних статистичних даних, їх потрібно систематизувати, побудувавши хронологічні ряди, які називаються рядами динаміки або часовими рядами.

Кожний ряд динаміки складається з двох елементів [13]:

1) періодів або моментів часу, до яких відносяться рівні ряду (t);

2) статистичних показників, які характеризують інтенсивності рівнів ряду (Y).

Основою довгострокового аналізу та прогнозування параметрів рядів динаміки є індексний аналіз.

У процесі індексного аналізу рядів динаміки обчислюють і використовують наступні аналітичні показники динаміки: абсолютний приріст, темп (індекс) зростання, темп приросту. 

Обчислення цих показників грунтується на абсолютному або відносному зіставленні між собою рівнів ряду динаміки. Рівень, який зіставляється, називають звітним, а рівень, з яким зіставляють інші рівні - базисним. 

За базу зіставлення приймають початковий (перший) рівень ряду динаміки. Якщо кожний наступний рівень зіставляють з попереднім, то отримують ланцюгові показники динаміки, а якщо кожний наступний рівень зіставляють з рівнем, що взятий за базу зіставлення, то одержані показники називають базисними [7].

Абсолютний приріст обчислюється як різниця між звітним і базисним рівнями і показує, на скільки одиниць підвищився чи зменшився рівень порівняно з базисним за певний період часу. 

Він виражається в тих же одиницях виміру, що й рівні динаміки.



або  (1.13)



де yi - звітний рівень ряду динаміки;

yi-1 - попередній рівень ряду динаміки;

y1 - початковий рівень ряду динаміки.

Індекс (темп) зростання обчислюється як відношення зіставлюваного рівня з рівнем, прийнятого за базу зіставлення, і показує, у скільки разів (процентів) зрівнюваний рівень більший чи менший від базисного.



або (1.14)



Темп приросту визначається як відношення абсолютного приросту до абсолютного попереднього або початкового рівня і показує, на скільки процентів порівнювальний рівень більший або менший від рівня, взятого за базу порівняння.



або (1.15)



Середній індекс (темп) зростання розраховується за формулою середньої геометричної:



 (1.16)


1.4 Статистичні індекси середніх величин



Агрегатні індекси кількісних та якісних показників можна перетворити у середньозважені індекси - середньоарифметичний або середньогармонійний відповідно. Середньозважені індекси використовуються у тих випадках, коли відомі індивідуальні індекси якісних або кількісних показників. По своїй суті ці індекси є середніми зваженими величинами, у яких варіантами виступають значення індивідуальних індексів досліджуваного показника.

Агрегатні індекси кількісних показників можна перетворити у середньоарифметичні індекси наступним чином [6]:



 (1.17)

 (1.18)



Отже, середньоарифметичний індекс доцільно використовувати у тому випадку, якщо відомі індивідуальні індекси кількісного показника і значення об'ємного показника за базисний період. За своїм економічним змістом ці індекси аналогічні агрегатним.

Агрегатні індекси якісних показників можна перетворити у середньогармонійні індекси наступним чином:



 (1.19)

 (1.20)



Середньогармонійні індекси доцільно використовувати в тих випадках, коли відомі індивідуальні індекси якісного показника і значення об'ємного показника у звітному періоді.

На основі середньозважених індексів також можна розрахувати приріст об'ємного показника за рахунок індексованого, для чого від чисельника індексу необхідно відняти його знаменник.

У статистичному аналізі часто буває необхідним дослідити зміну у часі або просторі середнього значення якісного показника, наприклад, ціни, собівартості, урожайності, заробітної плати тощо. У цьому випадку середнє значення показника розраховується як середня арифметична зважена або як відношення обсягу ознаки до чисельності сукупності. Слід мати на увазі, що середній рівень будь-якої ознаки формується під впливом двох факторів - варіацією індивідуальних значень та структури сукупності. Наприклад, середній рівень заробітної плати може зростати за рахунок зростання оплати праці кожного працівника і за рахунок збільшення питомої ваги високооплачуваних працівників.

Для вивчення динаміки середнього значення якісного показника використовується система трьох індексів: індекс змінного складу, індекс постійного складу та індекс структурних зрушень.

Індекс змінного складу характеризує зміну у процентах середнього значення якісного показника у звітному періоді порівняно з базисним під впливом двох чинників разом. Цей індекс складається з двох дробів, причому перший дріб містить значення якісного та кількісного показників у звітному періоді, а другий - у базисному, тобто індекс є відношенням звітного середнього значення показника до базисного.

індекс ціни змінного складу



 (1.21)



Індекс постійного складу показує зміну (в%) середнього значення показника під впливом одного фактора - динаміки його індивідуальних значень. У цьому індексі індексується (змінюється) якісний показник, а кількісний фіксується на рівні звітного періоду.

індекс ціни постійного складу:



 (1.22)



Індекс структурних зрушень показує, на скільки процентів змінилося середнє значення показника під впливом змін у структурі сукупності. У даному випадку індексується кількісний показник, а якісний фіксується на рівні базисного періоду.

індекс структурних зрушень ціни:



 (1.23)



Між названими трьома індексами існує взаємозв’язок: індекс змінного складу дорівнює добутку індексу постійного складу та індексу структурних зрушень. Отже,



 (1.24)



На основі вказаних індексів можна визначити приріст середнього значення показника в абсолютному виразі загальний та за рахунок окремих факторів - якісного та кількісного (структурного). Наприклад,

приріст середньої ціни (загальний):



 (1.25)



приріст середньої ціни за рахунок зміни цін:



 (1.26)



приріст середньої ціни за рахунок структурних зрушень:



 (1.27)



1.5 Агрегатні статистичні індекси та факторний аналіз



Основною формою загальних індексів є агрегатні індекси. Своя назва вони одержали від латинського слова „aggrego", що означає „приєдную”. У чисельнику і знаменнику загальних індексів в агрегатній формі містяться з'єднані набори (агрегати) елементів досліджуваних статистичних сукупностей.

Досягнення в складних статистичних сукупностях порівнянності різнорідних одиниць здійснюється введенням в індексні відносини спеціальних співмножників величин, що індексуються. У літературі такі співмножники називаються співвимірниками. Вони необхідні для переходу від натуральних вимірників різнорідних одиниць статистичної сукупності до однорідних показників. При цьому в чисельнику і знаменнику загального індексу змінюється лише значення величини, що індексується, а їх співвимірниками є постійними величинами і фіксуються на одному рівні (поточного чи базисного періоду). Це необхідно для того, щоб на величині індексу позначався лише вплив фактора, що визначає зміну величини, яка індексується.

У якості співвимірників величин, що індексуються виступають тісно пов'язані з ними економічні показники: ціни, кількості й ін. Добуток кожної величини, що індексується на співвимірник утворить в індексному відношенні визначені економічні категорії.

Агрегатні індекси відносяться до загальних індексів, які характеризують середню зміну індексованого показника у часі та просторі. В агрегатних індексах у чисельнику та знаменнику знаходяться суми добутків двох взаємопов'язаних показників, один з яких - якісний, а другий - кількісний. Позначаються агрегатні індекси літерою І з підстроковим символом індексованого показника.

В залежності від правил побудови агрегатний індексів розрізняють індексні системи Ласпейреса, Пааше та Фішера. В статистиці України використовується комбінована система агрегатних індексів, яка будується за наступними правилами [8].

При визначенні загального індексу цін в агрегатній формі Іp у якості співвимірника величин, що індексуються р1 і р0 можуть застосовуватися дані про кількість реалізації товарів у поточному періоді q1 При множенні q1 на величини, які індексуються в чисельнику індексного відношення утвориться значення p1q1, тобто сума вартості продажу товарів у поточному періоді за цінами того ж поточного періоду. У знаменнику індексного відношення утвориться значення p0q1, тобто сума вартості продажу товарів у поточному періоді за цінами базисного періоду. В агрегатних індексах якісних показників індексований показник у чисельнику береться за звітний період, а у знаменнику - за базисний, а співмножник (кількісний показник) у чисельнику і знаменнику фіксується на рівні звітного періоду (метод Пааше). Таким чином, у чисельнику агрегатного індексу якісного показника знаходиться сума значень об'ємного показника за звітний період, а у знаменнику - розрахункові значення об'ємного показника у звітному періоді при умові збереження якісного показника на базисному рівні. Агрегатна формула такого загального індексу має наступний вид:



 (1.28)



Розрахунок агрегатного індексу цін по формулі (1.28) запропонований німецьким економістом Г. Пааше. Тому індекс (1.28) прийнято називати індексом Пааше.

При порівнянні чисельника і знаменника формули (1.28) у різниці визначається показник абсолютного приросту товарообігу за рахунок фактора зміни цін у поточному періоді в порівнянні з базисним періодом:



, (1.29)



В агрегатний індексах кількісних показників індексований індексований показник у чисельнику береться за звітний період, а у знаменнику за базисний, а співмножник (якісний показник) у чисельнику і знаменнику фіксується, тобто береться однаковим, на рівні базисного періоду (метод Ласпейреса). Отже, у знаменнику агрегатних індексів кількісних показників знаходиться сума значень об'ємного показника за базисний період, а у чисельнику - розрахункові значення об'ємного показника при умові збереження якісного показника на базисному рівні.

При цьому способі визначення агрегатного індексу цін у якості співвимірника величин, що індексуються р1 і р0 можуть застосовуватися дані про кількість реалізації товарів у базисному періоді q0. При цьому множення q0 на величини, що індексуються в чисельнику індексного відношення утворить значення p1q0, тобто суму вартості продажу товарів у базисному періоді за цінами поточного періоду. У знаменнику індексного відношення утвориться значення p0q0 тобто сума вартості продажу товарів у базисному періоді за цінами того ж базисного періоду. Агрегатна форма такого загального індексу має вид:



, (1.30)



Розрахунок загального індексу цін за формулою (1.30) запропонований німецьким економістом Е. Ласпейресом. Тому індекс цін, розрахований по цій формулі, прийнято називати індексом Ласпейреса.

При порівнянні чисельника і знаменника формули (1.30) визначається показник приросту товарообігу при продажі товарів у базисному періоді за цінами поточного періоду:



∑∆qp (p) = ∑p1q1 - ∑p0q0, (1.31)



Таким чином, виконані по формулах (1.28) і (1.30) розрахунки мають різні показання індексів цін. Це порозумівається тим, що індекси Пааше і Ласпейреса характеризують різні якісні особливості зміни цін.

Індекс Пааше характеризує вплив зміни цін на вартість товарів, реалізованих у звітному періоді. Індекс Ласпейреса показує вплив зміни цін на вартість кількості товарів, реалізованих у базисному періоді.

Застосування індексів Пааше і Ласпейреса залежить від мети дослідження. Якщо аналіз проводиться для визначення економічного ефекту від зміни цін у звітному періоді в порівнянні з базисним, то застосовується індекс Пааше, що відображає різницю між фактичною вартістю продажу товарів у звітному періоді (∑p1q1) і розрахунковою вартістю продажу цих же товарів за базисними цінами (∑р0q1).

Якщо метою аналізу є визначення обсягу товарообігу при продажі в майбутньому періоді такої ж кількості товарів, що й у базисному періоді, але за новими цінами, то застосовується індекс Ласпейреса. Цей індекс дозволяє обчислювати різниця між сумою фактичного товарообігу базисного періоду (∑p0q0) і можливого обсягу товарообігу при продажу тих же товарів за новими цінами (∑p1q0). Ці особливості індексу Ласпейреса обумовлюють його застосування при прогнозуванні обсягу товарообігу в зв'язку з намічуваними змінами цін на товари в майбутньому періоді.

Разом з тим, при вивченні звітних даних, коли метою аналізу є кількісна оцінка зміни обсягу товарообігу в результаті зміни цін, що відбулася, у звітному періоді, для визначення загального індексу цін і одержуваного при цьому економічного ефекту застосовується формула Пааше.

В агрегатних індексах об'ємних показників у чисельнику знаходиться сума добутків якісного і кількісного показників за звітний період, а у знаменнику - за базисний, тобто індексуються обидва показники (метод Фішера).



 (1.32)



Отже, в чисельнику цих індексів сумуються значення об'ємного показника за звітний період, а у знаменнику - за базисний.

Між агрегатними індексами показників існує взаємозв'язок: агрегатний індекс об'ємного показника дорівнює добутку агрегатних індексів якісного та кількісного показників.

Зв’язок соціально-економічних явищ і процесів знаходить своє відображення у взаємозв’язку показників: ряд економічних показників можна подати як добуток кількох інших. Це мультиплікативна форма зв’язку. Співмножники виступають як факторні показники, від величини яких функціонально залежить результат:  У зв’язку з цим при аналізі динаміки соціально-економічних явищ виникає потреба визначити роль окремих факторів у зміні результативного показника, що має досить істотне практичне значення. Індексний метод дозволяє оцінити вплив окремих факторів. Оцінка може бути здійснена як у відносному, так і в абсолютному вираженні. Оцінити вплив кожного з факторів означає обчислити індекси факторних показників відповідної системи спів залежних індексів. У загальному вигляді всі двофакторні зведені індекси поєднані так:



 або  (1.33)



Визначення абсолютного приросту результативного показника за рахунок зміни кожного фактора теж здійснюється при побудові системи індексів. Якщо йдеться про окремий вид явища, то використовують систему індивідуальних індексів. При цьому слід будувати індекси з урахуванням специфіки індексного методу, яка полягає у зважуванні і фіксуванні ваги. Абсолютні прирости за рахунок окремих факторів обчислюють як різницю між чисельником і знаменником відповідних факторних індексів. Так, загальний абсолютний приріст



 (1.34)



Його можна розкласти за факторами



 (1.35)



При такому методі розкладання абсолютного приросту за факторами  буде дорівнювати . Цей метод називають ланцюгових підстановок. Відносно індивідуальних індексів за умови, що результативний показник, поданий як добуток двох факторів - співмножників, можна зробити такий висновок: абсолютний приріст результативного показника за рахунок екстенсивного фактора w дорівнює приросту цього фактора, помноженому на базисний рівень інтенсивного фактора x0; приріст за рахунок інтенсивного фактора x дорівнює приросту самого інтенсивного фактора, помноженому на рівень екстенсивного фактора в звітному періоді w1.

Розкладання абсолютного приросту за факторами на основі зведених індексів здійснюється аналогічно індивідуальним індексам. різниця між чисельником і знаменником відповідних індексів із знаком “+” означає абсолютний приріст, а із знаком “-“ - абсолютне зниження (зменшення). Для системи співзалежних двофакторних зведених індексів у загальному вигляді розкладання абсолютного приросту можна записати так:



 у тому числі 

 (1.36)



Багатофакторний індексний аналіз дозволяє кількісно виміряти вплив декількох факторів на зміну того чи іншого економічного показника, іменованого результативним. Цей вид аналізу знаходить усе більше застосування. Його застосуванню присвячена значна кількість досліджень, але у цілому логічна база багатофакторного індексного аналізу ще далеко не вийшла із стадії свого становлення.

Причина полягає в тому, що розробки з цього приводу стосуються локальних ситуацій, тобто аналізу окремих показників. До теоретичних узагальнень, які розкривали б деякі спільні принципи і вимоги щодо побудови багатофакторних індексних моделей будь-якого результативного показника, справа ще не дійшла. Тут діє поки-що один формальний принцип, суть якого в тім, що основою багатофакторної індексної моделі слугує двохфакторна модель, яка певним чином розгалужується до стану багатофакторної. Сам же процес розгалуження повністю залежить від досвіду та суб'єктивних уявлень дослідника щодо причинно-наслідкової залежності між явищами. Це породжує значну кількість багатофакторних індексних моделей, які не мають практичної цінності і слугують лише прикладом безглуздого нанизування факторів за принципом "що є під рукою". Тому існує нагальна потреба перевести формально-математичний підхід до створення багатофакторних індексних моделей в русло аналізу глибинних причинно-наслідкових залежностей між явищами.

Побудова багатофакторних індексних моделей, що відображають результативний показник як добуток взаємодії складових його факторів, має ґрунтуватися на знанні певних принципів, що випливають з об'єктивних особливостей взаємозв'язку між явищами. Відсутність достатньо обґрунтованих принципів утворення таких моделей змушує економістів всякий раз діяти за своїм розсудом, що, природно є причиною виникнення формальних індексних моделей. У свою чергу багатофакторний індексний аналіз, що базується переважно на інтуїції економістів-аналітиків, стримує подальше поширення цього ефективного методу дослідження залежностей між явищами. У зв'язку з цим постає необхідність узагальнення відправних моментів здійснення багатофакторного індексного аналізу в різних сферах суспільного життя.

Багатофакторний індексний аналіз використовується для вивчення впливу окремих факторних показників на результативний показник з допомогою системи взаємозв’язаних індексів. При цьому результативний показник функціонально залежить від факторних показників та дорівнює їх добутку: y = a Ч b Ч c Ч d.

На відміну від кореляційно-регресійного аналізу, вплив кожного фактора розглядається ізольовано, тобто без врахування взаємодії факторів. Слід мати на увазі, що порядок співмножників повинен бути таким, щоб кожний добуток мав економічний зміст.

При побудові індексів використовується наступне правило: індексований показник у чисельнику за звітний період, у знаменнику - за базисний, показники, які знаходяться перед індексованим показником фіксуються на рівні звітного періоду, а ті, що розташовані після індексованого показника - на рівні базисного періоду.

Отже, 

(1.37)



Між індексами існує взаємозв’язок: Іy =Ia ЧIb ЧIc ЧId.

На основі обчисленої системи індексів можна визначити загальний абсолютний приріст результативного показника та факторні прирости, зумовлені впливом кожного фактора зокрема. Ці прирости визначаються як різниця між чисельником та знаменником відповідного індексу:



 (1.38)



Багатофакторний індексний аналіз є ефективним методом дослідження мультиплікативних детермінованих зв'язків при кількості факторних ознак більше двох.


Розділ 2. Аналіз статистичних даних по купівельній спроможності середньої заробітної плати та середньої пенсії на продовольчих ринках дніпропетровської області у 2003 - 2009 роках



2.1 Статистичні спостереження за рівнями заробітної плати, пенсії та цін на продовольчі товари у 2003 - 2009 роках



Результати первинних статистичних досліджень середніх ринкових цін на основні продовольчі товари на ринках Дніпропетровської області станом на кінець року за 2002 - 2009 роки наведені в таблицях Додатку А, згідно даним статистичних таблиць Дніпропетровського обласного статистичного управління [14] - [20].

Результати первинних статистичних досліджень середніх рівнів щомісячної заробітної плати та пенсії на кінець року за 2002 - 2009 роки наведені в таблицях Додатку Б, згідно даним статистичних таблиць Державного комітета статистики України [26].

Використовуючи статистичні дані Додатків А та Б створюємо статистичні виборки факторних - рівень заробітної плати і пенсії, а також цін на основні продовольчі товари на ринках Дніпропетровської області, та результативних - вартість дослідницького щомісячного „кошика" основних продовольчих товарів на 1 людину, які придбаються за ринковими цінами.

Дослідницький щомісячний „кошик” продуктів на 1 людину з 12 основних продуктів ринку у курсовій роботі приймається наступним:

Яйця курячі - 3 десятки;

Масло вершкове - 1 кг;

Молоко - 4 л;

Соняшникова олія - 1 л;

Яловичина - 2 кг;

Свинина - 1 кг;

Сало - 0,5 кг;

Цукор - 1 кг;

Картопля - 10 кг;

Цибуля - 2 кг;

Капуста - 3 кг;

Яблука - 2 кг.

Результати групування статистичних досліджень за 2002 - 2009 роки в таблиці абсолютних значень хронологічних рядів факторних та результативних параметрів статистичного дослідження наведені в табл.2.1

На рис.2.1 наведені ряди динаміки абсолютних рівнів показників у 2002 - 2009 роках:

рівень щомісячної заробітної плати станом на кінець кожного року по Дніпропетровській області;

рівень середньої місячної пенсії станом на кінець кожного року;

рівень сумарної вартості дослідницького щомісячного „кошика" продуктів на 1 людину (прийнятий у курсовій роботі).

Як показує аналіз даних табл.2.1 та графіків рис.2.1 за досліджуємий період (2002 - 2009):

рівень щомісячної заробітної плати станом на кінець кожного року по Дніпропетровській області зріс з 471,7 грн. /міс. (грудень 2002) до 2027,0 грн. /міс. (жовтень 2009);

рівень середньої місячної пенсії станом на кінець кожного року зріс з 122,5 грн. /міс (грудень 2002) до 950,6 грн. /міс. (жовтень 2009);

рівень сумарної вартості дослідницького щомісячного „кошика" продуктів на 1 людину (прийнятий у курсовій роботі) зріс з 108,88 грн. /міс (грудень 2002) до 283,4 грн. /міс. (жовтень 2009).


Таблиця 2.1

Групування результатів статистичних досліджень за 2002 - 2009 роки в таблиці абсолютних значень хронологічних рядів факторних та результативних параметрів статистичного дослідження







Рис.2.1 Хронологічні ряди середньої заробітної плати, середньої пенсії та вартості „кошика" продовольчих продуктів ринка у 2002 - 2009 роках, досліджуємого у курсовій роботі



В табл.2.1 наведені хронологічні ряди комплексних умовних показників, які одночасно включають рівні заробітної плати, пенсії та вартості „кошика” продовольчих товарів:

показник „ Купівельна спроможність середньої заробітної плати" в кількості умовних продовольчих кошиків, які можна придбати за місяць;

показник „Купівельна спроможність середньої пенсії” в кількості умовних продовольчих кошиків, які можна придбати за місяць;

Прийнятий в роботі умовний показник „Купівельна спроможність середньої заробітної плати / пенсії” для стандартизованого за обсягом та асортиментом „кошика" продовольчих товарів ринку в собі об’єднує трендові тенденції двох процесів:

рівня оплати праці та виплати пенсій;

рівня ринкових цін на певний обсяг продовольчих продуктів для життєзабезпечення 1 людини на мінімальному рівні якісного харчування продуктами з ринку (без врахування хліба та виробів з пшениці);

На рис.2.2 наведені хронологічні ряди комплексних показників „Купівельна спроможність середньої заробітної плати / пенсії” для стандартизованого за обсягом та асортиментом „кошика" продовольчих товарів ринку у 2002 - 2009 роках.

Як показує аналіз графіків рис.2.2:

купівельна спроможність середньої заробітної плати зростала з рівня 4,33 „кошика" (грудень 2002) до рівня 8,90 „кошиків” у грудні 2007 року, у 2008 році показник різко впав до рівня 7, 17 та залишився на цьому рівні 7,15 станом на кінець жовтня 2009 року (фінансова криза та стрибок інфляції споживчих цін в Україні);

купівельна спроможність середньої пенсії зростала з рівня 1,13 „кошика” (грудень 2002) до рівня 2,53 „кошиків” у грудні 2007 року, у 2008 році показник зріс до рівня 2,78 та додатково зріс до рівня 3,35 станом на кінець жовтня 2009 року.





Рис.2.2 Хронологічні ряди комплексних показників „Купівельна спроможність середньої заробітної плати / пенсії” для стандартизованого за обсягом та асортиментом „кошика" продовольчих товарів ринку у 2002 - 2009 роках.



2.2 Аналіз рядів розподілу простих статистичних індексів рівней середньої заробітної плати, середньої пенсії та цін на основні споживчі товари продовольчих ринків (2002 - 2009 роки)



Аналіз рядів розподілу простих статистичних індексів рівней середньої заробітної плати, середньої пенсії та цін на основні споживчі товари продовольчих ринків (2002 - 2009 роки) проводимо за результатами побудови таблиць базисних (табл.2.2) та ланцюгових (табл.2.3) індексів хронологічних рядів, наведених в табл.2.1

На рис.2.3 наведені графіки хронологічних рядів базисних індексів:

1. Базисний індекс "Середня щомісячна заробітна плата по Дніпропетровській області"

2. Базисний індекс "Середня щомісячна пенсія по Україні"

3. Базисний індекс "Вартість місячного кошика ринкового споживання на 1 людину".

Як показує аналіз графіків, наведених на рис.2.3:

1. Рівень базисного індексу "Середня щомісячна заробітна плата по Дніпропетровській області" у грудні 2007 року відносно базису (грудень 2002) мав значення 3,57, та станом на кінець жовтня 2009 року зріс до значення 4,30;

2. Рівень базисного індексу "Середня щомісячна пенсія по Україні" у грудні 2007 року відносно базису (грудень 2002) мав значення 3,91, та станом на кінець жовтня 2009 року різко зріс до значення 7,76. Таким чином, у 2008 - 2009 роках темп зростання пенсій перевищує темп зростання зарплати;

3. Рівень базисного індексу "Вартість місячного кошика ринкового споживання на 1 людину" у грудні 2007 року відносно базису (грудень 2002) мав значення 1,74, та станом на кінець жовтня 2009 року зріс до значення 2,60. Таким чином, за період 2002 - 2009 рр. базисні індекси росту заробітної плати / пенсії вище, ніж базисний темп росту вартості „кошика ринкового споживання". 


Таблиця 2.2

Базисні індекси середньої заробітної плати, серелньої пенсії та цін на продовольчі товари ринку у 2003 - 2009 роках відносно базисного рівня 31.12.2002




Таблиця 2.3

Ланцюгові індекси середньої заробітної плати, середньої пенсії та цін на продовольчі товари ринку у 2003 - 2009 роках відносно базисного рівня попереднього року







Рис.2.3 Хронологічні ряди базисних індексів "Середня щомісячна заробітна плата по Дніпропетровській області", "Середня щомісячна пенсія по Україні", "Вартість місячного кошика ринкового споживання на 1 людину" за 2002 - 2009 роки


На рис.2.4 наведений розподіл рівней базисні індекси зростання цін на продукти ринку станом на 30.10.2009 відносно рівня 31.12.2002. Як показує аналіз графіка рис.2.3:

1. Найбільші індекси зростання цін характерні для:

ціни на сало - індекс (2009/2002) = 3,80, тобто товарна інфляції становить 280% за 7 років;

ціни на капусту свіжу - індекс (2009/2002) = 3,68, тобто товарна інфляції становить 268% за 7 років;

2. Найменші індекси зростання цін характерні для:

ціни на цибулю ріпчасту - індекс (2009/2002) = 1,27, тобто товарна інфляції становить 27% за 7 років;

ціни на олію соняшникову - індекс (2009/2002) = 1,52, тобто товарна інфляції становить 52% за 7 років;

Статистична обробка ряду базисних індексів зростання цін на продукти ринку станом на 30.10.2009 відносно рівня 31.12.2002, проведена в „електронних таблицях” - Excel-2007, показує наступні результати:

маточікування ряду розподілу базисних індексів становить 2,51, тобто середній рівень товарної інфляції становить 151% за 7 років;

базисний індекс вартості „кошика" продуктів (2009/2002) становить 2,50, тобто середній рівень товарної інфляції кошика становить 160% за 7 років і відповідає середній інфляції продуктів харчування ринку.

На рис.2.5 наведені результати гістограмного аналізу ряду розподілу базисних індексів цін на продовольчі товари ринку 2009/2002, які підтверджують близкість розподілу до форми „нормальної" ймовірності.




Рис.2.4 Розподіл рівней базисні індекси зростання цін на продукти ринку станом на 30.10.2009 відносно рівня 31.12.2002.



Таблиця 2.4

Статистичні показники ряду „Базовий індекс росту цін на окремі продукти ринку 2009 /2002”







Рис.2.5 Гістограмний аналіз ряду розподілу базисних індексів цін на продовольчі товари ринку 2009/2002.





Рис.2.6 Розподіл середньорічних рівней ланцюгових індексів зростання цін на продукти ринку у 20020 - 2009 роках



На рис.2.6 наведений розподіл середньорічних рівней ланцюгових індексів зростання цін на продукти ринку у 2002 - 2009 роках. Як показує аналіз графіку, наведеного на рис.2.6, досліджуємі в курсовому проект процеси характеризуються наступними рівнями середніх ланцюгових індексів (або щорічними темпами зростання показників):

1. Середньорічний ланцюговий індекс (темп зростання) заробітної плати за 2003 - 2009 роки становить в Дніпропетровській області становить 1,232, тобто щорічний приріст середньомісячної заробітної плати становить +23,2%;

2. Середньомісячний ланцюговий індекс (темп зростання) середньої пенсії за 2003 - 2009 роки становить 1,340, тобто щорічний приріст середньомісячної пенсії становить +34,0%, що практично в 1,5 рази вище, ніж темп зростання середньомісячної заробітної плати;

3. Середньомісячний ланцюговий індекс (темп зростання) вартості „кошика" продовольчих товарів ринка за 2003 - 2009 роки становить 1,146, тобто щорічний приріст вартості „кошика" становить +14,6%, що практично в 1,8 рази нижче, ніж темп зростання середньомісячної заробітної плати, та в 2,5 рази нижче, ніж темп зростання середньомісячної пенсії.

Таким чином, соціальна політика в Україні у 2002 - 2009 роках характеризується темпами зростанням заробітних плат та пенсій, які значно перевищують темпи зростання вартості „кошика" продовольчих товарів ринку, при цьому темп нарощування обсягів пенсій в 1,5 раза перевищує темп росту обсягів заробітних плат.


2.3 Аналіз рядів динаміки базисних та ланцюгових агрегатних статистичних індексів купівельної спроможності середньої заробітної плати та середньої пенсії на товари продовольчих ринків (2003 - 2009 роки)



В табл.2.5 - 2.6 наведені побудовані ряди динаміки базисних та ланцюгових агрегатних статистичних індексів купівельної спроможності середньої заробітної плати та середньої пенсії на товари продовольчих ринків (2003 - 



Таблиця 2.5

Ряди динаміки базисних агрегатних статистичних індексів купівельної спроможності середньої заробітної плати та середньої пенсії на товари продовольчих ринків (2003 - 2009 роки)




Таблиця 2.6

Ряди динаміки базисних агрегатних статистичних індексів купівельної спроможності середньої заробітної плати та середньої пенсії на товари продовольчих ринків (2003 - 2009 роки)





Спільний аналіз даних, наведених в табл.2.5 - 2.6, показує, що апарат індексного аналізу хронологічних рядів динаміки економічних показників, які не мають прямого функціонального зв’язку, дозволяє проводити важливі дослідження. Так, в результаті статистичних досліджень курсової роботи виявлено, що менеджмент рівнем заробітної плати в Україні у 2008 - 2009 роках займає хибний напрямок, який веде к значному зниженню купівельної спроможності заробітної плати (щорічний темп зростання купівельної спроможності заробітної плати становить +7,4%), в той час як нарощування рівня пенсій відповідає політиці нарощування купівельної спроможності пенсії (щорічний темп зростання купівельної спроможності пенсії становить +16,9%).


Висновки



Проведене в курсовій роботі статистичне дослідження купівельної спроможності середньої зарплати та середньої пенсій у 2002 - 2009 роках з застосуванням інструментів індексного аналізу дозволило отримати наступні результати:

1. За досліджуємий період:

рівень щомісячної заробітної плати станом на кінець кожного року по Дніпропетровській області зріс з 471,7 грн. /міс. (грудень 2002) до 2027,0 грн. /міс. (жовтень 2009);

рівень середньої місячної пенсії станом на кінець кожного року зріс з 122,5 грн. /міс (грудень 2002) до 950,6 грн. /міс. (жовтень 2009);

рівень сумарної вартості дослідницького щомісячного „кошика" продуктів на 1 людину (прийнятий у курсовій роботі) зріс з 108,88 грн. /міс (грудень 2002) до 283,4 грн. /міс. (жовтень 2009).

купівельна спроможність середньої заробітної плати зростала з рівня 4,33 „кошика" (грудень 2002) до рівня 8,90 „кошиків” у грудні 2007 року, у 2008 році показник різко впав до рівня 7, 17 та залишився на цьому рівні 7,15 станом на кінець жовтня 2009 року (фінансова криза та стрибок інфляції споживчих цін в Україні);

купівельна спроможність середньої пенсії зростала з рівня 1,13 „кошика” (грудень 2002) до рівня 2,53 „кошиків” у грудні 2007 року, у 2008 році показник зріс до рівня 2,78 та додатково зріс до рівня 3,35 станом на кінець жовтня 2009 року.

2. Як показали результати індексного аналізу:

рівень базисного індексу "Середня щомісячна заробітна плата по Дніпропетровській області" у грудні 2007 року відносно базису (грудень 2002) мав значення 3,57, та станом на кінець жовтня 2009 року зріс до значення 4,30;

рівень базисного індексу "Середня щомісячна пенсія по Україні" у грудні 2007 року відносно базису (грудень 2002) мав значення 3,91, та станом на кінець жовтня 2009 року різко зріс до значення 7,76. Таким чином, у 2008 - 2009 роках темп зростання пенсій перевищує темп зростання зарплати;

рівень базисного індексу "Вартість місячного кошика ринкового споживання на 1 людину" у грудні 2007 року відносно базису (грудень 2002) мав значення 1,74, та станом на кінець жовтня 2009 року зріс до значення 2,60. Таким чином, за період 2002 - 2009 рр. базисні індекси росту заробітної плати / пенсії вище, ніж базисний темп росту вартості „кошика ринкового споживання”.

3. Найбільші індекси зростання цін характерні для:

ціни на сало - індекс (2009/2002) = 3,80, тобто товарна інфляції становить 280% за 7 років;

ціни на капусту свіжу - індекс (2009/2002) = 3,68, тобто товарна інфляції становить 268% за 7 років;

4. Найменші індекси зростання цін характерні для:

ціни на цибулю ріпчасту - індекс (2009/2002) = 1,27, тобто товарна інфляції становить 27% за 7 років;

ціни на олію соняшникову - індекс (2009/2002) = 1,52, тобто товарна інфляції становить 52% за 7 років;

5. Статистична обробка ряду базисних індексів зростання цін на продукти ринку станом на 30.10.2009 відносно рівня 31.12.2002 показує наступні результати:

маточікування ряду розподілу базисних індексів становить 2,51, тобто середній рівень товарної інфляції становить 151% за 7 років;

базисний індекс вартості „кошика" продуктів (2009/2002) становить 2,60, тобто середній рівень товарної інфляції кошика становить 160% за 7 років і відповідає середній інфляції продуктів харчування ринку.

6. Дослідження розподілу середньорічних рівней ланцюгових індексів зростання цін на продукти ринку у 2002 - 2009 роках показало:

середньорічний ланцюговий індекс (темп зростання) заробітної плати за 2003 - 2009 роки становить в Дніпропетровській області становить 1,232, тобто щорічний приріст середньомісячної заробітної плати становить +23,2%;

середньомісячний ланцюговий індекс (темп зростання) середньої пенсії за 2003 - 2009 роки становить 1,340, тобто щорічний приріст середньомісячної пенсії становить +34,0%, що практично в 1,5 рази вище, ніж темп зростання середньомісячної заробітної плати;

середньомісячний ланцюговий індекс (темп зростання) вартості „кошика" продовольчих товарів ринка за 2003 - 2009 роки становить 1,146, тобто щорічний приріст вартості „кошика" становить +14,6%, що практично в 1,8 рази нижче, ніж темп зростання середньомісячної заробітної плати, та в 2,5 рази нижче, ніж темп зростання середньомісячної пенсії.

Таким чином, соціальна політика в Україні у 2002 - 2009 роках характеризується темпами зростанням заробітних плат та пенсій, які значно перевищують темпи зростання вартості „кошика" продовольчих товарів ринку, при цьому темп нарощування обсягів пенсій в 1,5 раза перевищує темп росту обсягів заробітних плат.

Проведене статистичне дослідження показало, що апарат індексного аналізу хронологічних рядів динаміки економічних показників, які не мають прямого функціонального зв’язку, дозволяє проводити важливі співставлення. Так, в результаті статистичних досліджень курсової роботи виявлено:

щорічний темп зростання купівельної спроможності заробітної плати становить +7,4%;

щорічний темп зростання купівельної спроможності пенсії становить +16,9%.

Але такий механізм веде до різкого зростання рівнів витрат Державного бюджету України на забезпечення підвищених пенсій, оскільки механізм додаткового наповнення Пенсійного Фонду України за рахунок відповідного росту заробітних плат зупинений (вимоги МВФ на кризовий період).


Список використаних джерел



Адамов В.Е. Факторный индексный анализ. - М.: Финансы и статистика, 2003. - 317с.

Бакланов Г.И. Некоторые вопросы индексного анализа. - М. .: Финансы и статистика, 1972.

Бараник З.П. Статистика. - К.: Вид-во Ун-ту “Україна", 2006. - 268 с.

Виноградова Н.В. Про застосування індексів в аналітичних розрахунках // Наукові праці НДФІ, 2005, №3. - с.11-14

Захожай В.Б., Ткач Б.П. Методичні рекомендації щодо забезпеченнясамостійної роботи студентів з дисципліни “Статистика" (для бакалаврів). - К.: МАУП, 2007. - 20 с.

Економічна статистика / Р.М. Моторин, А.В. Головач та ін. - К.: Вид-во КНЕУ, 2005. - 362 с.

Єріна А.М., Пальян З.О., Мазуренко О.К. Економічна статистика: Практикум. - К.: ТОВ “УВПК", 2002. - 284 с.

Казинец Л.С. Теория индексов. - М.: Дело, 1999. - 157с.

Казинец Л.С. О некоторых формальных приемах индексного анализа // Статистика. - 2001, № 12. - с.27-30

Козлов И.Т., Овсиенко В.Е., Смирнский В.И. Курс общей теории статистики. - М. Финансы и статистика, 2003. - 689с.

Мармоза А.Т. Практикум з теорії статистики. - К.: Ельга, Ніка-Центр, 2003. - 344 с.

Перегудов Н.В. Теоретические вопросы индексного анализа. - М.: Финансы и статистика, 2002. - 321с.

Практикум по социальной статистике: Учеб. пособие / Под ред. И.И. Елисеевой. - М.: Финансы и статистика, 2002. - 368с.

Про соціально-економічне становище Дніпропетровської області у 2003 році // Держкомстат України, Головне управління статистики у Дніпропетровській області, 2004, http://www.dneprstat.gov.ua

Про соціально-економічне становище Дніпропетровської області у 2004 році // Держкомстат України, Головне управління статистики у Дніпропетровській області, 2005, http://www.dneprstat.gov.ua

Про соціально-економічне становище Дніпропетровської області у 2005 році // Держкомстат України, Головне управління статистики у Дніпропетровській області, 2006, http://www.dneprstat.gov.ua

Про соціально-економічне становище Дніпропетровської області у 2006 році // Держкомстат України, Головне управління статистики у Дніпропетровській області, 2007, http://www.dneprstat.gov.ua

Про соціально-економічне становище Дніпропетровської області у 2007 році // Держкомстат України, Головне управління статистики у Дніпропетровській області, 2008, http://www.dneprstat.gov.ua

Про соціально-економічне становище Дніпропетровської області у 2008 році // Держкомстат України, Головне управління статистики у Дніпропетровській області, 2009, http://www.dneprstat.gov.ua

Про соціально-економічне становище Дніпропетровської області у 2009 році (9 місяців) // Держкомстат України, Головне управління статистики у Дніпропетровській області, 2009

Статистичне забезпечення управління економікою: прикладна статистика: Навч. посібник / А.В. Головач, В.Б. Захожай, Н.А. Головач. - К.: КНЕУ, 2005. - 333 с.

Социальная статистика. Учебник. Под ред. И.И. Елисеевой. - М.: Финансы и статистика, 2002. - 480с.

Суслов И.П. Общая теория статистики. - Х.: Скиф, 1997. - 364с.

Урланис Б.Ц. Общая теория статистики. - М.: Финансы и статистика, 1995. - 417с.

Шинкаренко В.Г. Теорія статистики. - Харків: Вид-во ХНАДУ, 2005. - 168 с.

http://www.ukrstat.gov.ua - Офіційний Інтернет-сайт Державного комітета статистики України, 2009

Додатки



Додаток А



Таблиця А.1

Рівень середніх цін на товари продовольчих ринків Дніпропетровської області станом на 31.12.2003 (грн. за кг, або л) 



Грудень

2003р. 

Довідково:

грудень 2002р. 

Хліб пшеничний

2,18

1,47

Борошно пшеничне

2,24

1,26

Макаронні вироби

2,78

2,06

Рис 

2,56

2,55

Манна крупа

2,43

1,80

Гречана крупа

2,82

2,36

Яловичина 

13,65

13,15

Свинина 

16,29

14,26

Птиця 

10,53

9,21

Сало 

8,55

8,43

Ковбаса варена

13,65

13,05

Оселедці 

7,29

6,81

Масло вершкове

13,79

12,91

Олія соняшникова

5,70

5,58

Молоко 

1,99

1,71

Яйця (десяток) 

3,94

3,36

Цукор

2,88

2,84

Картопля

1,08

1,35



(коп. за кг) 



Дніпропетровськ

Запоріжжя

Кіровоград

Донецьк

Луганськ

Харків

Картопля 

95

101

85

99

120

91

Капуста свіжа

70

66

60

63

70

59

Цибуля ріпчаста

230

233

230

212

200

236

Олія (за літр) 

400

371

400

437

360

421

Яловичина

1375

1357

1400

1542

1250

1260

Свинина

1675

1671

1400

1858

1600

1629

Кури (за штуку) 

1450

1400

1900

1458

1250

1725

Масло тваринне

1150

1307

1150

1183

-

1143

Яйця (за десяток) 

458

364

380

383

410

393



Таблиця А.2

Рівень середніх цін на товари продовольчих ринків Дніпропетровської області станом на 31.12.2004 (коп. за кг) 



Дніпропетровськ

Запоріжжя

Кіровоград

Донецьк

Луганськ

Харків

Картопля 

105

106

80

116

110

104

Капуста свіжа

78

96

80

80

75

77

Цибуля ріпчаста

169

144

135

142

130

142

Олія (за літр) 

543

476

545

566

490

493

Яловичина

1888

1786

2000

2038

1950

1900

Свинина

2325

2314

2150

2492

2150

2286

Кури (за штуку) 

1650

1533

1450

1917

1450

1458

Масло тваринне

1225

1414

1450

1240

-

1373

Яйця (за десяток) 

510

468

470

423

455

456



Таблиця А.3

Рівень середніх цін на товари продовольчих ринків Дніпропетровської області станом на 31.12.2005 (грн. за кг) 



Грудень



Листопад



2005р. 

2004р. 

2005р. 

Зернові

0,69

0,80

0,70

Борошняні

1,60

1,66

1,58

Круп’яні

1,64

1,68

1,67

Картопля

2,14

0,81

2,00

Овочі

2,88

2,04

2,39

Фрукти свіжі

4,58

4,33

4,34

Цукор

3, 20

2,68

3, 20

Олія (за літр) 

4,86

5,01

4,95

М’ясо та сало

21,61

18,46

21,31

Молоко свіже (за літр) 

2,34

1,95

2,16

Масло тваринне

14,00

12,33

13,17

Яйця (за десяток) 

3,57

3,99

3,47



Таблиця А.4

Рівень середніх цін на товари продовольчих ринків Дніпропетровської області станом на 31.12.2006 (грн. за кг) 



Грудень

Листопад



2005р. 

2006р. 

2006р. 

Зернові

0,69

0,81

0,80

Борошняні

1,60

1,89

1,87

Круп’яні

1,64

2,11

2,09

Картопля

2,14

2,29

2,41

Овочі

2,88

2,75

2,50

Фрукти свіжі

4,58

5,59

5,88

Цукор

3, 20

3,35

3,40

Олія (за літр) 

4,86

4,81

4,80

М’ясо та сало

21,61

20,04

20,86

Молоко свіже (за літр) 

2,34

2,40

2,23

Масло тваринне

14,00

15,40

14,50

Яйця (за десяток) 

3,57

3,46

3,49




Таблиця А.5

Рівень середніх цін на товари продовольчих ринків Дніпропетровської області станом на 31.12.2007 (грн. за кг) 



Грудень

Листопад

2007р. 



2006р. 

2007р. 



Картопля

2,29

2,31

2,23

Капуста свіжа

1,37

2,50

2,44

Цибуля ріпчаста

2,28

2,11

2,05

Буряки 

1,39

2,29

2,27

Морква

1,51

3,24

3,17

Огірки свіжі

9,37

7,86

5,68

Огірки солоні

8,90

8,29

8,01

Помідори свіжі

7,40

7,82

5,43

Помідори солоні

8,36

8,35

7,80

Часник

9,93

9,66

9,11

Яблука

4,74

5,00

4,97

Цитрусові

6,15

6,90

6,76

Цукор

3,35

3,40

3,25

Олія (за літр) 

4,81

9,47

9,22

Яловичина

20,72

23,60

22,85

Свинина

22,47

26, 20

26,36

Сало свиняче

12,90

12,97

12,96

Молоко свіже (за літр) 

2,40

3,46

3,07

Масло тваринне

15,40

21,30

18,42

Сир (творог) 

11,43

17,23

15,31

Сметана

9,56

15,32

13,46

Яйця (за десяток) 

3,46

5,42

5,23

Мед

14,70

16,68

16,13



Таблиця А.6

Рівень середніх цін на товари продовольчих ринків Дніпропетровської області станом на 31.12.2008 (грн. за кг) 



Грудень

Листопад

2008р. 



2007р. 

2008р. 











Картопля

2,31

2,51

2,50

Капуста свіжа

2,50

1,56

1,47

Цибуля ріпчаста

2,11

1,95

1,83

Буряки 

2,29

2,16

2,14

Морква

3,24

2,22

2,35

Огірки свіжі

7,86

11,47

9,67

Огірки солоні

8,29

14,39

14,32

Помідори свіжі

7,82

9,57

6,76

Помідори солоні

8,35

14,58

14,83

Часник

9,66

10,52

10,65

Яблука

5,00

7,17

7,15

Цитрусові

6,90

10,83

10,60

Цукор

3,40

4,05

4,00

Олія (за літр) 

9,47

8,49

10,70

Яловичина

23,60

39,38

40,02

Свинина

26, 20

44,07

45,77

Сало свиняче

12,97

29,98

32, 20

Молоко свіже (за літр) 

3,46

4,81

4,38

Масло тваринне

21,30

28,89

30,56

Сир (творог) 

17,23

21,53

20,75

Сметана

15,32

19,02

18,23

Яйця (за десяток) 

5,42

7,86

7,91

Мед

16,68

26,59

27,16



Таблиця А.7

Рівень середніх цін на товари продовольчих ринків Дніпропетровської області станом на 30.10.2009 (грн. за кг) 



Жовтень

Вересень

2009р. 



2009р. 

2008р. 











Картопля

2,71

2,54

2,71

Капуста свіжа

2,36

1,54

2,16

Цибуля ріпчаста

2,72

1,94

2,09

Буряки 

2,63

2,12

2,61

Морква

4,07

2,50

5,09

Огірки свіжі

4,93

7,50

2,87

Огірки солоні

14,62

14,47

14,55

Помідори свіжі

3,87

4,65

2,90

Помідори солоні

14,80

16,14

14,86

Часник

13,76

10,58

11,18

Яблука

5,56

6,93

5,70

Цитрусові

11,55

10,46

10,62

Олія (за літр) 

8,50

12,26

8,39

Цукор

6,30

4,00

6,48

Яловичина

39,52

39,42

39,62

Свинина

45,62

45,89

45,68

Сало свиняче

28,89

32,02

28,79

Молоко свіже (за літр) 

4,18

3,83

3,72

Масло тваринне

35,60

27,67

31,91

Сир (творог) 

20,83

19,46

20,05

Сметана

20,89

17,37

20,58

Яйця (за десяток) 

8, 20

7,38

6,88

Мед

27,15

26,23

27,64




Додаток Б



Таблиця Б.1

Середня заробітна плата по регіонах у 2003 році (в розрахунку на одного штатного працівника, грн.) 



січень

лютий

березень

квітень

травень

червень

липень

серпень

вересень

жовтень

листопад

грудень

Україна

400,59

391, 20

415,49

422,58

439,26

476,16

489,50

479,16

498,27

498,34

489,52

550,92

Автономна Республіка Крим

366,05

362,03

382,91

383,26

399,51

442,56

471,37

462,18

477,33

471,38

463,78

528,04

Вінницька

272,65

263,16

287,67

289,28

305,30

347,13

352,00

353,70

378,25

380,31

366,01

406,83

Волинська

262,90

261,56

282,62

281,93

292,07

328,41

344,17

336,70

349,31

353,37

342,73

394,24

Дніпропетровська

471,71

446,23

480,26

489,67

504,33

532,83

557,21

542,40

557,54

562,27

553,33

624,49

Донецька

490,21

475,36

508,44

521,72

527,93

558,27

585,65

563,83

589,65

588,17

576,58

622,34

Житомирська

278,07

270,43

296,81

302,67

312,03

351,98

357,22

344,03

364,33

361,48

356,04

409,10

Закарпатська

307,62

312,65

331,34

336,30

351,61

400,68

406,90

397,06

412,71

410,94

411,72

462,25

Запорізька

476,60

476,91

491,63

504,41

524,50

542,52

565,03

560,15

578,91

588,22

570,48

625,66

Івано-Франківська

344,45

328,07

352,59

354,62

392,17

433,57

428,74

428,70

436,48

428,31

420,83

464,86

Київська

400,81

384,87

423,65

426,85

445,62

487,37

496,87

493,08

499,65

502,37

507,32

550,69

Кіровоградська

292,62

286,87

307,50

317,85

330,04

365,05

376,15

374,25

388,21

387,81

380,65

422,23

Луганська

420,94

415,00

434,01

443,38

457,01

490,54

497,55

489,95

504,56

496,05

491,87

546,52

Львівська

358,00

345,76

375,73

378,25

396,12

434,40

446,85

434,84

459,93

456,36

443,68

499,39

Миколаївська

421,76

412,54

431,68

439,33

441,69

482,62

493,81

478,37

500,22

501,04

483,02

559,77

Одеська

397,57

416,49

410,66

419,55

439,26

480,92

479,42

464,46

479,01

472,51

474,58

530,98

Полтавська

397,46

364,97

380,23

396,93

418,31

443,70

456,03

461,24

479,28

473,46

462,40

514,03

Рівненська

346,84

344,34

359,01

356,11

366,11

392,06

392,62

399,84

415,64

409,23

406,78

500,57

Сумська

325,51

322,63

337,27

342,50

370,81

380,27

406,29

405,98

410,45

414,22

400,90

440,43

Тернопільська

246,45

255,59

268,71

266,72

279,59

332,64

320,01

308,94

334, 20

352,52

332,90

365,49

Харківська

409,25

386,45

404,28

412, 19

433,59

468, 20

475,03

462,57

501,93

490, 19

485,41

535,17

Херсонська

294,77

293,29

309,25

323,38

335,33

359,31

386,36

373,94

393,94

392,65

382,95

423,17

Хмельницька

269,74

273,51

289,29

287,38

301,74

333,26

338,10

333,24

347,21

350,51

339,37

400,12

Черкаська

287,37

275,66

299,34

316,34

328,97

370,12

373,63

367,27

381,59

398,51

386,80

421,25

Чернівецька

279,14

282,09

304,63

305,51

316,15

366,09

359,34

356,72

369,53

375,81

379,95

431,14

Чернігівська

285,36

279,82

298,55

307,65

325,43

363,35

370,13

361,75

368,60

372,59

362,64

403,18

м. Київ

649,69

639,77

688,72

688,71

722,58

792,86

808,05

786,32

809,59

813,69

796,73

950,63

м. Севастополь

443,49

412,36

429,68

446,76

454,27

499,69

513,10

505,15

521,48

519,97

504,01

595,33



Таблиця Б.2

Середня заробітна плата по регіонах у 2004 році (в розрахунку на одного штатного працівника, грн.) 



січень

лютий

березень

квітень

травень

червень

липень

серпень

вересень

жовтень

листопад

грудень

Україна

499,66

510,06

545,07

547,90

554,96

601,45

607,97

604, 19

630,82

636,21

644,27

703,77

Автономна 

Республіка Крим

470,67

452,56

493,16

499,83

512,62

549,15

565,65

571,46

581,54

583,90

593,33

659,90

Вінницька

349,31

368,77

390,82

396,33

405,26

445,82

454,70

445,71

479,07

483,64

484,60

523,28

Волинська

332,88

347,08

382,46

380,67

387,39

425,31

423,05

421,88

449,58

450,79

455,01

490,60

Дніпропетровська

571,04

589,12

620,30

627,75

626,67

666,88

693,39

676,32

708,18

719,21

723,23

782,78

Донецька

611,11

612,56

657,73

662,66

667,25

712,37

730,04

730,09

771,75

784,07

793,51

811,83

Житомирська

352,22

367,62

403,38

405,14

413,83

462,49

448,23

438,62

472,79

464,44

477,91

523,61

Закарпатська

384, 19

415,63

443,11

442,46

450,50

503,38

504, 19

493,60

516,63

520,40

517,96

583,35

Запорізька

582,27

575,60

635,80

648,39

646,55

678,48

696,67

680,56

708,52

712,43

717,13

776,93

Івано-Франківська

425,59

438,89

470,99

471,80

483,80

532,27

522,50

551,82

544,15

548,24

547,52

599,68

Київська 

514,23

499,77

552,22

554,24

566,91

616,32

612,00

614,86

636,78

628,71

649,48

701,43

Кіровоградська

364,78

381,38

410,09

417,43

425,37

464,58

471,12

480,76

499,56

501,36

509,06

546,24

Луганська

501,68

518,11

554,84

547,57

573,57

587,88

611,11

623,46

643,34

646,96

657,16

691,88

Львівська

440,16

456,50

493,18

485,09

490,16

545,67

544,07

526,25

570,68

561,85

561,37

613,30

Миколаївська

488,88

493,08

518,12

543,06

532,43

575,95

585,71

569,48

598,67

606,28

614,24

684,50

Одеська

489,79

517,08

527,21

525,95

543,97

563,64

582,40

579,85

590,32

596,87

608,95

681,21

Полтавська

474, 20

508,12

514,62

513,00

513,97

567,75

574,98

585,50

603,22

604,51

604,27

664,93

Рівненська

415,32

422,03

476,45

477,71

477,33

497,75

513,83

505,25

543,41

574,07

548,84

630,22

Сумська

395,41

413,27

440,30

438,00

444,59

477,42

492,62

508,63

504,22

507,40

516,02

552,33

Тернопільська

318,41

337,31

357,72

362,88

367,99

432,52

379,99

380,88

419,34

431,46

439,46

473,66

Харківська

492,66

507,44

521,40

530,32

528,66

586,11

577,77

572,24

619,01

607,29

619,00

669,89

Херсонська

366,41

377,38

409,95

414,44

424,91

457,05

468,26

458,91

495,27

496,14

497,23

546,39

Хмельницька

346,34

344,18

378,28

387,09

397,69

438,68

435,07

445,37

450,69

455,50

455,63

510,81

Черкаська

375,39

387,38

419,38

427,12

435,86

479, 19

485,62

480,02

501,67

520,26

514,62

554,27

Чернівецька

363,84

377,50

410,09

406,62

413,36

460,11

456,27

440,99

470,42

478,54

493,97

539,92

Чернігівська

349,26

363,06

406,39

401,17

411,90

466,33

451,42

463,66

479,46

470,61

484,12

521,79

м. Київ

840,72

840,68

898,00

889,34

903,11

1009,84

1001,41

983,10

997,34

1019,73

1041,31

1217, 20

м. Севастополь

516,15

529,95

545,79

571,69

553,86

590,36

598,74

593,30

632,81

621,12

637,58

728,21



Таблиця Б.3

Середня заробітна плата по регіонах у 2005 році (в розрахунку на одного штатного працівника, грн.) 



Січень

Лютий

Березень

Квітень

Травень

Червень

Липень

Серпень

Вересень

Жовтень

Листопад

Грудень

Україна

640,86

666,76

722,01

733,73

764,29

823,10

837,45

831,06

856,02

882,10

896,58

1019,71

Автономна Республіка Крим

575,97

582,90

647,62

651,58

697,95

739,41

778, 20

771,17

791,35

800,83

812,59

922,32

Вінницька

456,40

478,09

525,58

536,75

559,97

613,16

625,85

626,10

652,25

677,91

677,75

786,71

Волинська

450,13

462,26

503,64

525,72

556,56

604,48

620,48

619,73

630,37

666,65

684,44

773,62

Дніпропетровська

771,09

736,82

823,75

858,97

879,98

918,91

954,87

943,60

974,76

990,44

998,10

1117,12

Донецька

784,69

801,01

908,91

889,15

914,90

969,15

986,38

998,85

1026,93

1041,97

1067,62

1157,95

Житомирська

460,78

486,52

530,82

545,33

569,64

650,41

632,84

610,67

637,29

670,94

683,02

775,81

Закарпатська

502,16

534,71

594,62

593,64

623,58

683,47

696,72

675,33

724,55

726,38

759,83

899,66

Запорізька

721,51

735,01

795,78

793,72

849,83

865,80

895,84

883,05

905,86

932,73

936,36

1027,10

Івано-Франківська

555,46

601,63

644,07

652,66

674,55

761,11

751,33

778,64

756,69

775,44

778,14

907,77

Київська

651,70

675,10

719,28

743,92

760,95

816,91

850,69

848,92

856,09

912,28

901,11

1019,92

Кіровоградська

488,34

501,38

539,44

565,12

592,91

633,64

663,96

656,46

669,59

694,87

706,28

800,82

Луганська

642,87

670,49

741,59

734,16

778,71

812,86

836,33

844,50

874,81

869,54

891,75

982,60

Львівська

548,39

601,86

641,76

648,73

675,73

737,97

741,74

743,24

765,68

784,13

787,34

891,37

Миколаївська

612,47

636,76

680,59

674,18

719,00

763,70

779,90

740,56

791,90

795,89

825,62

943,85

Одеська

640,02

647,75

688,24

685,48

739,87

791,65

794,39

773,39

804,79

832,54

845,76

981,77

Полтавська

606,92

672,34

663,26

691,11

712,29

762,91

801,77

812,90

798,32

814,36

832,06

940,32

Рівненська

561,07

585,71

630,97

629,74

646,02

685,72

700,98

684,30

700,04

753,46

762,55

886,40

Сумська

507,40

533,21

595,33

599,82

632,66

685, 20

701,83

718,63

702,33

744,12

744,12

814,04

Тернопільська

414,87

447,72

478,31

502,87

516,08

614,86

547,74

540,10

588,79

627,22

637,35

749,13

Харківська

596,08

650,06

671,00

691,77

713,98

771,66

787,54

784,98

813,34

840,69

850,52

945,93

Херсонська

476,36

502,30

541,92

564,17

595,48

649,98

661,32

635,68

670,07

706,86

704,54

799,75

Хмельницька

454,21

473,53

507,72

523,51

548,83

598,77

608,30

600,60

613,26

640,91

661,74

791,46

Черкаська

486,32

507,77

561,57

582,64

614,27

654,53

681,57

674,05

694,94

727,68

732,51

799,63

Чернівецька

476,82

494,23

540,84

551,69

576,62

627,63

662,08

641,64

670,45

694,66

704,30

823,82

Чернігівська

454,65

478,98

532,84

539,72

570,04

637,88

641,93

651,37

643,92

666,93

681,41

741,93

м. Київ

1024,76

1099,85

1142,50

1189, 19

1224,76

1382,40

1361,43

1324,64

1368,02

1423,77

1450,36

1755,08

м. Севастополь

630,85

689,21

711,04

725,89

762,45

806,79

833,12

796,99

861,11

876,34

882,50

1071,17



Таблиця Б.4

Середня заробітна плата за регіонами у 2006 році (в розрахунку на одного штатного працівника, грн) 



Січень

Лютий

Березень

Квітень

Травень

Червень

Липень

Серпень

Вересень

Жовтень

Листопад

Грудень

Україна

864,91

904,62

986,65

984,29

1002,88

1063,59

1078,86

1073,10

1086,58

1088,07

1103,90

1277,06

Автономна Республіка Крим

767,92

792,21

886,60

905, 20

917,03

976,45 

1001,69

1004,73

1000,30

988,32

1004,71

1173,86

Вінницька

626,16

673,28

732,73

734,04

760,86

815,66

836,25

839,27

843,64

849,47

862,39

975,12

Волинська

632,21

656,07

734,31

720,27

747,00

806,68

814,89

795,94

808,35

813,80

826,31

951,23

Дніпропетровська

990,14

999,87

1122,37

1073,21

1130,56

1145,32

1183,88

1166,73

1179,43

1177,50

1194,08

1344,43

Донецька

1040,45

1054,75

1168,56

1120,60

1160,65

1227,47

1225,06

1237,69

1263,34

1252,99

1277,71

1424,64

Житомирська

631,48

671,90

745,08

740,97

764,64

844,08

835,76

809,43

851,18

824,62

842,55

980,93

Закарпатська

704,67

753,03

808,65

804, 19

834,30

903,87

916,95

900,51

928,29

907,05

916,99

1070,45

Запорізька

935,82

968,55

1049,25

1016,32

1050,82

1102,80

1124,51

1112, 20

1143,70

1154,63

1156,68

1301,23

Івано-Франківська

757,46

802,14

880,29

912,96

888,99

949,40

977,43

985,79

983,27

953,24

951,12

1072,13

Київська

860,31

912,55

997,07

1005,41

1022,92

1071,97

1094,77

1113,22

1111,88

1103,57

1140,08

1283,96

Кіровоградська

660,87

698,72

763,69

771,28

789,40

823,10

873,14

861,00

869,40

873,01

868,95

1011,21

Луганська

875,99

901,87

975,32

970, 19

991,68

1032,88

1055,03

1054,57

1069,89

1074,26

1088,45

1192, 19

Львівська

749,31

802,33

866,81

874,09

891,24

944,16

972,94

959,57

984,41

962,43

972,51

1117,12

Миколаївська

846,12

860,38

897,81

890,61

912,53

965,25

1003,74

966,22

993,45

991,24

987,59

1191,32

Одеська

805,73

849,74

912,21

913,67

950,38

999,03

999,72

978,32

1009,83

990,71

1008,64

1196,30

Полтавська

792,23

842,07

890,82

918,51

906,72

961,58

1004,98

1023,16

1009, 19

1010,29

1006,73

1181,50

Рівненська

751,66

780,74

882,41

829,63

845,95

911,23

909,67

889,74

904,13

920,08

914,70

1124,47

Сумська

713,93

746,42

806,72

824,75

830,64

869,96

897,99

923,62

892,54

900,95

897,45

1001,93

Тернопільська

587,93

622,31

702,98

682,31

703,56

818,04

731,16

723,12

747,51

768,13

782,44

907,74

Харківська

804,02

858,15

909,65

917,53

932,17

993,52

1012,27

1018,10

1032,86

1026,16

1027,07

1169,65

Херсонська

644,25

682,90

743,24

761,82

769,01

838,10

843,48

812,08

838,49

839,95

843,71

988,44

Хмельницька

640,36

678,97

751,45

725,53

747,64

812,88

829,86

814,37

825,87

837, 19

845,81

1023,61

Черкаська

682,71

713,39

788,13

793,92

817,43

867,25

888,47

874,09

889,83

909,62

913,24

1033,04

Чернівецька

660,04

686,99

775,67

771,91

785,14

839,82

848,48

860,68

847,09

855,64

857,42

1037,75

Чернігівська

636,37

655,50

757,83

750,53

767,41

813,95

836,46

833,81

827,69

825,51

827,92

957,63

м. Київ

1399,37

1509,82

1599,92

1687,51

1646, 19

1784,64

1784,44

1763,74

1756,47

1805,61

1855,44

2256,88

м. Севастополь

834,17

866,74

953,27

977,42

964,78

1028,97

1031,02

1022,55

1063,21

1030,52

1052,76

1243,38



Таблиця Б.5

Середня заробітна плата за регіонами за місяць у 2007 році (в розрахунку на одного штатного працівника, грн.) 

Назва регіонів

Січень

Лютий

Березень

Квітень

Травень

Червень

Липень

Серпень

Вересень

Жовтень

Листопад

Грудень

Україна

1112

1142

1230

1224

1277

1368

1421

1398

1426

1475

1485

1675

Автономна Республіка Крим

1002

1007

1062

1081

1150

1250

1311

1303

1299

1333

1345

1493

Вінницька

822

851

887

916

953

1064

1114

1069

1093

1176

1157

1273

Волинська

825

835

870

892

942

1054

1098

1065

1083

1118

1124

1257

Дніпропетровська

1229

1240

1477

1402

1453

1448

1520

1474

1489

1543

1543

1682

Донецька

1280

1330

1405

1402

1464

1561

1582

1584

1649

1655

1696

1840

Житомирська

830

856

904

913

972

1116

1112

1071

1118

1143

1138

1278

Закарпатська

884

925

964

987

1016

1119

1176

1143

1183

1204

1189

1370

Запорізька

1166

1186

1268

1295

1309

1391

1474

1434

1473

1521

1518

1694

Івано-Франківська

988

997

1039

1067

1138

1231

1285

1279

1246

1294

1260

1412

Київська

1117

1149

1241

1234

1285

1384

1438

1436

1448

1492

1520

1671

Кіровоградська

865

891

912

943

982

1068

1155

1106

1109

1190

1173

1287

Луганська

1119

1138

1203

1222

1278

1319

1386

1380

1387

1445

1452

1553

Львівська

953

997

1063

1047

1109

1203

1258

1240

1265

1312

1296

1447

Миколаївська

1007

1012

1109

1122

1127

1219

1282

1244

1258

1287

1305

1492

Одеська

1061

1061

1102

1090

1165

1257

1274

1247

1270

1320

1345

1536

Полтавська

1025

1072

1094

1122

1151

1231

1317

1280

1321

1356

1368

1580

Рівненська

907

954

1058

1055

1056

1142

1189

1157

1173

1213

1217

1491

Сумська

913

928

966

988

1057

1094

1186

1189

1150

1213

1208

1306

Тернопільська

760

788

820

833

867

1007

1018

964

988

1044

1068

1191

Харківська

1029

1078

1123

1129

1173

1254

1317

1292

1330

1365

1373

1559

Херсонська

826

854

891

912

954

1072

1092

1044

1078

1113

1124

1271

Хмельницька

831

857

924

944

972

1091

1100

1076

1103

1153

1146

1357

Черкаська

879

924

953

970

1018

1117

1155

1121

1148

1218

1200

1332

Чернівецька

859

876

911

947

979

1091

1131

1096

1116

1130

1147

1341

Чернігівська

820

823

898

901

962

1053

1110

1096

1079

1119

1130

1231

м. Київ

1865

1911

2115

2040

2122

2302

2374

2353

2410

2526

2540

3038

м. Севастополь

1065

1100

1160

1163

1227

1315

1373

1340

1392

1413

1445

1638



Таблиця Б.7

Середня заробітна плата за регіонами за місяць у 2008 році (в розрахунку на одного штатного працівника, грн) 

Назва регіонів

Січень

Лютий

Березень

Квітень

Травень

Червень

Липень

Серпень

Вересень

Жовтень

Листопад

Грудень

Україна

1521

1633

1702

1735

1774

1883

1930

1872

1916

1917

1823

2001

Автономна Республіка Крим

1328

1432

1505

1521

1589

1715

1729

1679

1708

1717

1643

1776

Вінницька

1149

1268

1270

1299

1362

1461

1518

1463

1492

1549

1473

1587

Волинська

1162

1215

1287

1298

1371

1455

1492

1451

1450

1490

1415

1522

Дніпропетровська

1622

1784

1810

1843

1860

1952

2009

1964

1983

1959

1810

1936

Донецька

1745

1873

1916

1937

1999

2126

2164

2151

2218

2096

1934

2035

Житомирська

1155

1238

1289

1319

1387

1511

1524

1463

1516

1504

1436

1568

Закарпатська

1188

1279

1331

1359

1415

1511

1556

1488

1552

1572

1515

1720

Запорізька

1547

1643

1742

1788

1785

1879

1960

1883

1923

1906

1787

1932

Івано-Франківська

1289

1370

1422

1435

1551

1655

1634

1615

1642

1651

1573

1718

Київська

1545

1657

1764

1754

1874

1913

1958

1925

1950

1978

1906

2039

Кіровоградська

1204

1299

1305

1348

1395

1480

1570

1490

1519

1543

1452

1555

Луганська

1509

1618

1665

1706

1747

1821

1879

1854

1922

1884

1772

1870

Львівська

1295

1414

1499

1488

1537

1616

1669

1619

1676

1682

1607

1765

Миколаївська

1370

1429

1497

1552

1567

1661

1712

1630

1677

1743

1701

1962

Одеська

1403

1458

1528

1519

1599

1691

1705

1625

1690

1772

1657

1982

Полтавська

1429

1511

1529

1591

1621

1725

1793

1765

1797

1781

1617

1797

Рівненська

1236

1317

1485

1482

1485

1608

1604

1517

1587

1593

1566

1817

Сумська

1221

1346

1355

1378

1454

1497

1601

1572

1554

1598

1517

1624

Тернопільська

1073

1161

1214

1228

1270

1394

1373

1321

1371

1419

1410

1595

Харківська

1405

1537

1545

1605

1626

1726

1784

1738

1802

1802

1719

1874

Херсонська

1127

1217

1279

1288

1323

1453

1460

1400

1435

1515

1435

1608

Хмельницька

1175

1264

1329

1351

1382

1525

1518

1478

1482

1518

1493

1650

Черкаська

1212

1292

1342

1373

1428

1529

1600

1567

1550

1582

1495

1577

Чернівецька

1148

1226

1295

1316

1349

1477

1479

1437

1490

1523

1500






Таблиця Б.8

Середня заробітна плата за регіонами за місяць у 2009 році (в розрахунку на одного штатного працівника, грн.) 

Назва регіонів

Січень

Лютий

Березень

Квітень

Травень

Червень

Липень

Серпень

Вересень

Україна

1665

1723

1818

1845

1851

1980

2008

1919

1964

Автономна Республіка Крим

1467

1484

1565

1623

1659

1785

1822

1766

1821

Вінницька

1283

1341

1384

1438

1469

1587

1624

1538

1572

Волинська

1253

1268

1351

1348

1383

1527

1548

1464

1487

Дніпропетровська

1726

1769

1824

1925

1890

2022

2065

2003

2027

Донецька

1840

1940

2035

2013

2035

2174

2196

2136

2193

Житомирська

1269

1313

1382

1410

1472

1626

1602

1510

1554

Закарпатська

1322

1387

1439

1467

1527

1637

1685

1579

1677

Запорізька

1618

1662

1812

1823

1794

1910

1943

1851

1884

Івано-Франківська

1432

1518

1557

1549

1626

1740

1717

1689

1667

Київська

1736

1811

1894

1905

1930

2078

2104

2009

2039

Кіровоградська

1303

1366

1422

1477

1510

1604

1649

1573

1582

Луганська

1663

1718

1799

1817

1814

1919

1943

1880

1918

Львівська

1434

1518

1569

1608

1624

1740

1774

1688

1741

Миколаївська

1559

1614

1765

1804

1743

1860

1893

1793

1854

Одеська

1571

1581

1658

1680

1719

1835

1886

1766

1816

Полтавська

1530

1597

1628

1636

1657

1774

1832

1754

1787

Рівненська

1377

1407

1562

1595

1563

1688

1692

1633

1634

Сумська

1404

1431

1505

1526

1565

1615

1689

1678

1630

Тернопільська

1207

1267

1313

1339

1382

1535

1512

1443

1435

Харківська

1558

1651

1691

1739

1745

1859

1915

1810

1882

Херсонська

1275

1329

1403

1428

1474

1559

1593

1477

1531

Хмельницька

1300

1334

1441

1481

1485

1618

1645

1560

1541

Черкаська

1363

1382

1452

1468

1523

1598

1610

1533

1565

Чернівецька

1312

1355

1436

1437

1481

1627

1630

1554

1569

Чернігівська

1257

1295

1440

1385

1455

1586

1566

1523

1499

м. Київ

2794

2864

3101

3147

3066

3283

3320

3126

3250

м. Севастополь

1664

1690

1800

1793

1886

1984

1921

1869

1908



Таблиця Б.9

Середній розмір місячної пенсії та кількість пенсіонерів (на початок року) 

Одиниці виміру

Роки

Середній розмір призначеної місячної пенсії пенсіонерам, які перебувають на обліку в органах Пенсійного фонду

Кількість пенсіонерів (млн) 





всього

у тому числі: 









за віком

за інвалідністю

у разі втрати годувальника



Крб. 

1991

103,6

109,7

…

58,0

13,1



1992

539,6

554,8

…

423,6

13,6



1993

9735

10204

10469

6304

14,2

Тис. крб. 

1994

292,1

306,9

317,4

185,5

14,5



1995

1156

1174

1368

809

14,5

Грн. 

1996

38,7

38,8

45,6

33,2

14,5



1997

51,9

50,8

67,3

43,6

14,5



1998

52,2

50,9

68,6

43,5

14,5



1999

60,7

60,1

75,9

47,8

14,5



2000

68,9

69,3

82,3

52,0

14,5



2001

83,7

85,2

94,5

61,0

14,4



2002

122,5

127,1

129,7

85,5

14,4



2003

136,6

141,8

142,4

95,9

14,4



2004

182,2

194,2

170,9

120,2

14,3



2005

316,2

323,8

305,2

262,9

14,1



2006

406,8

417,7

393,2

302,8

14,0



2007

478,4

497,0

435,8

339,3

13,9



2008

751,4

798,9

598,2

474,3

13,8



2009

898,4

942,7

742,7

647,0

13,7



Дані про середній розмір призначених місячних пенсій наводяться з урахуванням компенсаційних виплат і цільових допомог, передбачених законодавством.