Аналіз господарської діяльності підрозділу ВАТ Київська поліграфічна фабрика Зоря

Міністерство освіти України

        Національний технічний університет України

        “КПІ”

        Видавничо - поліграфічний факультет







        КУРСОВА РОБОТА

        на тему:

        “Аналіз господарської діяльності підрозділу

            ВАТ “Київська поліграфічна фабрика “Зоря”







        Виконавець: ст. гр. зе - 3

        Ревук М.М.

        Викладач: Кваско А. В.







        КИЇВ - 1999







                                 ЗМІСТ







        Вступ

............................................................................

....  2стр.

        Характеристика підприємства та загальний

        аналіз               його                показників                .

.................................................. 4 стр.

        Характеристика цеху глибокого друку підприємства

        та           аналіз           його           показників            .

........................................... 12 стр.

        Аналіз використання трудових ресурсів та

        заробітної                                                     плати

........................................................... .14 стр.

        Аналіз організаційно - технічного рівня виробництва

        та використання основних фондів  ...............................  21

стр.

        Аналіз випуску продукції  ..........................................

29 стр.

        Аналіз витрат на виробництво і реалізацію

        продукції              .............................................

..........................  32 стр.

        Аналіз прибутку  та  рентабельності   ..........................  35

стр.

        Висновки

.......................................................................   37

стр.

        Додатки

.........................................................................

41 стр.







                                 ВСТУП







        Для  написання  курсової  роботи  на  тему   “Аналіз   господарської

діяльності підрозділу поліграфічного підприємства” за  базу  для  досліджень

мною  було  обрано  дільницю   глибокого   друку   відкритого   акціонерного

товариства “Зоря”.

          Дана тема є дуже актуальною , насамперед , коли економіка  України

знаходиться  в  стані  переходу  до  ринку  .  Економічний  аналіз  дозволяє

об’єктивно  оцінити  хід  господарювання  ,  визначити  розміри  та  причини

відхилення від стандартних параметрів та очікуваних  результатів  ,  виявити

резерви підвищення ефективності виробництва  та  розробити  заходи  щодо  їх

мобілізацїї .

        Аналіз господарської діяльності робить можливим комплексне  системне

дослідження економічних  явищ  та  процесів  ,  факторів  та  причин  що  їх

обумовлюють  ,  об’єктивну  оцінку  ефективності  виробничо   -   фінансової

діяльності  та  стабільності  ринкового  становища  ,  діагностику  ,  пошук

резервів  та  можливостей  їх  мобілізації  у  поточному  та   перспективних

періодах .

        Формування ринкової економіки обумовлює  розвиток  аналізу  в  першу

чергу на рівні окремих підприємств та їх внутрішніх структурних  підрозділів

. Уміло організувати аналітичну роботу на підприємстві  значить  забезпечити

синтез аналітичної інформації , як окремих  функціональних  служб  ,  так  і

служб менеджменту .







       Характеристика підприємства та загальний аналіз його показників



        Поліграфічне підприємство  “Зоря”  є  одним  з  ведучих  підприємств

України по виготовленню різноманітної етикетної  та  пакувальної  продукції.

ВАТ  “Київська  поліграфічна  фабрика “ Зоря “ розташована  у  місті   Києві

по вулиці Лугова ,  1.  Ще  декілька  років  тому  ВАТ  “Зоря”  належало  до

державних підприємств , а зараз , в період  переходу  економіки  України  до

ринку , воно змінило форму власності , щоб не збанкрутіти .



          Підприємство  не  є   збитковим  ,  як  деякі  інші   поліграфічні

підприємства , але й не дає таких прибутків , як раніше  ,  коли  воно  було

єдиним за своєю  спеціалізацією  в  м.Києві  .  Підприємство  є  самостійним

господарюючим  суб’єктом  ,  яке  являється  юридичною  особою  і   здійснює

виробничу та комерційну діяльність з метою забезпечення потреб населення  та

підприємств на пакувальну продукцію .

        Дане  підприємство  спеціалізується  на  виготовленні  етикетної  та

пакувальної продукції . А саме :  етикетки  віддруковані  офсетним  способом

 прямокутні , з фігурною висічкою , ламіновані , з металізованого  паперу  ,

з (конгревним тисненням ) , пачки-висічки , коробки  та  пакунки  з  картону

або комбінованих матеріалів , парафіновані  етикетки ,  видрукувані  в  1-6

фарб  способами  флексографічного  та  глибокого  друку   ,   непарафіновані

етикетки,  з  паперу  ,  поліетилену  ,   ламінованого   паперу   .    Також

підприємство  виготовляє товари  ширвжитку  :  набори  кольрового  паперу  ,

дитячі іграшки,  бланочну продукцію , візитки , картонні папки для  офісу  ,

як для власного споживання , так і на  замовлення  .  Послугами  ВАТ  “Зоря”

користуються багато підприємств різних галузей  ,  серед  яких  підприємства

фармацевтичної , харчової промисловості та інші . На даний момент  кількість

замовників дещо зменшилась, як і більшість  підприємств  ,  “Зоря”  страждає

від  неповної  завантаженості  своїх  цехів  ,  що  погано  відбивається  на

економічних показниках діяльності підприємства .

        Структура підприємства - цехова . “Зоря” складається з окремих цехів

які , в свою чергу ,  поділяються  на  дільниці  .  До  складу  підприємства

входять:  цехи  офсетного  ,  глибокого  та  флексографського  друку  ,  цех

ширвжитку  і ремонтно - механічний цех .

        Одним з найбільших цехів підприємства  є  офсетний  цех  .  В  ньому

виготовляються фотоформи ,  машинні  форми  ,  виконується  друк  і  обробка

віддрукованого замовлення , куди входить висічка ,  склейка  ,  лакування  ,

при потребі , порізка , конгревне тиснення або тиснення позолотою , а  також

упаковка готової продукції . Тобто ,  в офсетному цеху замовлення  проходить

весь технологічний процес від початку й до кінця  .  В  цеху  застосовуються

дещо застарілі технології . Виконання замовлення починається з  виготовлення

первинної фотоформи  ,  тобто  фотографування  оригіналу  .  Далі  фотоформи

ретушують , на контактно - копіювальному станку  створюють  з  них  текстові

діапозитиви  і  монтажують  .  З  монтажів  виготовляють  фотоформи   ,   на

прободрукарському станку роблять пробні відбитки , які підписує  замовник  ,

у разі згоди , та начальник цеху .  З  цих  фотоформ   виготовляють  машинні

форми для кожної  фарби  для  тиражу  замовлення  .  Форми  встановлюють  на

друкарській машині і починається друк  тиражу  .  Далі  віддрукований  тираж

проходить певну обробку (лакування , склейку , висічку , порізку і інші )  в

залежності від виду продукції . Після  цього  готову  продукцію  сортують  ,

рахують , запаковують і відправляють на склад  .У  флексографському  цеху  ,

окрім друкування замовлення флексографським способом друку , виконується  ще

й парафінування і пластифікація віддрукованої продукції .  Для  виготовлення

друкарських фотополімерних  форм  застосовуються  фотополімерні  пластини  “

Cyral “ фірми “Du Pont “. Встановлено машину “ Babiflex “  для  виготовлення

фотополімерних форм .





        У глибокому друці використовується технологія безпігментного друку .

Виготовлення форм для глибокого цеху відбувається  безпосередньо  у  цеху  з

готових фотоформ , які виготовляються в офсетному цеху . Там  же  замовлення

друкується  і  відправляється  на  подальшу   обробку   .   Окрім   дільниці

виготовлення  форм  та  дільниці  друку  в  цеху  є  дільниця   виготовлення

флексографських кліше . Раніше використовувався негативний  монтаж  ,  зараз

підприємство перейшло на позитивний та на італійські  світлочутливі  шари  .

Матеріали , які застосовуються  (поліфан , хайкор  ,  каурекс  )  дозволяють

отримати продукцію найвищого гатунку .

        Всі відходи поступають до цеху ширвжитку .  Там  вони  сортуються  ,

перероблюються та відправляються на пункти здачі макулатури .

        Ремонтно   -   механічний   цех   забезпечує   безперебійну   роботу

устаткування . Він проводить оперативний  ремонт  і  наладку  встановленного

устаткування та приладів , виготовляє просте устаткування для цехів (  різні

ванни , цинкорубильний станок та інш. ) .

        Більшість устаткування цехів є моральнозастарілим і  ,  працюючи  на

ньому ,  мало  шансів  збільшити  кількість  замовників,  а  отже  підвищити

завантаженість виробництва і  покращити  економічні  показники  .  Основному

устаткуванню вже близько  двадцяти  років  але  є  і  новітнє  устаткування,

придбане та встановлене в останні роки.

        Для аналізу основних економічних показників  використовувалися  дані

планового відділу , бугалтерії та інших відділів  за  1999  та  2000  звітні

роки . Одним з основних документів  ,  який  показує  результати  діяльності

підприємства  є  баланс  .  Бухгалтерський  баланс   являє   собою   систему

згрупованих та узагальнених  даних  про  наявність  засобів  господарства  і

джерел  ,  що  одержуютьодержують  в  процесі  виробничо-  господарської   діяльності

підприємства .

        Маючи дані  балансу  ,  який  наведений   у  додатках  ,  ми  можемо

розрахувати показники які характеризують фінансову стійкість підприємства  .

Фінансова стійкість відображує  рівень  ризику  діяльності  підприємства  та

залежності від запозиченого капіталу . В  якості  оцінювальних  коефіцієнтів

використовуються :

        1). Коефіцієнт автономії - показує , яка питома вага власних  коштів

в загальній сумі грошей ,  які  є  на  підприємстві  .  Дорівнює  відношенню

першої групи пасиву до балансу :

        КАВ (’97)= 8941,7/ 9855,6 = 0,91

        КАВ (’98)= 8172,2/ 9471,8 = 0,86

        Даний  показник  повинен  дорівнювати  0,5,   або  бути  більшим   .

Розраховані дані відповідають цим вимогам і є позитивними .

        2). Коефіцієнт довготермінового залучення позикових  засобів  .  Він

дорівнює відношенню другої групи  пасиву  до  суми  першої  та  другої  груп

пасиву  балансу  .  Зростання  даного  коефіцієнту  свідчить  про  посилення

фінансової стійкості :

        КД,З(’97)= 0

        КД,З(’98)= 0

        В нашому випадку даний коефіцієнт буде дорівнювати нулю , бо  згідно

балансу підсумок по другій групі пасиву дорівнює нулю .



        3). Коефіцієнт маневрування вказує на  ступінь  мобільності  власних

коштів. Дорівнює відношенню суми другої та третьої груп  активу  за  мінусом

третьої групи пасиву до першої групи пасиву :

        КМ(‘97)= ( 1417,3 + 1810,2 - 913,9 ) / 8941,7 = 0,26

        КМ(‘98)= ( 1115,1 + 2282,9 - 1299,6 ) / 8172,2 = 0,26

        Оптимальний варіант,  коли даний коефіцієнт коливається в межах  від

0,4 до 0,6 . В нашому випадку він є меншим , що свідчить про низький  рівень

мобільності власних коштів .

        4).  Коефіцієнт  інвестування  характеризує  частку  джерел  власних

коштів суб’єкту господарювання в покритті позаобігових  активів  .  Дорівнює

відношенню першої групи пасиву до першої групи активу :

        КІНВ.(‘97)= 8941,7/ 6628,1 = 1,35

                  КІНВ.(‘98)= 8172,2 / 6073,8 = 1,35

        Вважається , що даний коефіцієнт повинен дорівнювати 1 або більше .

        5). Коефіцієнт покриття  засобів  і  витрат  .  Дорівнює  відношенню

другої та третьої груп активу за мінусом  третьої  групи  пасиву  до  другої

групи активу:

        КП(‘97)= ( 1417,3 + 1810,2 - 913,9 ) / 1417,3 = 1,6

        КП(‘98)= ( 1115,1 + 2282,9 - 1299,6 ) / 1115,1 = 1,9

        Оптимальне значення даного коефіцєнту 0,5 .

        Ліквідність балансу показує , в  якій  степені  підприємство  здатне

розрахуватися по короткостроковим зобов’язанням  поточними  активами.  Серед

коефіцієнтів , що аналізують платоспроможність підприємства такі :

        1).     Коефіцієнт      загальної      ліквідності      характеризує

платіжоспроможність підприємства . Дорівнює  відношенню  другої  та  третьої

груп активу до третьої групи пасиву :

        КЗАГ. Л.(’97)= 1417,3+1810,2/ 913,9 = 3,5

        КЗАГ. Л.(’98)= 1115,1+2228,9/ 1299,6 = 2,5

        Даний показник повинен бути не менше 1 і коливатись від 2 до 2,5 але

не  менше  одиниці   .   З   розрахунків   видно   ,   що   підприємство   є

платіжоспроможнім , але показник за 1998 рік ближче до вказаних вимог .

        2).  Коефіцієнт  абсолютної  ліквідності   характеризує   можливість

швидкого здійснення розрахунків.  Дорівнює  відношенню  грошових  коштів  та

короткострокових фінансових вкладень до третього розділу пасиву :

        КАБС. Л.(’97)= 59 / 913,9 = 0,065

        КАБС. Л.(’98)= 71,4 / 1299,6 = 0,055

        Оптимальне   значення   даного   коефіцієнту-   >   0,2-   0,25    .



        3). Проміжний коефіцієнт ліквідності на початок та  на  кінець  року

показує, чи достатньо вищеназваної  суми  мобільних  засобів  для  погашення

короткострокових зобов’язань за  платежами  .  Дорівнює  відношенню  третьої

групи активу до третьої групи пасиву .

        КП. Л(‘97)поч= 2492,8 / 1443,8 = 1,73

        КП. Л(‘97)кін= 1810,2 / 913,9 = 1,98

        КП. Л(‘98)поч= 1810,2 / 913,9 = 1,98

        КП. Л(‘98)кін= 2282,9 / 1299,6 = 1,75





        Даний коефіцієнт повинен коливатися в межах  від  0,7  до  0,8  .  З

розрахунків  видно  ,  що  розрахований  коефіцієнт  не  відповідає  заданим

значенням .

        За базовий можна використовувати коефіцієнт загальної ліквідності  .

Зниження  значення  ліквідності  частіше  за  все  говорить   про   загальне

погіршення ситуації з забезпеченістю оборотними засобами і про  необхідність

дієвих заходів по управлінню ними .

        Динаміка показниківліквідності  говорить  про  зниження  загальної

ліквідності , що свідчить про зростання низьколіквідних запасів у  структурі

поточних активів .

        Тепер можна приступити до аналізу ділової активності підприємства  .

До коефіцієнтів , що її характеризують , відносяться такі :

        1). Показник оборотності коштів в розрахунках . Дорівнює  вадношенню

виручки від реалізації до середньої дебіторської заборгованості .

        ПОБ(’97)= 4516,54 / 773,6 = 5,84

        ПОБ(’98)= 4895,44 / 1452,3 = 3,37

        Даний показник обчислений в оборотах . Темп зростання - 57,7%

        2). Показник  оборотності  виробничих  запасів  .  Розраховується  в

оборотах  і  дорівнює  відношенню  витрат  на   виробництво   продукції   до

середньовиробничих запасів.

        ОВ.З(‘97)= 4833,9 / 668,9 = 7,23

        ОВ.З(‘98)= 4833,9 / 564,5 = 8,56

        3). Тривалість операційного циклу розраховується :

        ТО.Ц(‘97)= ( 360 / 5,84 ) + ( 360 / 7,23 ) = 111,43

        ТО.Ц(‘98)= ( 360 / 3,37 ) + (360 / 8,56 ) = 148,88

        Зростання тривалості  операційного  циклу  свідчить  про  погіршання

використання оборотних засобів .

        4).  Показник  оборотності  власного  капіталу  дорівнює  відношенню

виручки від реалізації до середньої величини власного капіталу.

        ОВЛ.К(‘97)= 4516,54 / 8941,7 = 0,5

        ОВЛ.К(‘98)= 4895,44 / 8172,2 = 0,6

        5). Показник оборотності основного капіталу - це відношення  виручки

від реалізації до підсумку середнього балансу “НЕТТО”.

        ООСН.К(‘97)= 4516,54 / 9855,6 = 0,46

        ООСН.К(‘98)= 4895,44 / 9471,8 = 0,52

        Основні показники  виробничо - господарської діяльності підприємства

зведені  у  таблицю  .  Такі  дані  дають  уявлення  про  економічний   стан

підприємства .







Таблиця 1:

|ПОКАЗНИКИ                      |Од. виміру  |1999    |2000    |%      |

|Випуск товарної продукції      |тис. грн.   |3740,1  |3812,5  |101,935|

|                               |            |        |        |8      |

|Собівартість товарної продукції|тис. грн.   |5149    |5291,9  |102,775|

|                               |            |        |        |3      |

|Сума реалізації                |тис. грн.   |4516,55 |4895,45 |108,389|

|                               |            |        |        |1      |

|Собівартість реалізованої      |тис. грн.   |4525,1  |5039,84 |111,375|

|продукції                      |            |        |        |2      |

|Балансовий прибуток            |тис. грн.   |129,1   |-166,7  |       |

|С/річна вартість осн. фондів   |тис.грн.    |16560   |16390   |98,9734|

|                               |            |        |        |3      |

|Фонд оплати праці всього:      |тис. грн.   |987,87  |739,39  |74,8468|

|                               |            |        |        |9      |

|в т.ч.: ПВП                    |тис. грн.   |963,46  |720,82  |74.8157|

|                               |            |        |        |7      |

|робітники                      |тис. грн.   |663,94  |483,48  |72,8198|

|                               |            |        |        |3      |

|С/спискова чисельність: всього:|чол.        |364     |329     |90,3846|

|                               |            |        |        |2      |

|в т.ч.: ПВП                    |чол.        |353     |320     |90,6515|

|                               |            |        |        |6      |

|робітники                      |чол.        |268     |239     |89,1791|

|непромисловий персонал         |чол.        |10      |9       |90     |

|Загальновиробничі витрати      |тис. грн.   |306,7   |306,7   |100    |

|Загальногосподарські витрати   |тис. грн.   |672,3   |672,3   |100    |

|Всього витрат на вир-во по     |тис. грн.   |4833,9  |4833,9  |100    |

|плану                          |            |        |        |       |





           1999  та  2000  роки  були  роками  збереження  кризових  явищ  в

економіці. Спостерігалися підвищення цін на поліграфічні матеріали (папір  ,

картон , фарби та інш. ) , на  енергоресурси  ,  зниження  платоспроможності

населення та замовників й інш.  Все  це  вплинуло  на  економічні  показники

підприємства .

        У 2000 році , порівняно  з  1999  ,  підприємство  збільшило  обсяги

випуску товарної продукції на  102%  або  на  72,4  тис.  грн.  ,  зросла  й

собівартість ТП приблизно на 103% , збільшився й прибуток від  реалізації  ,

на  33   чол.   зменшилась   середньоспискова   чисельність   працюючих   на

підприємстві , зменшився й розмір  фонду  оплати  праці  ,  що,  що  призвело  до

зменшення середньомісячної заробітної плати.

        Негативним є те , що в 1999 році балансовий  прибуток складав  129,1

тис. грн.,  а в 2000 році це вже були збитки  які   дорівнювали  166,7  тис.

грн. . Без змін залишилися планові витрати на виробництво .







        Характеристика цеху глибокого друку підприємства та аналіз його

  показників.



        Цех глибокого друку ВАТ  “Зоря”  має  у  своєму  складі  :  дільницю

виготовлення форм  для  глибокого  друку  ,  друкарську  дільницю,  де  друк

відбувається  глибоким  способом  та  дільницю  виготовлення  цинкографських

кліше для флексографського друку .

        Глибокий цех підприємства “Зоря” оснащено двома 6-ти та  4-фарбовими

друкарськими машинами “Romantik-Andreotti 700 ”,  які  мають  продуктивність

роботи  100  обертів  за  хвилину  .  Крім  двох  друкарських  машин  ,  які

встановлені  на  дільниці  друку  ,  цех   має   у   своєму   розпорядженні:

прободрукарський  станок  “А-900”  з  форматом  готової  продукції  700   та

продуктивністю  роботи  за  паспортом  30  відбитків   за   годину   ,   два

полірувальних станка “Andreotti” для шліфовки та поліровки циліндрів  ,  які

мають формат продукції 270*1000 та паспортну продуктивність роботи  4  форми

за годину , декілька  ванн  для  міднення  форм  “Патер-Ностер”  з  форматом

продукції  50*130  та   продуктивністю   роботи   0,1   мм/г.,   ванни   для

електролітичного обезжирення  ,  для  промивки  циліндрів,  для  нікелювання

циліндрів “Патер-Ностер”, безпігментна лінія розроблена ВНДІП для  травлення

циліндрів  .  Більшість  з  переліченого  устаткування  застосовується   для

виготовлення форм для глибокого друку.

        Виготовлення  продукції  в  цеху  глибокого  друку   починається   з

заповнення бланку - замовлення у виробничому відділі  підприємства  .  Потім

замовлення надходить на виробничі дільниці і починається  виготовлення  форм

. Спочатку виготовляють первинну фотоформу , тобто фотографують  оригінал  і

ретушують отриманий знімок .

        Далі  на  контактно-   копіювальному   станку   створюють   текстові

діапозитиви . Робиться монтаж , за допомогою  якого  виготовляють  фотоформи

для окремих фарб . В такому вигляді вони  надходять  на  дільницю  глибокого

друку, де починається виготовлення форм для друкарських машин .  На  циліндр

наносять роздільчий шар , потім нарощують шари міді та нікелю , копіюють  та

протравлюють . Роблять пробні відбитки , які підписуються замовником ,  якщо

він з усім  згоден  ,  та  начальником  цеху  .  Після  цього  готові  форми

поступають до друкарських  машин  ,  де  відбувається  друк  тиражу  .  Далі

замовлення  відправляється  на  дільниці  післядрукарської  обробки   -   це

парафінування , пластифікація , порізка , упаковка та  інші,   в  залежності

від умов , що поставив замовник .  В  кінці  технологічного  процесу  готову

продукцію сортують , рахують  ,  пакують  і  відправляють  на  склад  .  Всі

технологічні  процеси  на  підприємстві   відображаються   в   маршрутно   -

технологічних картах , куди входять такі розділи як назва операції  ,  назва

устаткування  ,  марка  устаткування  ,  штат  обслуговування   та   розряди

робітників , облікова одиниця продукції , норма часу на облікову  одиницю  ,

вид матеріалу та марка , одиниця виміру матеріалу , норма  витрат  матеріалу

на облікову одиницю .

протравлюють .





            Роблять пробні відбитки , які  підписуються  замовником  ,  якщо

він з усім  згоден  ,  та  начальником  цеху  .  Після  цього  готові  форми

поступають до друкарських  машин  ,  де  відбувається  друк  тиражу  .  Далі

замовлення  відправляється  на  дільниці  післядрукарської  обробки   -   це

парафінування , пластифікація , порізка , упаковка та інші в залежності  від

умов ,  що  поставив  замовник  .  В  кінці  технологічного  процесу  готову

продукцію сортують , рахують  ,  пакують  і  відправляють  на  склад  .  Всі

технологічні   процеси   на   підприємстві   відображаються   в    маршрутно

-технологічних картах , куди входять такі розділи як назва операції ,  назва

устаткування  ,  марка  устаткування  ,  штат  обслуговування   та   розряди

робітників , облікова одиниця продукції, норма часу на  облікову  одиницю  ,

вид матеріалу та марка , одиниця виміру матеріалу , норма  витрат  матеріалу

на облікову одиницю .

      |план|факт|%   |план|факт|%   |

|1. Товарна продукція в цінах на 1.01 (тис. |1904|709,|37,3|2047|1019|49,8|

|грн.)                                      |,4  |9   |    |,2  |,1  |    |

|2. Товарна продукція в діючих цінах ( тис. |1562|569,|36,4|2012|1061|52,7|

|грн.)                                      |,4  |3   |    |,4  |,1  |    |

|3. Товарна продукція в натуральному виразі |286,|103,|36,2|342 |145 |42,4|

|(т.)                                       |8   |8   |    |    |    |    |

|4. Сума реалізації (тис. грн.)             |1437,3        |1260,3        |

|5. Собівартість реалізованої продукції     |1218,94       |1180,34       |

|6. Фонд оплати праці                       |35,2 т. грн.  |40,5 т. грн.  |

|7. Середньоспискова чисельність            |13чол.        |16 ЧОЛ.       |





      Як для  підприємства  в  цілому  ,  так  і  по  цеху  глибокого  друку

характерно збільшення фактичного обсягу товарної продукції в цінах на  1.01

на 143,5 % , в діючих цінах на 186,4% , в натуральному виразі на  139,7%  .

Спостерігається збільшення середньоспискової чисельності цеху у  2000  році

на 3 чол. , а також пов'язане з цим зростання фонду оплати праці на 5,3  т.

грн.







           Аналіз використання трудових ресурсів та заробітної плати .



      Спочатку проаналізуємо чисельність , структуру  та  динаміку  трудових

ресурсів по підприємству в цілому .



     Таблиця 3: Структура та динаміка чисельності підприємства (1999-2000

     р.)

|Категорії працюючих                      |1999      |2000      |Темп  |

|                                         |          |          |росту,|

|                                         |          |          |%     |

|1. Середньоспискова чисельність штатних  |364       |329       |90,4  |

|працівників спискового складу            |          |          |      |

|в т. ч. : працівники основної діяльності |353       |320       |90,7  |

|з них: робітники                         |268       |239       |89,2  |

|2. Непромисловий персонал                |10        |9         |90    |

|3. Середньоспискова чисельність жінок в  |204       |193       |94,6  |

|еквіваленті повної зайнчтості            |          |          |      |

|4. Середньоспискова чисельність штатних  |371       |334       |90,1  |

|працівників на останній день місяця      |          |          |      |





      Впродовж  двох  років  на  підприємстві  відбулося  скорочення   штату

працівників приблизно на 10% . Так чисельність ПВП скоротилася у  2000  році

на 33 чол. , з них : робітників - на 29 чол. та непромисловий персонал -  на

1 чол. . Зменшення відбулося за рахунок виробничих цехів та дільниць .

      Дуже    незначну    частку    в    чисельності    працюючих     займає

непромисловий персонал , а найбільшу  питому  вагу  в  чисельності  займають

робітники . Так у 1999 році чисельність робітників складала 268 чол. ,  а  в

2000  році  -  239  ,  що   складає   приблизно   70-75%   середньоспискової

чисельності. За статтю найбільшу питому вагу займають жінки , приблизно  60%

.

      У цеху глибокого друку у 1999 році було зафіксовано чисельність ,  яка

складала 13  чоловік  ,  а  у  2000  році  -  16  чоловік  .  Впродовж  року

чисельність цеху зросла на 3 чоловіки . Розглянемо  якісний  склад   робочої

сили  підрозділу   підприємства    на    базі    якого  визначємо   середній

розряд  одного  робітника  ,  середній  вік  одного  робітника  та  середній

стаж одного працюючого .







   Таблиця 4: Аналіз якісного складу робочої сили підрозділу за 1999 рік .







|За кваліфікацією  |За рівнем освіти  |За віком          |За стажем роботи  |

|№       |Кіл-ть  |Освіта   |Кіл-ть  |Вік,    |Кіл-ть  |Стаж     |Кіл-ть  |

|розряду |чол.    |         |чол.    |років   |чол.    |.років   |чол.    |

|без     |1       |Середня  |3       |25-31   |1       |1-7      |4       |

|рОЗр.   |        |         |        |        |        |         |        |

|2       |1       |Спеці    |7       |32-38   |3       |8-14     |2       |

|        |        |альн     |        |        |        |         |        |

|3       |1       |Вища     |4       |39-45   |4       |15-21    |4       |

|4       |2       |         |        |46-52   |4       |22-28    |3       |

|5       |4       |         |        |53-59   |2       |29-35    |1       |

|6       |5       |         |        |60 і    |0       |>3б      |1       |

|        |        |         |        |більш   |        |         |        |



) / 14 = 4,5

       Середній розряд одного робітника є досить високим , але не завадило б

 й підвищення рівня кваліфікації робітників . Більшість робітників мають

 спеціальну освіту , четверо здобули вищу освіту і троє мають середню

 освіту.



       Середній вік робітника : ( 28*1+35*3+43*4+49*4+57*2 ) / 14 = 44

       Отже , середній вік робітників дорівнює 44 роки .



Середній    стаж         роботи    одного    робітника    :

 ( 4*4+11*2+18*4+25*3+32*1+39*1 ) / 14 = 18,3



    Таблиця 5: Рух робочих кадрів по цеху глибокого друку (1999-2000 р.).





|                                        |1999        |2000        |

|1. Прийнято : всього                    |4           |10          |

|на постійну роботу                      |3           |10          |

|на тимчасову роботу                     |1           |—           |

|2. Звільнено : всього                   |1           |7           |

|за власним бажанням                     |1           |6           |

|по інвалідності                         |---         |1           |





      Маючи ці дані (табл. 5 ) ми можемо розрахувати деякі  коефіцієнти,  що

аналізують рух робочої сили по цеху глибокого друку . До таких коефіцієнтів

відносять : коефіцієнт обороту по  прийому  дорівнює  відношенню  кількості

всіх прийнятих на роботу робітників до середньоспискової їх  чисельності  ,

коефіцієнт обороту по звільненню







 дорівнює відношенню всіх  звільнених  робітників  до  середньоспискової  їх

 чисельності, коефіцієнт плинності робочої сили  дорівнює  відношенню  числа

 робітників звільнених за  власним  бажанням  та  в  зв'язку  з  порушеннями

 дисципліни до середньоспискової їх чисельності.



Таблиця б:

|Назва коефіцієнту                   |1997        |1998        |

|1. Коефіцієнт обороту по прийому    |0,31        |0,62        |

|2. Коефіцієнт обороту по звільненню |0,08        |0,44        |

|3. Загальний коефіцієнт обороту     |0,39        |1,06        |

|4. Коефіцієнт плинності робочої сили|0,08        |0,38        |





      З таблиці б видно , що по підрозділу коефіцієнт  обороту  по  прийому

 випереджує коефіцієнт обороту по звільненню . Можна зробити висновок , що у

  2000 році, порівняно з 1999 роком , плинність кадрів підвищилася .



Таблиця 7: Аналіз використання робочого часу в цеху (1999-2000 рр.).

|Назва показника                      |1999       |2000        |Відхилення  |

|1. Чисельність працівників           |13         |16          |+3          |

|2. Загальна кількість люд.-днів      |1690       |2400        |+710        |

|відпрацьованих персоналом            |           |            |            |

|3. Загальна кількість люд.-годин     |13520      |19200       |+5680       |

|відпрацьованих персоналом            |           |            |            |

|4. Середня кількість відпрацьованих  |130        |150         |+20         |

|днів одним працюючим ( п.2 : п.1 )   |           |            |            |

|5. Середня кількість відпрацьованих  |1040       |1200        |+160        |

|люд.-год. одним працюючим (п.3 : п.1)|           |            |            |

|6. Тривалість робочого дня ( п.5 :   |8          |8           |            |

|п.4 )                                |           |            |            |





       На основі даних про загальну кількість  відпрацьованих  люд.-днів  та

 люд.-годин було розраховано середню кількість днів та годин  відпрацьованих

 одним робітником . Дані розрахунків показують , що в 2000 році  було  більш

 ефективно використано робочий час  .  Спостерігається  зростання  загальної

 кількості відпрацьованих людино-днів та людино-годин , а  також  збільшення

 середньої кількості відпрацьованих днів та годин одним працівником .

       На основі даних про випуск продукції , кількість відпрацьованих

 людино- днів та людино-годин ,  чисельність  працюючих  можемо  розрахувати

 показники продуктивності праці.



    Таблиця 8: Показники продуктивності праці по цеху за 1999-2000 роки .





|Показник                                    |1999     |2000     |%         |

|1. Середньорічна продуктивність праці одного|36,5     |55,26    |151,4     |

|працюючого (тис. грн.)                      |         |         |          |

|2. Середньорічна продуктивність праці одного|6,65     |7,55     |113,53    |

|працюючого (тонн.)                          |         |         |          |

|3. Середньоденна продуктивність праці, грн. |280,71   |368,42   |131,25    |

|4. Середньогодинна продуктивність праці,    |35,09    |46,05    |131,24    |

|грн.     

        |         |         |          |





       Дані розрахунки показують , що у 2000  році  продуктивність  праці  ,

 порівняно з  1999  роком  ,  підвищилася  .  Так  в  1,5  рази  збільшилася

 середньорічна продуктивність праці працюючого обчислена в тис. грн.  ,  або

 на 18,76 тис. грн. .  На  13%  зросла  середньорічна  продуктивність  праці

 обчислена в  натуральному  виразі  ,  або  на  0,9  тонн.  Той  факт  ,  що

 продуктивність праці в грошовому виразі зросла  більше  ніж  продуктивність

 праці в натуральному виразі, можна пояснити як результат підвищення цін. На

 31% збільшилась середньоденна та середньогодинна продуктивність праці.

       Середньорічну продуктивність праці одного працюючого можна



Представити у вигляды формули  :   Впрац= Троб. д. * Троб. періоду *

Вгодинна



                                                            Таблиця 9:

|Рік   |Тривалість        |Тривалість     |Середньогодинна|Середньорічна   |

|      |робочого          |вобочого       |               |продуктивність  |

|      |ДНЯ , ГОД.        |пеоіоду        |продуктивність |                |

|1997  |8                 |130 днів       |0,0351 т. грн. |36,5 т. грн     |

|1998  |8                 |150 днів       |0,0460 т. грн  |55,2 т. грн.    |





       Маючи  ці  дані  ,  можемо   проаналізувати   вплив   факторів     на

 середньорічну продуктивність праці одного працюючого .



       1. 8*130*0,0351 =36,5 т.грн.



       2. 8*130*0,0460 = 47,84 т. грн.



       3. 8*150*0,0460 = 55,2 т. грн.



       4. 8*150*0,0460 = 55,2 т. грн.



       Тепер можна зробити висновок , що середньорічна продуктивність  праці

 одного працюючого збільшилась під впливом  середньогодинної  продуктивності

 праці на 11,34 т. гри. (47,84 - 36,5 ) , а  також  під  впливом  тривалості

 робочого періоду на 7,36 т. грн. Загальний вплив факторів на  середньорічну

 продуктивність праці складає :  11,34  +  7,36  =  18,7  т.  грн.  ,  тобто

 позитивний .



       Тепер проаналізуємо заробітну плату .

       На ВАТ "Київська поліграфічна фабрика "Зоря" застосовується погодинна

 форма  оплати  праці  .  Оплата   погодинників   здійснюється   на   основі

 відпрацьованого часу та годинної тарифної ставки , розмір якої залежить від

 розряду .



                Таблиця 10: Тарифні ставки погодинників .





|Розряд              |І       |II      |III     |IV      |V       |VI      |

|Тарифна ставка, коп |77,2    |84,4    |93,0    |104,4   |118,7   |138,7   |





       Преміювання  робітників   здійснюється   поквартальне   при     умові

 балансового прибутку . Премія нараховується за :



        1. Суміщення професій .



        2. Розширення зони обслуговування або збільшення об'єму робіт .



        3. Роботу у тяжких та шкідливих умовах .



        4. Виконання обов'язків тимчасово непрацездатного робітника .



        5. Роботу в нічну та вечірню зміну .



        6. Період освоєння нових норм трудових затрат .



        7. Високу професійну майстерність .



        8. Класність .



        9. Керівництво бригадою .





Розмір премії нараховується за умови виконання основного ,  додаткового  та

індивідуального показників  преміювання  .  Основний  показник  -балансовий

прибуток підприємства , додатковий - виконання  норм  виробітку  та  якість

виконуваних робіт , індивідуальний - коефіцієнт







 трудової участі .  При  виконанні  основного  показника  нараховується  50%

 встановленої суми преміювання , при виконанні  додаткового  показника  -20%

 від суми преміювання , при виконанні індивідуального показника -30%.

      Премія у розмірі 50% не нараховується за випуск бракованої продукції,

 при поверненні бракованої продукції замовником , рекламацію від замовника ,

 перевитрати сировини .



 Таблиця 11: Склад фонду оплати праці по підприємству за 1999-2000 роки .





|Показник                      |Фактично нараховано    |Структура фонду , %  |

|                              |1999      |2000       |1999      |2000      |

|1. Загальна сума фонду оплати |987,87    |739,39     |100       |100       |

|праці ( тис. грн. )           |          |           |          |          |

|з них : ГЇВП                  |963,46    |720,82     |97,53     |97,49     |

|в т. ч. : робітники           |663,94    |483,48     |67,21     |65,39     |

|керівники                     |150,16    |126,65     |15,20     |17,13     |

|спеціалісти                   |144,36    |106,16     |14,61     |14,36     |

|службовці                     |5,01      |4,84       |0,51      |0,65  

     |

|Непромисловий персонал        |24,41     |18,57      |2,47      |2,51      |

|жінки                         |514,69    |368,17     |52,10     |49,79     |

|Основна заробітна плата       |436,13    |626,23     |          |          |

|Додаткова заробітна плата     |269,99    |113,16     |          |          |

|Інші заохочувальні виплати    |281,79    |           |          |          |

|                              |          |           |          |          |

|Основна з/п непром. персоналу |          |15,89      |          |          |

|                              |          |           |          |          |

|Нарахування на відпустки      |          |56,32      |          |          |

|                              |          |           |          |          |

|Дивіденти                     |          |76,1       |          |          |

|                              |          |           |          |          |

|Середньорічна заробітна плата |2,71т. грн|2,23       |82,29 %              |

|Середньомісячна заробітна     |226,16    |187,28     |82,29 %              |

|плата                         |грн.      |           |                     |





       Як бачимо з таблиці 11 фонд оплати праці  по  підприємству  з  роками

 зменшується . Так у 2000 році , порівняно з 1999 роком , фонд оплати  праці

 скоротився на 248,48 тис. грн. Зросла сума на основну  заробітну  плату  на

 190,1 тис. грн. , зменшилась сума на додаткову з/п на 156,83  тис.  грн.  .

 Майже на 12 % знизилась середня заробітна плата одного працюючого , або  на

 38,88 грн. в місяць .



        Таблиця 12: Фонд оплати праці та середня заробітна плата по цеху

        глибокого друку за 1999-2000 роки .



|Показник                                 |1999       |2000       |%          |

|1. Фонд оплати праці, тис. грн.          |35,2       |40,5       |115,06     |

|2. Чисельність персоналу                 |13         |16         |123,08     |

|3. Середньорічна заробітна плата, тис.   | 2,48      |2,53       |102,07     |

|грн.                                     |           |           |           |

|4. Середньомісячна заробітна плата /     |206,67     |210,94     |102,07     |





      Як видно з таблиці 12, у 2000 році , порівняно з 1999 роком , на  15%

 зріс фонд оплати праці або  на  5,3  тис.  грн..  зросла  ,  в  зв'язку  зі

 збільшенням коштів на оплату праці , середньомісячна заробітна плата одного

 працюючого на 2,07% або на 4,27грн.

      Прослідкуємо методом ланцюгових підстановок вплив  факторів  на  фонд

 оплати праці. На фонд оплати  праці  впливають  такі  фактори  ,  як  зміна

 чисельності працюючих та зміна середньої заробітної плати одного працюючого

 .



      Lр=(Рі-Ро)*Lср.о



      АГ-,3 = Рі * ( Lср.і - Lср.о)

      де Lр (Lз) - економія або перевитрати фонду оплати праці у зв'язку зі

 зміною чисельності працюючих (заробітної плати одного працюючого).



      Lср.і , Ьср.о - середньорічна з/п в звітному та базовому роках , грн.



      Рі , Ро - середньоспискова чисельність в звітному та базовому роках .

      Вплив факторів на фонд оплати праці у 2000 році ,  порівняно  з  1999

 роком .

      Lр = ( 16 - 13 ) * 2,48 т.грн. = 7,44 тис. грн.  ,  тобто  збільшення

 чисельності працюючих викликало перевитрати фонду оплати праці на 7,44 тис.

 грн.

      Lз = ( 2,53 - 2,48 )  *  16  =  0,8  тис.  грн.  ,  тобто  збільшення

 середньорічної заробітної плати викликали перевитрати ФОП на 0,8 т. грн.



      Загальний вплив факторів на ФОП складає : (7,44 + 0,8) = 8,24 т. грн.



           Аналіз організаційно-технічного рівня виробництва та використання

           основних фондів.



      Рівень технічного розвитку підприємства в значній  мірі  залежить  від

складу і структури виробничих  основних  фондів  промислового  призначення,

оскільки окремі групи основних фондів  приймають  різну  участь  у  процесі

виробництва.



 Таблиця 13: Склад основних фондів підприємства, їх структура (1999-2000 р.)





|ПОКАЗНИК                                         |1999         |2000         |

|                                                 |2:    |Структ|I:    |Структ|

|                                                 |      |ура   |      |ура   |

|Основні фонди основного виду діяльності ( тис.   |16554 |100%  |16367 |100%  |

|грн.)                                            |      |      |      |      |

|1. Будівлі,споруди,передавальні пристрої         |7094  |42,85 |7094  |43,34 |

|• будівлі                                        |6543  |39,52 |6543  |39,98

|

|• споруди                                        |456   |2,75  |456   |2,79  |

|• передавальні пристрої                          |95    |0,57  |95    |0,58  |

|2. Транспортні засоби, меблі, інструменти та     |235   |1,42  |185   |1,13  |

|прибори                                          |      |      |      |      |

|• транспортні засоби                             |187   |1,13  |139   |0,85  |

|• прилади та інструменти                         |45    |0,27  |43    |0,26  |

|• інформаційні системи та ЕОМ                    |3     |0,018 |3     |0,018 |

|3. Інші 03                                       |9225  |55,73 |9088  |55,53 |

|• машини та обладнання                           |9225  |55,73 |9088  |55,53 |





      Як видно з таблиці 13 найбільшу питому вагу у складі основних  фондів

 займають "Машини та обладнання" підприємства , які у  1999  році  становили

 55,73% від загальної суми основних фондів , а  у  2000  році  зменшились  і

 займали 55,53% від загальної суми . Велику питому вагу займають "Будівлі та

 споруди" - 42,85% у 1997 році та 43,34% у 2000 році.

      Але можна сказати , що на протязі двох років ,  які  аналізувалися  ,

 ніяких суттєвих змін в структурі основних фондів підприємства не відбулося.

      Далі доцільно проаналізувати ступінь технічного переозброєння ,  який

 характеризують коефіцієнт оновлення та  вибуття  основних  фондів  ,  як  в

 цілому , так і їх активної частини - машин та обладнання .

  Таблиця 14: Наявність та рух основних засобів по підприємству за 1999 та

                                 2000 роки.



|Найменування           |Залишок на  |Надійшло за |Вибуло за   |Залишок на  |

|                       |початок року|рік         |рік         |кінець року |

|                       |1999 |2000 |1999 |2000 |1999 |2000 |1999 |2000 |

|1. Основні засоби      |16735|16603|3,6  |5,9  |135,4|192,4|16603|16417|

|                       |,6   |,8   |     |     |     |     |,8   |,3   |

|2. Знос основних       |9618,|9991,|671,3|402,6|298,5|     |9991,|10393|

|засобів                |4    |2    |     |     |     |     |2    |,8   |

|                       |     |     |     |     |     |     |     |     |

|3. Основні фонди       |16678|16554|26   |33   |150  |220  |16554|16367|

|основного виду         |     |     |     |     |     |     |     |     |

|4. Машини та обладнання|9157 |9225 |126  |21   |58   |158  |9225 |9088 |



       Коефіцієнт оновлення - відношення вартості фондів , що надійшли ,  до

 вартості фондів на кінець року .



       Коефіцієнт оновлення основних фондів основного виду діяльності:



       Кощ-97) = 26 / 16554 = 0,16 %



       Кон(-98)=33/16367=0,2%



       Коефіцієнт оновлення машин та обладнання :



       Кощ'97)= 126/9225= 1,4%

       Кощ-98)= 21/9088 =0,23%

       Коефіцієнт вибуття - відношення вартості фондів вибувших за рік до їх

 вартості на початок року .



       Коефіцієнт вибуття основних фондів основного виду діяльності:



       КвиБ(-97) = 150 / 16678 = 0,9 %



       КвиБС98) = 220 / 16554 = 1,33 %

       Коефіцієнт вибуття машин та обладнання :



       КвиБ(-97) = 58 / 9157 = 0,63 %



       Квищ-98) = 158 / 9225 =1,71 %

       На основі даних розрахунків можна зробити висновки , що коефіцієнти є

 незначними . Коефіцієнт оновлення основних фондів основного виду діяльності

 на протязі двох років мав тенденцію до незначних змін . Так у 2000  році  ,

 порівняно з 1999 роком , він підвищився з 0,16 %  до  0,2  %  .  Коефіцієнт

 оновлення машин та обладнання , навпаки , знизився у 2000 році зі ,4  %  до

 0,23 % .



      Коефіцієнти вибуття основних фондів основного виду діяльності та машин

та обладнання у 2000 році підвищилися , відповідно, з 0,9% до 1,33  %  та  з

0,63 % до 1,71 % . Негативним є те  ,  що  коефіцієнти  вибуття  перевищують

коефіцієнти оновлення і тільки у 1999 році  коефіцієнт  оновлення  машин  та

обладнання є більшим за коефіцієнт вибуття .

      Розглянемо   показники   озброєності   праці   до    яких    відносять

фондоозброєність праці одного працюючого  ,  фондоозброєність  праці  одного

робітника , технічну озброєність та енергоозброєність праці.



Таблиця 15: Показники озброєності праці по підприємству (1999-2000  р. )

|Назва показника                     |1999          |2000         |

|1. Чисельність ПВП в т. ч :         |353 268       |320 239      |

|*робітники , чол.                   |              |             |

|2. Середньорічна вартість основних  |16560         |16390        |

|фондів , тис. грн.                  |           

       |             |

|3. Середньорічна вартість машин та  |9230          |9095         |

|устаткування , тис. грн.            |              |             |

|4. Потужність двигунів , тис. кВт   |750           |825          |

|5. Спожито електренергії, тис. кВт/ |847           |954          |

|год.                                |              |             |

|6. Фондоозброєність праці, тис. грн.|46,91 61,79   |51,22 68,57  |

|1-го працюючого: (п.2 : п.1) 1-го   |              |             |

|робітника : (п.2 : п.1*)            |              |             |

|7. Технічна озброєність праці, тис. |34,44         |38,05        |

|грн (п.3:п. 1*)                     |              |             |

|8. Енергоозброєність праці (п.4 :   |2798          |3452         |

|п.1*) потенційна , кВт              |              |             |



      Проведені розрахунки в таблиці  15  показують  ,  що  у  2000  році  ,

порівняно з 1999 роком , підвищився показник фондоозброєності  праці  1  -го

працюючого на 4,31 тис. грн. та 1-го робітника на 6,78  тис.  грн.  .  Також

помітне    зростання    показника    технічної    озброєності    праці    та

енергоозброєності . Такі зміни  в  озброєності  праці  можуть  свідчить  про

незначне поліпшення рівня технічного розвитку підприємства . Частково на  ці

зміни може впливати зменшення чисельності працюючих .

      Розглянемо основні фонди цеху глибокого друку . У таблиці 16  наведено

перелік основного устаткування цеху та його основні характеристики .



                Таблиця 16: Характеристика устаткування цеху.



|№|Назва           |Марка        |формат   |продуктивн.|габарити|Потуж  |

| |                |             |пр-іі    |устаткує.  |        |н. ел  |

| |                |             |         |           |        |двигуна|

| |                |             |         |           |        |кВт    |

|1|6-ти фарбова    |"Романтік-Анд|700      |ЮОоб./хв.  |12000*22|       |

| |ротаційна маш.  |реотті 700"  |         |           |9 *280  |       |

| |для глиб.друку  |             |         |           |        |       |

|2|4-фарбова       |"Романтік-Анд|700      |ЮОоб./хв.  |900*229*|       |

| |ротаційна маш.  |реотті 700"  |         |           |280     |       |

| |для глиб.друку  |             |         |           |        |       |

|3|Прободрукарський|А-900        |700      |ЗО відб. / |191*135*|3,2    |

| |станок          |             |         |рік        |170     |       |

|4|Полірувальний   |"Андреотті"  |270*1000 |4 форми в  |191*135*|7,8    |

| |станок          |             |         |рік        |170     |       |

|5|Полірувальний   |"Андреотті"  |270*1000 |4 форми в  |191*135*|7,8    |

| |станок          |             |         |рік        |170     |       |

|6|Копіювальний    |"Капелла",   |100*130  |4 8 крп./  |140*130*|0,5    |

| |станок          |ГДР          |         |рік        |100     |       |

|7|Ванна для       |"            |50*130   |0,1 мм./г. |140*60*6|1,1    |

| |міднення форм   |Патер-Ностер"|         |           |0       |       |

|8|Ванна для       |"            |50*130   |0,1 мм./ г.|140*60*6|1,1    |

| |міднення форм   |Патер-Ностер"|         |           |0       |       |

|9|Ванна для       |"Патер-Ностер|50*130   |0,1 мм./г. |140*60*6|1,1    |

| |міднення форм   |"            |         |           |0       |       |

|1|Ванна для       |"Патер-Ностер|50*130   |0,1 мм./ г.|140*60*6|1,1    |

|0|міднення форм   |"            |         |           |0       |       |

|1|Ванна для       |"Патер-Ностер|50*130   |0,1 мм./г. |140*60*6|1,1    |

|1|електролітичного|"            |         |           |0       |       |

| |обезжирення     |             |         |           |        |       |

|1|Ванна для       |"Патер-Ностер|50*130   |0,1 мм./г. |140*60*6|1,1    |

|2|промивання      |"            |         |           |0       |       |

| |целінд.         |             |         |           |        |       |

|1|Ванна для       |"Патер-Ностер|50*130   |0,1 мм./г. |140*60*6|1,1    |

|3|никелювання цел.|"            |         |           |0       |       |

|1|Ванна для       |"            |50*130   |0,1 мм./г. |140*60*6|1,1    |

|4|никелювання цел.|Патер-Ностер"|         |           |0       |       |

|1|Ліфт- елеватор  |"Патер-Ностер|70       |1 м./хв.   |140*200*|4,5    |

|5|для зберігання  |"            |         |           |380     |       |

| |формних         |             |         |           |        |       |

| |циліндрів       |             |         |    

       |        |       |

|1|Безпігментна    |ВНДІП        |70       |10-12 хв.  |450*130*|1,7    |

|6|лінія           |             |         |           |120     |       |





      Проаналізуємо віковий стан устаткування цеху та визначємо питому  вагу

кожної  вікової  групи  устаткування  в  їх  загальній  кількості   .   Дані

представимо у вигляді таблиці.







Таблиця 17:

|Вікова група        |Кількість   |Питома вага |

|                    |мапіин      |%           |

|від 5 до 10 років   |3           |18,75       |

|від 11 до 20 років  |9           |56,25       |

|більше 20 років     |4           |25          |

|                    |16          |100         |





      Як видно з таблиці 17 , найбільшу питому вагу  в  загальній  кількості

машин та устаткування займають машини віком від 11 до 20 років ( 56,25  %  )

. Велику питому вагу ( 25 % ) займають  машини  ,  строк  експлуатації  яких

сягнув за 20 років . Отже , більшість устаткування цеху складають  застарілі

машини , які відслужили строк експлуатації  ,  оскільки  строк  експлуатації

більшості з них складає 11-12 років . Але не дивлячись на це  ,  цех  працює

добре , має хороші економічні показники , завдяки вправній  роботі  ремонтно

- механічного цеху .

      В цеху застосовуються три форми кооперації праці . Міжцехова  ,  тобто

між виробничими цехами підприємства ,  внутрішньоцехова  -  між  виробничими

дільницями в цеху та  внутрішньодільнична  -  між  окремими  виконавцями  на

виробничої дільниці . Міжцехова та внутрішньоцехова  застосовуються  в  двох

їх  формах  :  технологічній  та   організаційній   .   Технологічна   форма

заключається в передачі півфабрикатів з одного цеху або  дільниці  до  іншої

для продовження технологічного процесу .  Організаційна  форма  визначається

строками подання півфабрикатів чи деталей до операції збирання .

      В цеху застосовуються три форми поділу праці  .  Функціональний  поділ

праці характеризується  відокремленням  груп  виробництв  в  залежності  від

змісту та характеру виконаних робіт , їх функцій , тобто  ,  кожен  робітник

виконує роботу в залежності від його функцій  .  Технологічний  поділ  праці

заключається  в  відокремленні  робіт  в   залежності   від   характеру   їх

технологічного виконання , тобто кожен технологічний процес  виконується  на

спеціальній дільниці . Кваліфікаційний поділ праці







характеризується  відокремленням  робіт   різного   ступеню   складності   і

відповідно робітників різної кваліфікації, тобто кожен робітник  має  розряд

і виконує роботу , яка відповідає його розряду .

      Ефективність використання основних фондів характеризується  показником

фондовіддачі  ,  тобто  випуском  продукції  в  розрахунку  на  одну  гривню

середньорічної вартості осн. фондів .



        Таблиця 18: Показники по підприємству за 1999 та 2000 роки .





|Показники                                     |1999     |2000     |%      |

|1. Обсяг товарної продукції , тис. грн.       |3740.1   |3812,5   |101,94 |

|2. Середньорічна вартість основних фондів ,   |16560    |16390    |98,97  |

|тис. грн.                                     |^ ^ ^-у  |         |       |

|3. Вартість машин та устаткування , тис. грн. |9230     |9095     |98,54  |

|4. Матеріальні витрати , тис. грн.            |2215,4   |2737,5   |141,62 |

|5. Кількість встановленого устаткування , од. |350      |350      |100,00 |

|6. Кількість відпрацьованих маш.- змін        |450      |490      |108,89 |





На основі таблиці 18 розрахуємо такі показники :

                                                          Таблиця 19:

|Показники                                     |1999     |2000     |%      |

|7. Продукція за відрахуванням матеріальних    |1524,7   |1075     |70,51  |

|витрат, т.гон <п. 1 - п.4)                    |         |         |       |

|8. Коефіцієнт матеріаломісткості продукції    |2,45     |3,55     |144,90 |

|(п.1 : п.7)                                   |         |         |       |

|9. Продуктивність устаткування , тис. грн (п.7|3,38     |2,2      |65,09  |

|: п.6)                                        |         |         |       |

|10. Коефіцієнт змінності (п.6 : п.5)          |1,3      |1,4      |107,69 |

|11. Вартість одиниці устаткування, тис. грн.  |26,37    |25,98    |98,52  |

|(п.3 : п.5)                                   |         |         |       |

|12. Питома вага машин та устаткування в       |55,74    |55,49    |99,55  |

|загальній вартості фондів (п.3 : п.2 • 100 %) |         |         |       |

|13. Фондовіддача (п.1

: п.2)                  |0,22^    |°'23)?   |104,55 |



      На  основі  даних  таблиць   проведемо   факторний    аналіз,показника

фондовіддачі.



Таблиця 20:

|Фактор                        |Вихідна   |% зміни |Фондовіддач|Вплив на    |

|                              |величина  |пок-ків |а з        |фондов.     |

|                              |Донловииіа|        |урахув.Змін|окремих     |

|                              |чі        |        |и          |фактолрів   |

|                              |          |        |попоказникі|            |

|                              |          |        |в          |            |

|Зміна матеріальних витрат     |0,22      |1,449   |0,32       |+0,1        |

|Продуктивність устаткування   |.0,32     |0,651   |0,21       |-0,11       |

|Коефіцієнт змінності          |0,21      |1,077   |0,23       |+0,02       |

|Рівень вартості од.           |0,23      |0,9852  |0,23       |0           |

|устаткування                  |          |        |           |            |

|Питома вага м. і устат. у     |0,23      |0,9955  |0,23       |0           |

|вартості ОФ                   |          |        |           |            |





      Загальний вплив факторів склав :



      0,1 -0,11 +0,02=0,01

      Таким чином , на фондовіддачу  позитивно  вплинули  зміни  коефіцієнту

матеріаломісткості продукції та зміни  коефіцієнту  змінності  .  Негативний

вплив мали зміни продуктивності устаткування . Не  вплинули  зміни  в  рівні

вартості одиниці устаткування та зміни питомої ваги машин та устаткування  в

загальній вартості основних фондів .

      Розглянемо рівень механізації та автоматизації цеху глибокого друку  .

Рівень механізації характеризується коефіцієнтом механізації  праці  ,  який

показує  процент  робітників  ,  що  зайняті  на  механізованих  роботах  до

загальної чисельності робітників .



Таблиця 21:

|Показники                                      |1997   |1998    |Відхиленн|

|                                               |       |        |я        |

|1. Загальна чисельність цеху , чол.            |13     |16      |+3       |

|2. Кількість робітників на механізованих       |9      |13      |+4       |

|роботах                                        |       |        |         |

|3. Кількість робітників на ручних роботах      |4      |3       |-1       |

|4. Кількість робітників на автоматизованих     |       |        |         |

|роботах                                        |       |        |         |

|                                               |       |        |         |

|5. Процент робітників зайнятих механізованою   |69,23  |81,25   |+12      |

|прапею.% <п.2:п.П                              |       |        |         |

|6. Процент робітників зайнятих ручною працею , |30,77  |18,75   |-12      |

|% (п.3:п.1)                                    |       |        |         |





      Дані таблиці 21 свідчать про підвищення рівня механізації та  зниження

кількості робітників зайнятих на ручних роботах  ,  що  є  позитивним  .  Ці

зміни викликані скороченням чисельності робітників  зайнятих  ручною  працею

та  збільшенням  загальної  чисельності  робітників  .  Рівень   організації

виробництва  характеризується   й   такими   показниками   ,   як   показник

спеціалізації   ,   потоковості   ,   паралельності   ,   неперервності    ,

пропорційності , прямотоковості  та  ритмічності  і  тривалості  виробничого

циклу . Більшість показників розраховується  на  конкретне  замовлення  ,  а

такі  спостереження  не  проводились  ,  тому  показники  не   можуть   бути

розраховані.Узагальнюючим    показником    організаційно-технічного    рівня

виробництва є якість продукції. Щодо організації котролю  якості  продукції,

то його проводять інженер, відділу технічного контролю, майстер і  робітники

на дільницях. Найбільше  значення  має  контроль  якості  в  процессі  друку

накладу.



      На дільницях якість продукції визначається візуально або за  допомогою

певних приладів, результати  заносять  в  документацію.  Для  оцінки  якості

продукціїна підприємстві використовують такі  показники,  як  якість  друку,

запах,якість   лакування,   центровка,якість   тиснення,якість   різки    та

висічки,суміщення,направлення  волокон  в  папері.  Для  кожного   показника

розроблені  норми  та  допустимі  відхилення.  По  результатам  контролю   в

лабораторії ВТК продукція приймається як якісна або бракується.



      Нещодавно на підприємстві була введена система проходження  замовлення

по якості продукції.

Суть  її полягає в наступному :  на  бланку  замовлення

виписується замовлення. На звороті по кожній операції вказується  виконавець

і отримувач. Саме отримувач  вказує на виявлені ним недоліки,  які  говорять

про погану якість. Майстер оглядає недоліки і приймає рішення,  можна,чи  ні

продовжувати виготовлення замовлення. Така система дає змогу  слідкувати  за

якістю виробів на всіх стадіях їх виготовлення, а  також  попереджати  появу

невиправного браку.







                            Аналіз випуску продукції.

      Почнемо  з  аналізу  випуску  продукції  в  натуральних  та  вартісних

показниках . Це допоможе нам проаналізувати зміни , що відбулися  в  зв'язку

зі зміною обсягів випуску продукції.



 Таблиця 22: Випуск продукції в натуральному та грошовому вираженні по цеху

                     глибокого друку за 1999-2000 роки.

|Види продукції          |Одиниця|Випуск      |Стр-ра      |Темп росту    |

|                        |виміру |продукції   |            |              |

|                        |       |1999 |2000  |1999 |2000 |Е     |%     |

|1. Непарафіновані       |тонн   |6    |12,5  |6,94 |10,35|+6,5  |208,3 |

|етикетки в цінах на 1,01|тис.   |41,04|87,87 |     |     |+46,83|214,11|

|в діючих цінах          |грн.   |32,91|91,49 |     |     |+58,58|      |

|                        |тис.   |     |      |     |     |      |278   |

|                        |грн.   |     |      |     |     |      |      |

|2. Парафіновані етикетки|тонн   |80,5 |108,3 |93,06|89,65|+27,8 |134,5 |

|в цінах на 1,01 в діючих|тис.   |550,5|761,33|     |     |+210,7|138,28|

|цінах                   |грн.   |6    |792,71|     |     |7     |179,55|

|                        |тис.   |441,4|      |     |     |+351,2|      |

|                        |грн.   |9    |      |     |     |2     |      |



      У 2000 році випуск непарафінованих етикеток , порівняно з 1999 роком ,

збільшився на 6,5 тонн і становив  208,3  %  від  випуску  минулого  року  .

Збільшився обсяг випуску парафінованих етикеток на 27,8 тонн і  склав  134,5

% від випуску попереднього року .



      В наслідок збільшення у 2000 році обсягу випуску ТП  на  34,3  тони  ,

спостерігається збільшення випуску ТП в грошовому виразі як в цінах на  1,01

, так і в діючих цінах . Так випуск  непарафінованих  етикеток  в  цінах  на

1,01 зріс на 46,83 тис. грн. і склав 214,11 % від випуску минулого року ,  а

в діючих цінах - на 58,58 тис.  грн.  ,  що  становить  278  %  від  випуску

попереднього року . Випуск парафінованих етикеток у 2000 році  збільшився  в

цінах на 1,01 на 210,77 тис. грн. і склав 138,28 % від випуску 1999року ,  а

в діючих цінах - на 351,22 тис. грн. , що становить  179,55  %  від  випуску

1999 року .



      Чітко видно , що у структурі випуску продукції по цеху глибокого друку

, найбільшу питому вагу займає випуск парафінованих етикеток , близько 90  %

. Так у 1999 році питома вага парафінованих  етикеток  складала  93.06  %  в

загальному випуску ТП , а в 2000 році їх питома вага трохи зменшилась і  вже

складала 89,65 % .







      Спостерігається  незначне  підвищення  питомої  ваги   непарафінованих

етикеток в загальному випуску ТП по цеху глибокого друку .

      Спробуємо проаналізувати випуск продукції по асортименту за допомогою

 методу середнього відсотку .



   Таблиця 23:

|1. Непарафіновані етикетки                   |87,87                        |

|2. Парафіновані етикетки                     |761,33                       |

|Разом :                                      |849,2                        |





Темп росту = (849,2 / 591,6) * 100 = 143,54

       Оцінимо міру впливу структурних зрушень на обсяг ТП  ,  яку  визначає

 фактичний обсяг випуску за базовою структурою .



  Таблиця 24:

|Вид продукції                  |Факт. випуск|Відхилення                   |

|                               |за базовою  |                             |

|                               |структурою  |                             |

|                               |            |при 1'     |при ^ питомої   |

|                               |            |питомої    |ваги            |

|                               |            |ваги       |                |

|1. Непарафіновані етикетки     |58,93       |28,94      |                |

|2. Парафіновані етикетки       |790,27      |           |-28,94          |

|Разом                          |849,2       |28,94      |-28,94          |





       Таким чином зміна структури  випуску  продукції  значно  вплинула  на

 обсяг випуску у 2000

у 2000 році.

       На обсяги випуску  продукції  впливають  різні  фактори  .  Спробуємо

проаналізувати  методом  ланцюгових  підстановок   зміну   обсягу   випуску

продукції у 2000 році, порівняно з 1999 роком , під впливом таких факторів:

зміна чисельності  працюючих  ,  зміна  тривалості  робочого  дня  ,  зміна

кількості відпрацьованих робочих днів та зміна виробітку .

Таблиця 25:

|Показники                                  |1999           |2000            |

|Чисельність шзацюючих. чол.                |13             |16              |

|Тоивалість робочого дня                    |8              |8               |

|Кількість ообочих днів                     |130            |150             |

|Виообіток . гон./ гол.                     |10.86          |11.54           |





     Аналіз витрат на виробництво і реалізацію продукції.



      Для  аналізу  собівартості  продукції  використовується  дуже   багато

показників:  сума  витрат  на  виробництво  ,   собівартість   товарної   та

реалізованої продукції, витрати на 1 грн. товарної продукції,  економія  від

зниження собівартості ТП. Спочатку на  основі  Таблиці    26  прораналізуємо

структуру собівартості по елементах і визначимо динаміку собівартості.



 Таблиця 26: Витрати підприємства на виробництво (витрати обігу),  1999-2000

 р





|Показник                               |1999    |2000   |Відхиленн|

|                                       |        |       |я        |

|1. Матеріальні витрати                 |2215    |3137   |+922     |

|2. Витрати на оплату праці             |766     |727    |-39      |

|3. Відрахування на соц. заходи         |263     |310    |+47      |

|4. Амортизація                         |344     |270    |-74      |

|5. Інші витрати                        |557     |530    |-27      |

|6. Разом                               |4145    |4974   |+829     |

|7. Фактичний обсяг виробництва         |3740,1  |3812,5 |+72,4    |

|продукції                              |        |       |         |





      Таким чином , загальна сума  витрат  на  виробництво  в  2000  році  ,

порівняно з 1999 роком , зросла на 829 тис. грн. Збільшення суми  витрат  на

виготовлення продукції відбулося за рахунок збільшення  витрат  на  сировину

та матеріали на 922 тис. грн. , які збільшились за рахунок  росту    цін  та

тарифів на матеріальні ресурси . Збільшились витрати на соціальні заходи  на

47 тис. грн.

      Зменшились витрати на оплату  праці  у  1999  році  на  39  тис.  грн.

Зменшились витрати на амортизацію на 74 тис. грн. і на інші  витрати  на  27

тис. грн., що є позитивним моментом .

      Важливим , при вивченні  собівартості  продукції  ,  є  її  аналіз  по

калькуляційним статтям витрат . Нижче наведемо  таблицю  ,  в  якій  зведені

витрати по статтях за 1999 та 2000 роки по підприємству ВАТ "Зоря" .



Таблиця 27: Калькуляція собівартості продукції по підприємству за 1999-2000

р.





|Калькуляційна група                      |1999   |Питома |2000   |Питома |

|                                         |       |вага   |       |вага   |

|1. Сировина (тис. грн.)                  |200,862|30,25  |336,752|30,25  |

|2. Основні матеріали                     |127,341|19,18  |286,217|25,71  |

|3. Допоміжні матеріали                   |92,904 |14     |177,937|15,98  |

|4. Основна заробітна плата               |14.132 |2.13   |28,558 |2.57   |

|5. Допоміжна заробітна плата             |6,94   |1,05   |8,6    |0,77   |

|6. Відрахування на соц. страхування      |7,773  |1,17   |14,621 |1,32   |

|7. Відрахування у фонд зайнятості        |4,685  |0,7    |4,003  |0,36   |

|8. Витрати на утримання встаткування     |71,059 |10,7   |103,726|9,32   |

|9. Загальновиробничі витрати             |39,631 |5,97   |60,891 |5,47   |

|10. Загальногосподарські витрати         |92,791 |13,97  |84,807 |7,62   |

|11 .Інші витрати                         |5,841  |0,88   |7      |0,63   |

|12.Повна собівартість                    |664,059|100    |1113,11|100    |



      З таблиці 27 видно , що найбільшу питому вагу  у  повній  собівартості

займають витрати на сировину , як у 1999 році ,  так  і  в  2000  році  вони

складають 30,25 % від загальної суми витрат . На другому місці - основні  та

допоміжні матеріали . Майже вдвічи зросла у  2000  році  повна  собівартість

продукції або на 40 % .  Значних  змін  у  структурі  за  1999  та  2000  не

відбулося, окрім основних матеріалів та загальногосподарських витрат .

      Аналіз непрямих витрат здійснюється  шляхом  порівняння  фактичної  їх

величини

на 1 грн. товарної продукції , робіт  або  послуг  за  ряд  звітних

періодів . Наведемо таблицю , де вказані розміри  накладних  витрат  по  ВАТ

"Зоря" за 1999 та 2000 роки .



     Таблиця 28: Розміри накладних витрат по підприємству (1999-2000 р.)

|Стаття витрат                     |1999         |2000        |

|1. Основна заробітна плата        |1,000        |1,000       |

|2. Допоміжна заробітна плата      |0,100        |0,200       |

|3. Премія                         |0,300        |0,336       |

|4. Відрахування на соц.           |0,390        |0,377       |

|страхування та у фонд зайнятості  |             |            |

|5. Витрати на утримання           |3,397        |4,644       |

|устаткування                      |             |            |

|6. Загальновиробничі витрати      |0,482        |0,359       |

|7. Загальногосподарські витрати   |1,120        |0,787       |







      Як бачимо , накладні витрати підприємства впродовж двох



років не мали суттєвих змін . У 2000 році спостерігється  зменшення  розміру

загальногосподарських та загальновиробничих витрат , а також відрахувань  на

соц. страхування та у фонд зайнятості  ,  зросли  витрати  на  утримання  та

експлуатацію устаткування , на допоміжну з/п  та  премії  .  Залишились  без

змін витрати на основну заробітну плату



      Розрахуємо показник затрат на 1 грн. товарної продукції:



      1997=3740,1/4145=0,9



      1998=3812,5/4974=0,77

      Отже , у 2000 році , порівняно з  1999  роком  ,  затрати  на  1  грн.

товарної продукції зменшились на 0,13 грн. або на  15  %  .  Прибуток  ,  що

зтримує підприємство на 1 грн. товарної продукції склав :



      у 1999 році - ( 1 - 0,9 )= 0,1 грн.

      у 2000 році - ( 1 - 0,77 ) = 0,23 грн. тобто , з роками прибуток на  1

грн. товарної продукції збільшується .

      Даний показник по цеху глибокого друку не  можливо  розрахувати  через

відсутність даних по собівартості товарної продукції .  По  цеху  ми  можемо

розрахувати показник витрат на 1 грн. реалізованої продукції.



      1997= 1437,3/1218,94= 1,42

      1998= 1260,3/1180,34= 1,07

      Розрахований показник по цеху показує , що у 2000 році  витрати  на  1

грн. реалізованої продукції зменшились на 0,35 грн. Але у 1999  році  збитки

на 1 грн. реалізованої продукції склали 0,42 грн. ( 1 - 1,42 ) ,  а  в  2000

році збитки дорівнювали 0,07 грн. ( 1 - 1,07 ) . Можна  зробити  висновки  ,

що впродовж двох років ситуація в цеху покращується , збитки  стали  меншими

на 0,27 грн. , зменшились витрати на  1  грн.  реалізованої  продукції,  але

залишається негативною .

      Ми  не  можемо  розрахувати  вплив  факторів  на  розмір   затрат   на

виробництво та реалізацію через відсутність даних  про  випуск  продукції  в

натуральних  показниках   по   підприємству   та   відсутність   даних   про

собівартість товарної продукції по цеху .



                     Аналіз прибутку та рентабельності.



       1. Аналіз прибутку.

       Наведемо  таблицю  ,  яка  показує  склад  балансового  прибутку   по

 підприємству за два роки . Визначємо відхилення  та  структуру  балансового

 прибутку і відхилення, які відбулися у структурі.







Таблиця 29: Оцінка балансового прибутку, його структура (1999-2000 рік).





|Склад балансового        |Сума, тис.грн.      |Структура, %     |Відхиленн|

|прибутку                 |                    |                 |я        |

|                         |1999     |2000      |1999    |2000    |         |

|Результат від реалізації |70,1     |-92,6     |52      |40,47   |-11,53   |

|ТП                       |         |          |        |        |         |

|Інші операційні доходи   |61,4     |54,6      |45,5    |87,92   |42,42    |

|витрати                  |0,4      |63,6      |6,7     |27,8    |21,1     |

|Інші позареалізаційні    |3,4      |7.5       |2,5     |12,08   |9,58     |

|доходи витрати           |5,4      |72,6      |93,3    |31,73   |-61,57   |

|Всього прибутків збитків |134,9    |62,1      |100     |100     |         |

|                         |5,8      |228,8     |        |        |         |

|Балансовий прибуток      |129,1    |-166,7    |        |        |         |







      У 2000 , порівнюючи з 1999  роком  ,  сума  балансового  прибутку  не

 тільки зменшилась , а й переросла в збитки . Так  у  1999  році  балансовий

 прибуток становив 129,1 тис. грн. , а 2000 році він зменшився на 295,8 тис.

 грн. і склав збитки у розмірі 166,7 тис. грн. Такі зміни відбулися в  першу

 чергу в результаті скорочення прибутку від реалізації ТП на

на 162,7 тис. грн.

 Інші позареалізаційні витрати та інші операційні витрати у 2000  році  були

 більшими за доходи .



      Значні зміни відбулися в структурі балансового прибутку за  1999-2000

 роки .



      Так у 2000 році відхилення питомої ваги результату від  реалізації  ,

 порівняно з минулим  роком  ,  зменшилось  на  11,53%  .  Значні  зменшення

 спостерігаються в питомій вазі позареалізаційних витрат на 61,57%  ,  що  є

 позитивним , бо позареалізаційні збитки виникають в результаті недоліків  в

 організації господарської діяльності та бухгалтерського обліку .

      Тому усунення цих витрат - резерв збільшення балансового  прибутку  .

 Питома вага операційних доходів у 2000 році зросла на 42,42 % .



      Визначємо величину чистого прибутку . Для цього від суми







балансового прибутку треба відняти суму податку на прибуток  .  Податок  на

прибуток у 1997 році склав 45,2 тис. грн. Тоді:



       ЧП (і997) = 129,1 - 45,2 = 83,9 тис. грн.

       Ми маємо чистий прибуток лише  за  один  рік  ,  тому  що  балансовий

 прибуток у 1998 році мав від'ємне значення .

       На величину прибутку від реалізації ТП впливають ряд факторів , таких

 як :  зміна  обсягу  реалізованої  продукції  ,  собівартість  реалізованої

 продукції, зміна оптових цін на реалізовану продукцію , а також структура і

 асортимент  реалізованої  продукції  .  Проаналізувати  вплив  факторів  на

 величину прибутку від реалізації ТП на прикладі двох років ( 1999-2000 ) не

 має можливості через відсутність даних по випуску продукції в  порівняльних

 цінах по підприємству.



       2. Аналіз показників рентабельності.

       Для оцінки прибутковості підприємство  використовує  такий  відносний

 показник  доходності   ,   як   рентабельність   .   Розрахуємо   показники

 рентабельності по підприємству , дані зведемо в табліцю .



Таблиця ЗО: Показники рентабельності.





|Показники рентабельності                  |1999            |2000            |

|Рентабельність майна                      |1,31%           |                |

|                                          |                |                |

|Рентабельністі власних засобів            |1,44%           |                |

|підприємства                              |                |                |

|                                          |                |                |

|Ретабельність ОФ                          |0,78 %          |                |

|                                          |                |                |

|Рентабельність ТП                         |2,51 %          |                |

|                                          |                |                |

|Рентабельність реалізованої продукції     |-0,19%          |-2,87 %         |



       Ми маємо показники рентабельності лише за 1999 рік , тому що  в  2000

 році балансовий прибуток мав від'ємне значення , а  значить  рентабельності

 не має.



           Рентабельність виробництва залежить від трьох основних факторів :

зміни суми балансового прибутку , середньорічної вартості  основних  фондів

та середньорічних залишків нормованих оборотних  засобів  .  Проаналізувати

вплив кожного з цих факторів на показники рентабельності  немає  можливості

через відсутність балансового прибутку за 2000 рік .



        ВИСНОВКИ



        Поліграфічне  підприємство  “Зоря”   є   самостійним   господарюючим

суб’єктом  ,  яке  являється  юридичною  особою  і  здійснює  виробничу   та

комерційну діяльність з метою забезпечення потреб населення  та  підприємств

на пакувальну продукцію .

        Ще декілька років тому ВАТ “Зоря” належало до державних  підприємств

, а зараз , в період переходу економіки України  до  ринку  ,  воно  змінило

форму власності ,  щоб  не  збанкрутіти  .  “Київська  поліграфічна  фабрика

“Зоря” є одним з ведучих підприємств України по  виготовленню  різноманітної

етикетної та пакувальної продукції.

        Структура підприємства  -  цехова  .  Одним  з  найбільших  цехів  є

офсетний цех .

        Аналіз показників фінансової стійкості  підприємства  показав  ,  що

коефіцієнт маневрування є  меншим  від  встановлених  норм  ,  тобто  рівень

мобільності власних коштів є низьким . Коефіцієнт  автономії  та  коефіцієнт

інвестування лежать в межах норм , що є позитивним .

        Динаміка показників  ліквідності  говорить  про  зниження  загальної

ліквідності , що свідчить про зростання низьколіквідних запасів у  структурі

поточних активів .

        Аналіз ділової активності  підприємства  показав  ,  що  темп  росту

показника

обортності коштів в розрахунках склав 57,7  %.  Зросла  тривалість

операційного циклу ,  що  свідчить  про  погіршання  використання  оборотних

засобів .

        Аналіз  показників  цеху  глибокого  друку  показав  ,  що  як   для

підприємства в цілому , так  і  по  цеху  характерне  збільшення  фактичного

обсягу ТП , спостерігається збільшення  середньоспискової  чисельності  цеху

на 3 чол. , а також пов’язане з цим зростання  фонду  оплати  праці  на  5,3

тис. грн.

        Аналіз використання трудових ресурсів та заробітної плати . Впродовж

двох років на підприємстві штат працівників скоротився приблизно на 10  %  ,

але по цеху спостерягається збільшення чисельності у 2000 році на 3  чол.  .

Аналіз якісного складу робочої сили підрозділу показав, що  середній  розряд

одного робітника - 4,5 , більшість  робітників  мають  спеціальну  освіту  ,

середній вік робітника - 44 роки , а середній стаж  -  18,3  .  Тобто  ,  не

завадило б підвищення рівня кваліфікації  та прийняття на роботу  робітників

молодшого віку .

        Аналіз руху робочих кадрів показав  ,  що  у  2000  році  коефіцієнт

плинності робочої сили підвищилася ( 1999 - 0,08 , 2000 - 0,38  ).   У  1999

році коефіцієнт обороту по прийому дорівнював 0,31 , а у 2000  -  0,62  .  А

коефіцієнт обороту по звільненню у 1999 році дорівнював  0,08  ,  у  2000  -

0,44. Тобто , коефіцієнт обороту по прийому  випереджає  коефіцієнт  обороту

по звільненню . Загальний коефіцієнт обороту становив у  1999  -  0,39  ,  у

2000 - 1,06

        При аналізі використання робочого часу по цеху проведено  розрахунки

середньої  кількості  відпрацьованих  днів  одним  працівником  ,  середньої

кількості відпрацьованих  люд.  -  годин  одним  працівником  та  тривалість

робочого дня . Дані розрахунків показують  ,  що  у  2000  році  було  більш

ефективно використано робочий  час  .  Спостерігається  зростання  загальної

кількості відпрацьованих люд. - днів та люд. - годин  , а  також  збільшення

середньої кількості відпрацьованих люд. - днів та люд. - годин .

        Розрахунки показників продуктивності праці показують  ,  що  у  2000

році  продуктивність  праці  ,  порівняно  з  1999  роком  ,  підвищилась  .

Середньорічна  продуктивність  праці  в  тис.  грн.  зросла  на   51   %   ,

середньорічна продуктивність праці в натуральному виразі зросла на  13  %  .

Той  факт  ,  що  продуктивність  праці  в  тис.  грн.  зросла  більше   ніж

продуктивність праці в натуральному виразі ,  можна  пояснити  як  результат

підвищення цін .  На  31  %  збільшилась  середньоденна  та  середньогодинна

продуктивність  праці  .  Аналізуючи   вплив   факторів   на   середньорічну

продуктивність праці , можна  сказати  ,  що  під  впливом  середньогодинної

продуктивності праці вона збільшилась на  11,34  тис.  грн.  ,  під  впливом

тривалості робочого періоду - на 7,36 тис. грн. Загальний вплив факторів  на

середньорічну продуктивність праці склав 18,7 тис. грн. , тобто позитивний.

        На  ВАТ  “Зоря”  застосовується  погодинна  оплата  праці  .  Оплата

здійснюється на основі відпрацьоавного часу та годинної  тарифної  ставки  ,

розмір якої залежить  від  розряду  .  Поквартально  при  умові  балансового

прибутку виплачуються премії . З роками фонд оплати  праці  по  підприємству

зменшується , що пов’язано зі скороченням  чисельності  працюючих  .  Зросла

сума на основну з/п, зменшилась сума  на  додаткову  з/п.  У  2000  році  не

виплачувались  інші  заохочувальні  виплати  .  Найбільшу  питому   вагу   у

структурі фонду оплати праці займають виплати ПВП , а з них робітникам .  По

цеху фонд оплати праці зріс на  5,3  тис.  грн.  у  зв’язку  зі  збільшенням

чисельності працюючих цеху . А середньорічна з/п зменшилась.  Аналіз  впливу

факторів  на  ФОП  показав  ,  що  збільшення  чисельності  працюючих   цеху

викликало збільшення фонду, а зменшення середньорічної  з/п  викликало  його

економію .

        Рівень організаційно - технічного розвитку в значній  мірі  залежить

від структури і складу основних фондів . Найбільшу  питому  вагу   у  складі

основних фондів займають  “Машини  та  обладнання”  .  На  другому  місці  -

“Бубівлі та споруди” . За два роки  у  структурі  основних  фондів  суттєвих

змін не відбулося . Розраховані коефіцієнти оновлення  та  вибуття  основних

фондів . Коефіцієнт оновлення основних фондів у  2000  році  ,  порівняно  з

1999 роком , зріс з 0,16  %  до  0,2  %  .  Коефіцієнт  оновлення  машин  та

обладнання , навпаки , знизився з1,4 % до 0,23 %  .  Коефіцієнти  вибуття