Проект проведення пошуку підземних вод для водопостачання сільськогосподарських об'єктів Радомишльського району Житомирської області

Київський національний університет імені Тараса Шевченка

Геологічний факультет

Кафедра гідрогеології та інженерної геології













Курсова робота

з навчальної дисципліни

Методика гідрогеологічних досліджень



Проект проведення пошуку підземних вод для водопостачання сільськогосподарських об'єктів Радомишльського району Житомирської області









		

		













Київ - 2011

	
Вступ



Геологічне завдання на проведення пошукових робіт підземних вод для водопостачання сільськогосподарських об’єктів Радомишльського району Житомирської області видане на основі пооб’єктного плану геологорозвідувальних робіт Житомирської ГРЕ на 1993 рік, затвердженого ГГП "Північукргеологія" 4.02.1993р. і замовлення Житомирського обласного виробничого управління меліорації та водного господарства №5-31 від 8.02.1993р.

І. Цільове призначення робіт, просторові границі, основні оціночні параметри:

Провести пошуки підземних вод в кристалічних породах нижнього – середнього протерозою з метою виявлення джерел водопостачання 28 сільськогосподарських об’єктів Радомишльського району із сумарним споживанням 8050м3/добу.

ІІ. Геологічні задачі, послідовність і основні методи їх вирішення

1. Вивчити наявний матеріал раніше проведених геолого-гідрогеологічних робіт. Провести детальне гідрогеологічне дослідження пошукових ділянок.

2. Виконати площинні геофізичні дослідження з метою виявлення зон підвищеної тріщинуватості в кристалічних породах нижнього протерозою.

3. Пробурити пошукові свердловини на водоносний горизонт тріщинуватих кристалічних порід нижнього протерозою.

4. Виконати дослідні роботи з метою визначення водозабезпеченості, фільтраційних властивостей цільового горизонту і вивчення хімічного складу підземних вод.

5. Провести комплекс геофізичних досліджень в свердловинах, виконати випробування, лабораторні та інші види робіт.

ІІІ. Очікувані результати і терміни виконання робіт

В результаті виконання робіт буде надана загальна характеристика гідрогеологічних умов району робіт, визначені точки для закладання розвідувально-експлутаційних свердловин і виконана попередня оцінка експлуатаційних запасів підземних вод в кількості, що забезпечуватиме заявлену потребу.

Терміни виконання робіт: початок – червень 1993 року; закінчення – червень 1996 року.


Географо-економічні умови району проведення робіт



Клімат



Клімат району м’який, помірно-континентальний, гумідний. Середня температура січня -4, липня +18

Середньорічна кількість опадів 560-625мм/год. Надлишок атмосферних опадів сполучається із низькою випарованістю, що при слабкій розчленованості поверхні сприяє розвитку заболочених ділянок. Перезволоженість характеризують високі коефіцієнти зволоженості у лісовій зоні – 1,2-1,3 і можуть досягати 2,9. 



Рельєф



В орографічному відношенні територія району розташована в межах Житомирського Полісся і уявляє собою пологохвилясту денудаційну та акумулятивно-зандрову рівнину з абсолютними відмітками поверхні 123-212м.

Район робіт характеризується поганою відслоненістю і середньою складністю гідрогеологічних умов.

Виходи кристалічних порід на денну поверхню зрідка спостерігаються в долинах рік Тетерів, Коробочка, Глуховка.



1.3 Гідрографія



Гідрографічна мережа доволі густа, відноситься до басейну ріки Тетерів. Основною водною артерією є р. Тетерів, що перетинає Радомишльський район з південного заходу на північний схід з добре розвиненою долиною. Ширина р. Тетерів змінюється від 10-15м до 100-150м. Глибина її 0,5-6м. Русло міандрує, має цілий ряд притоків, найбільшими з них є Дубовець, Мика, Білка. В районі села Біла Криниця знаходиться гребля, підпір рівня якої сягає до с. Кримок.

Основним джерелом живлення рік являються талі снігові і ґрунтові води з незначним підживленням за рахунок підземних вод.

Водний режим характеризується чітко вираженою весняною повінню з максимальною висотою підйому води 2,5-3,5м. Льодостав на ріках триває з грудня до середини березня.



1.4 Рослинність



У рослинному покриві соснові, мішані широколистяно-соснові і березові ліси з ділянками мохово-осокової рослинності перемежовуються із культурною рослинністю сільськогосподарських та, менше, промислово-солітебних земель. Як деревинна рослинність, так і вологолюбне різнотрав'я відносяться до гігрофітів та гігроксерофітів, що живляться за рахунок ґрунтових та більш глибинних підземних вод. У ґрунтовому покриві розповсюджені піщані дерново-підзолисті та дерново-глейові типи ґрунтів.

Приблизно 30% всієї території вкрито лісом, 10-15% займають болота і заболочення. Отже, у сучасному рослинному покриві Житомирського Полісся основна роль належить лісовій та болотній рослинності як за зайнятою площею, так і за функціональним значенням.



1.5 Економіка



Територія проектованих робіт в адміністративному відношенні розташована в межах Радомишльського району Житомирської області України.

Найбільшими населеними пунктами являються смт. Радомишль, Кочерів, с. Потіївка, Заболоччя, Борщов, Пилиповичі, Межирічка, пов’язані між собою мережею шосейних доріг покращеного типу. Більшість доріг ґрунтові, в паводковий період і дощі стають важкопрохідними.

Провідними галузями народного господарства являються деревообробна і гірничодобувна промисловості, сільське і лісове господарство.

Електропостачання району здійснюється держмережею.


2. Огляд, аналіз і оцінка раніше проведених робіт



Планомірне вивчення даної території почалося після 50х років.

З початку 60х років різними авторами (Забіяка Л.І. 1968р., Шоцький І.І. 1969р., Хворов М.І. 1970р., Забіяка Л.І. 1972р., Букович І.П. 1976р.,) була виконана полистова геологічна зйомка масштабу 1:50000.

Широке використання геофізичних матеріалів в комплексі з інтерпретаційним і профільним бурінням дозволило скласти комплект карт, що відображають нові дані про геолого-структурні особливості в польвих копалинах вивченої території.

В значній мірі уточнена стратиграфічна схема Коростеньського плутона, в основу якої була покладена послідовність становлення інтрузивних фаз та їх фаціальних різновидів.

Встановлено широкий розвиток розривних порушень, згрупованих в ряд тектонічних зон, що обумовлюють блокову будову кристалічної основи.

Структурно-профільним бурінням встановлено складну будову зони Центрального розлому.

В 1983 році Довгань Р.М. завершив роботи по глибинному геологічному картуванню масштабу 1:50000 листів М-35-59-Б, В, Г і М-35-71-А, Б, Г.

В результаті цих робіт була уточнена геологічна будова кристалічного фундаменту і до четвертинних відкладів. Вивчена потенційна рудоносність переміщених гранітів (бістріївського типу) Кочерівської зони. Виявлені прояви вольфрамових скарноідів. Проведена оцінка флюоритоносності території.

В 1975 році Правобережною ГРЕ були завершені геологорозвідувальні роботи по пошукам підземних вод для водопостачання смт. Радомишль. Виявлені і затверджені запаси в ДКЗ України за промисловими категоріями в кількості 29100м3/добу.

Матеріали звітів останніх років використані при написанні справжнього проекту.

Для виконання геологорозвідувальних робіт на пошуки підземних вод для водопостачання сільськогосподарських об’єктів Радомишльського району є топооснова масштабів 1:200000, 1:50000, 1:25000.

Геофізичні дослідження на проектній території проводяться з 1951 року (Філімонов В.В., Барабанова А.П.). Надалі на досліджуваній території проводились багато чисельні геофізичні дослідження з різноманітними задачами і масштабами. Основні напрями робіт – геологічне картування, пошук нікелю і титану, п’єзоелектричної сировини, гідрогеологія.

Роботи з водозабезпечення сіл і господарств району проводились, в основному, інститутом "Укргіпроводгосп" (Київською геолого-геофізичною експедицією) в 1966-1967рр. і мали вельми обмежений характер. Геофізичні дослідження включали незначні об’єми ВЕЗ, рідше – магніторозвідку, СЕП і ДЕП. Результатами цих робіт являлося виділення точок під буріння розвідувально-експлуатаційних свердловин на воду. Аналіз вказаних робіт вказує на неможливість їх використання в повній мірі внаслідок малих об’ємів і, в більшості випадків, відсутності надійної топогеодезичної прив’язки.

В 1972 році Правобережною ГРЕ сумісно з Комплексною геофізичною партією КГКЕ (Бевза Д.Г., Шнитковської В.В.) проводилась попередня розвідка підземних вод для водопостачання м. Радомишль. В результаті цих робіт встановлені аномалії підвищеної провідності, пов’язані з підвищеною тріщинуватістю і тектонічними порушеннями.

Для вирішення подібних задач авторами рекомендовано проведення профільно-площинних електророзвідувальних робіт методами ВЕЗ з подальшою деталізацією і використанням сейсморозвідки.

Отже, район робіт достатньо широко вивчений геофізичними методами, але гідрогеофізичні дослідження проведені в незначному обсязі і мають обмежений характер.


3. Геологічна характеристика



Територія району проектних робіт розташована в північно-західній частині УКЩ і характеризується складною геологічною будовою.

Тут виділяються складні дислокаційні утворення кристалічного фундаменту, представлені породами нижнього протерозою, їх кора вивітрювання і осадові відклади – мезо-кайнозою.

Нижній протерозой (PR1)

Серед порід нижнього протерозою виділяються інтрузивні утворення коростеньського і кіровоградсько-житомирського комплексів, а також метаморфізовані породи тетерівської серії.

Коростеньський інтрузивний комплекс (PR1ks)

Породи коростеньського інтрузивного комплексу поширені в західній і північно-західній частині району робіт і представлені гранітами, габро, габро-анортозитами. Макроскопічно – це породи рожевувато-сірі, зеленувато-темно-сірі з різною стелінню тріщинуватості.

Кіровоградсько-житомирський комплекс (PR1kz)

Інтрузивні утворення кіровоградсько-житомирського комплексу поширені на більшій частині площі проектних робіт і представлені гранітами, мігматитами біотитовими і амфібол-біотитовими. Макроскопічно – це сірі різної зернистості породи прошиті мережею дрібних і крупних розломів.

Тетерівська серія (PR1tt)

Породи тетерівської серії на території проектованих робіт представлені нерозчленованими утвореннями у вигляді гнейсів, сланців біотит-мусковітових, біотитових, мармурами і амфіболітами.

Мезозой-кайнозой (kvMz-Kz)

Нерозчленовані мезозой-кайнозойські утворення на території проектних робіт представлені корою вивітрювання розвиненою майже повсюдно, за винятком ділянок розмиву і виходу кристалічних порід на денну поверхню. Середня потужність відкритої свердловинами кори вивітрювання складає 16м.

В більшості випадків кора вивітрювання представлена каолінами первинними, щебнисто-дресвянистими. У підошві шару – найчастіше дресвою материнських порід.

Повсюдно вона перекривається відкладами кайнозою, і лише у східній частині території – мезозоєм.

Мезозой (Mz)

Мезозойські утворення в межах проектних робіт представлені відкладами юрської (І) і крейдової (К) систем.

Юрські відклади представлені батським ярусом (І2bt) в східній частині району робіт. Літологічно – це піски різної зернистості, алеврити, глини і буре вугілля. Потужність відкладів батського ярусу змінюється від 5м до 60м.

Крейдові відклади представлені сеноманським ярусом (К2s) у східній частині району робіт. Літологічно – це піски різної зернистості, пісковики глауконітово-кварцеві, мергелі. Середня потужність відкладів сеноманського ярусу складає 1м.

Кайнозой (Kz)

В межах території проектних робіт виділяються відклади палеогену, неогену та четвертинної системи.

Палеоген (P)

Палеогенові відклади представлені утвореннями бучакської (P2bc), київської (P2kv) і межигірської (P2mz) свит.

Бучакська свита має обмежене розповсюдження у вигляді окремих островів на території робіт. Відклади представлені різнозернистими пісками, пісковиками, бурими глинами і вторинними каолінами. Потужність відкладів змінюється від 7,1 до 53м.

Київська с вита має широке розповсюдження у східній частині району робіт і простягається з північного сходу на південний захід на вододілах, а в західній частині має обмежене розповсюдження. Потужність відкладів змінюється від 3,4 до 22м.

Межигірська свита має широке розповсюдження у східній частині району робіт. В західній частині практично відсутня. Залягає, переважно, на відкладах київської та бучакської свит та корі вивітрювання, а перекривається неогеновими і четвертинними відкладами. Потужність відкладів змінюється від 1,2 до 8,8м.

Неоген (N)

У відкладах неогену виділяються новопетровська свита і товща строкатих глин.

Новопетровська свита (N1np) має широке розповсюдження у східній частині району робіт і обмежене в західній. Відклади представлені пісками тонко-дрібнозернистими, рідше пісковиками, аргілітами і глинами. Потужність відкладів змінюється від 1 до 13,5м.

Товща строкатих глин (N1-2ps) широко розповсюджена по всій території района робіт. Залягає на відкладах новопетровської свити, рідше на палеогенових відкладах. Літологічно – це переважно глини з лінзами і прошарками різнозернистих пісків незначної потужності. Потужність строкатих глин змінюється від 0,7 до 25,5м.

Четвертинна система (Q)

Відклади четвертинної системи плащеподібно перекривають всю територію проектних робіт, відсутні лише в місцях виходу порід протерозою на денну поверхню, і представлені різноманітними генетичними типами осадків, серед яких виділяються: сучасний елювій (eIV), сучасні болотні (bIV), сучасні алювіальні (aIV), верхньочетвертинні алювіальні (aIII) і нерозчленовані середньочетвертинні (f1g1lgIIdn) утворення.

Нерозчленовані середньочетвертинні (f1g1lgIIdn) відклади представлені перешаруванням водно-льодовикових (fIIdn), льодовикових (gIIdn) і озерно-льодовикових (lgIIdn) осадків. Літологічно – це різнозернисті піски з прошарками супісків і суглинків. Потужність їх змінюється від 1,7 до 28м, середня – 11м.

Верхньочетвертинні алювіальні (aIII) відклади долин рік поширені вузькими смугами вздовж рік. Представлені різнозернистими пісками, рідше з прошарками і лінзами супісків і суглинків. Потужність їх змінюється від 1 до 8м.

Сучасні алювіальні (aIV) відклади приурочені до долин сучасних рік, струмків, ярів і балок. Літологічно – це різнозернисті піски з галькою і уламками кристалічних порід, рідше супіски і суглинки. Потужність їх змінюється від 0.5 до 7м.


4. Геоморфологія



Ділянка робіт розташована в межах Кочерівської тектонічної зони. В орографічному відношенні це рівнина, розмежована сучасною гідро мережею. Тип рельєфу – пластово-акумулятивна слабко-нахилена і слабко-розчленована горбисто-хвиляста моренно-водно-льодовикова рівнина на палеогено-неогенових відкладах.

Поверхню цього рельєфу визначає розповсюдження низовинної льодовикової та водо льодовикової рівнини із розширеними ділянками алювіальних рівнин – це обумовлює формування згладженого рельєфу та незначну глибину ерозійного зрізу (15-20м). Елювіальні елементарні ландшафти сформовані на просторих плоско-хвилястих кінцево-моренних горбисто-грядових підвищеннях; супераквальні – по вузьких слабко-нахилених надзаплавних річкових терасах; акумулятивно-алювіальні – в межах котловинно-улоговинних ділянок верхових боліт; субаквальні – вздовж заплав та русел хвилястої гідро мережі.


5. Гідрогеологічна характеристика



Згідно геологічної будови на території проектних робіт виділяються наступні водоносні горизонти і комплекси:

в сучасних алювіальних (aIV) відкладах;

у верхньочетвертинних алювіальних (aIII) відкладах;

у нерозчленованих середньочетвертинних (f1g1lgIIdn) відкладах;

у новопетровських відкладах неогену (N1np);

у відкладах межигірської свити палеогену (P2mz);

в київських відкладах палеогену (P2kv);

в бучакських відкладах палеогену (P2bc);

в сеноманських відкладах верхньої крейди (К2s);

у відкладах батського ярусу юри (І2bt);

у тріщинуватих кристалічних породах нижнього протерозою і продуктах їх руйнування (PR1).

Водоносний горизонт сучасних алювіальних (aIV) відкладів приурочений до пойменних відкладів долин рік, струмків, днищ балок і розвинений у вигляді вузьких смуг вздовж русел.

Потужність водоносного горизонту змінюється від 0.5 до 7м. Водовмісними породами являються піски різнозернисті, рідше супіски. Воді безнапірні. Водовідбір з колодязів рідко перевищує 0,5-1м3/добу. Рівні встановлюються на глибинах 1,4-5м. Хімічний склад підземних вод змішаного багатокомпонентного типу.

Води використовуються населенням для задоволення власних господарсько-питних потреб. Водоносний горизонт для централізованого водопостачання непридатний.

Водоносний горизонт верхньочетвертинних алювіальних (aIII) відкладів поширений у вигляді вузьких смуг в долині р. Тетерів та її приток.

Потужність водоносного горизонту змінюється від 1 до 8м. водовмісними породами являються піски різнозернисті з уламками кристалічних порід. Води безнапірні. Дебети окремих одиночних свердловин за межами району робіт не перевищують 1л/с. Рівні встановлюються на глибинах 1-3м. Хімічний склад підземних вод строкатий і підданий хімічному забрудненню у зв'язку із слабкою захищеністю. Водоносний горизонт для централізованого водопостачання непридатний.

Водоносний комплекс нерозчленованих середньочетвертинних (f1g1lgIIdn) відкладів поширений повсюдно, за винятком долин рік і місць виходу корінних порід на денну поверхню. Потужність водоносного горизонту змінюється від 1,7-28м. Водовмісними породами є різнозернисті піски з прошарками супісків і суглинків. Води безнапірні. Водовідбір з колодязів рідко перевищує 0,3-0,8м3/добу. Рівні встановлюються на глибинах 1-4м. За хімічним складом води комплексу вирізняються своєю строкатістю. Погано захищені від поверхневого забруднення. Водоносний горизонт для централізованого водопостачання непридатний.

Водоносний горизонт у новопетровських відкладах неогену (N1np) поширений на більшій частині досліджуваної території. Потужність водоносного горизонту змінюється від 1-13,5м. Водовмісними породами є піски тонко-дрібнозернисті, рідше пісковики. Води мають напірно-безнапірний характер. Дебети окремих одиночних свердловин за межами району робіт змінюються від 0,01 до 1л/с, рідко перевищуючи 1л/с. Рівні встановлюються на глибинах 1-6м. За хімічним складом води в основному гідрокарбонатні кальцієві. Добре захищені від поверхневого забруднення потужною товщею строкатих глин. Можна ставити питання про використання даного водоносного горизонту для незначних користувачів.

Водоносний горизонт у відкладах межигірської свити палеогену (P2mz) поширений у східній частині району робіт. Водовмісними породами є піски тонко-дрібнозернисті, рідше пісковики. Потужність водоносного горизонту змінюється від 1,2 до 8,8м. Дебет свердловин за межами району робіт становить 0,04л/с. Води переважно гідрокарбонатно-кальцієві з мінералізацією 0,5г/дм3. Водоносний горизонт для централізованого водопостачання практичної цікавості не становить.

Водоносний горизонт в київських відкладах палеогену (P2kv) поширений у східній частині району робіт. Водовмісними породами є піски тонко-дрібнозернисті з прошарками і лінзами пісковиків. Потужність водоносного горизонту змінюється від 2 до 22,4м. Підстилається даний водоносний горизонт товщею сеноман-турона, на обмежених ділянках – породами докембрію або їх корою вивітрювання. Води напірні.

Відомості про водовмісність і хімічний склад підземних вод даного горизонту на проектній території робіт відсутні. Цей горизонт може використовуватись для індивідуальних потреб населення.

Водоносний горизонт в бучакських відкладах палеогену (P2bc) поширені в центральній частині району робіт. Водовмісними породами являються піски різнозернисті, пісковики. Потужність водоносного горизонту змінюється від 7,1 до 52,7м. Води напірні. Відомості про водовмісність відсутні. Води переважно гідрокарбонатно-кальцієві, рідше гідрокарбонатні кальцієво-магнієві і гідрокарбонатні кальцієво-натрієві з мінералізацією 1г/дм3. Води відносяться до м’яких і помірно жорстких.

У практичному відношенні даний водоносний горизонт на всій площі свого розвитку може бути використаний для індивідуальних потреб населення.

Водоносний горизонт в сеноманських відкладах верхньої крейди (К2s) поширений у східній частині району робіт. Водовмісними породами є піски тонко-дрібнозернисті, пісковики. Потужність водоносного горизонту змінюється від 5 до 10м. Глибина залягання коливається від 8 до 32,4м. Степінь водовмісності горизонту непостійна за площею і залежить від літології водовмісних порід, їх невитриманості за площею і умовами живлення. Живлення водоносного горизонту відбувається за рахунок інфільтрації атмосферних опадів, а також за рахунок перетоку вод з водоносних горизонтів київської, юрської систем і тріщинуватих вод кристалічного фундаменту. Розвантаження підземних вод відбувається в долини ріки Тетерів і її приток. За хімічним складом підземні води гідрокарбонатно-кальцієві прісні з мінералізацією 0,3-0,4г/дм3. У практичному відношенні даний водоносний горизонт може бути використаний для індивідуальних потреб населення у якості фільтрових свердловин.

Водоносний горизонт у відкладах батського ярусу юри (І2bt) поширений у північно-східній частині району робіт. Водоносність відкладів батського ярусу носить невитриманий характер, що обумовлено особливостями літологічного складу цієї товщі складеної глинами і пісками з прошарками бурого вугілля і вторинних каолінів. Водовмісними породами є піски різнозернисті з перевагою крупнозернистих, які до підошви шару збагачені галечниковим матеріалом. Потужність водоносного горизонту змінюється від декількох сантиметрів до 34м. Води мають напірний характер. Відомості про водовмісність відсутні. Якість води добра. Хімічний склад підземних вод переважно гідрокарбонатно-кальцієвий. Живиться даний водоносний горизонт за рахунок притоку напірних тріщинуватих вод на ділянках, де водовмісні породи лежать безпосередньо на кристалічних.

Потік вод юрських відкладів має напрямок, загальний для вод всіх водоносних горизонтів до четвертинних відкладів.

Водоносний горизонт для централізованого водопостачання практичної цікавості не становить, але являтиметься джерелом формування експлуатаційних запасів підземних вод при експлуатації водоносного горизонту тріщинуватих кристалічних порід.

Водоносний горизонт у тріщинуватих кристалічних породах нижнього протерозою (PR1) приурочений до тріщинних колекторів кристалічних порід і має повсюдне розповсюдження. Водовмісні породи представлені гнейсами, гранітами і їх мігматитами, габро та їн.

Тріщинуватість, пов’язана з активною циркуляцією підземних вод, прослідковується в середньому до глибини 80-100м. Води горизонту переважно напірні. Дебети свердловин змінюються від 0,5 до 5,5л/с при пониженнях від 6,45 до 56м. Води прісні, переважно гідрокарбонатні з мінералізацією від 0,23 до 1,76г/дм3. Загальна жорсткість змінюється від 3 до 8,68мг·екв.

Живлення тріщинних вод відбувається за рахунок інфільтрації атмосферних опадів, розвантаження відбувається в долини рік і глибокі балки у вигляді багаточисельних джерел.

Даний горизонт являється єдиним джерелом для водозабезпечення великих водоспоживачів.


6. Об’єми та методика проектних робіт



Роботи з пошуків джерел централізованого водопостачання населених пунктів району проектуються вперше.

Приводом для проектування являється геологічне завдання, видане експедиції ГГП "Північукргеологія" у відповідності із замовленням Житомирського обласного управління меліорації і водного господарства №5-31 від від 8.02.93р.

Згідно замовлення, необхідно виконати пошукові роботи на 28 ділянках, включаючи 40 сіл района, з потребою у воді вище існуючого водопостачання від 100 до 500м3/добу (Додаток 1).

Виходячи з геолого-гідрогеологічних умов району, з метою виконання геологічного завдання проектом передбачається проведення наступного комплексу геологорозвідувальних робіт:

організація;

проектування;

гідрогеологічне дослідження району робіт;

наземні геофізичні дослідження;

бурові роботи;

геофізичні дослідження в свердловинах;

дослідні гідрогеологічні роботи;

випробування;

лабораторні роботи;

топогеодезичні роботи;

інші роботи;

камеральні роботи.


7. Організація та проектування



Пошуки джерел водопостачання Радомишльського району будуть проводитись робітниками гідрогеологічної і бурової партій Житомирської ГРЕ, що базується в смт. Нова Борова Володар-Волинського району Житомирської області.

Перед початком польових робіт буде виконано гідрогеологічне дослідження території об’єктів водопостачання, обговорення і затвердження ділянок проведення польових робіт із землекористувачами.

Після затвердження ділянок виконання робіт на них будуть проведені геофізичні дослідження комплексною геофізичною партією Дніпрвської ГРЕ, що базується у сел. Бортничі Київської області.

Бурові роботи будуть здійснюватися самохідними буровими установками СКБ-4 і ПБУ-ЗІФ 650м.

Дослідні роботи виконуватимуться спеціалізованими відкачувальними бригадами Житомирської ГРЕ.

Геофізичні дослідження в свердловинах виконуються за підрядом каротажним загоном Дніпровської геолого-геофізичної експедиції, що базується на території Житомирської ГРЕ в смт. Нова Борова.

Відстань від бази Житомирської ГРЕ до смт. Радомишль 80км.

Середня відстань від м. Радомишль до кожної ділянки складає 23км. (Додаток 2)

630:28=23км

Середня відстань від бази Житомирської ГРЕ до ділянок робіт 103км.

Витрати на організацію робіт передбачити у розмірі 100%.

Проектно-кошторисна документація на пошуки підземних вод складається співробітниками гідрогеологічної партії із залученням відповідних спеціалістів експедиції.

При цьому виконується комплекс робіт необхідний для обґрунтування видів, об’ємів і методики потрібних для виконання геологічних завдань:

збір і вивчення фондових матеріалів в об’ємі, достатньому для складання проекту;

рекогносцирувальне обстеження площі проектних робіт;

побудова необхідних карт і схем;

складання проекту і кошторису та їх затвердження.

Геологічною основою для виконання геологорозвідувальних робіт являються матеріали геологічної зйомки масштабу 1:50000 виконаної на території району в 1968-1983рр. різними авторами.

Район робіт характеризується складністю геолого-гідрогеологічних умов. Тому для виконання поставленої задачі необхідне ретельне вивчення геолого-гідрогеологічної обстановки кожної з 28 ділянок, що значно збільшує витрати часу на вибір раціональних об’ємів і методик робіт.

Виходячи з цього, категорія складності проектних робіт згідно "Проектно-кошторисних нормативів", затверджених Мінгео УССР 13.04.83р. – ІІІ.

Затрати праці на проектування у відповідності часовими нормами складатимуть 265 чол.тиж. (Додаток 3).


8. Гідрогеологічні дослідження району робіт



Для визначення меж пошукових ділянок і затвердження їх із замовником проектом передбачено виконання гідрогеологічного дослідження району робіт.

В результаті такого виду робіт будуть затверджені межі ділянок проектних робіт із замовником, стан підземних шляхів на домовлених ділянках, наявність ораних і занедбаних земель, лісів, гідротехнічних споруд, вивчені санітарно-гігієнічні норми, а також терміни виконання пошукових робіт.

Попередньо вказані питання фіксуються відповідним актом і підписуються представниками "Замовника" і "Виконавця".

Користуючись досвідом робіт, витрати праці на виконання даного виду робіт складають 1бр/зм на 1 ділянку.

До складу бригади входять гідрогеолог ІІ категорії і технік І категорії.

Витрати праці становитимуть:

гідрогеолог ІІ кат. 1бр/зм·28=28чол.дн.

технік І кат. 1бр/зм·28=28чол.дн.

Всього: 56чол.дн.


9. Наземні геофізичні дослідження



9.1 Геофізичні умови і посилання для здійснення геофізичних досліджень



Гідрогеологічні умови проектної ділянки такі, що перспективи водопостачання сільськогосподарських об’єктів і населених пунктів, переважно, пов’язані із тріщинними водами.

Досвід гідрогеологічних досліджень на території УКЩ свідчать про існування цілком визначених критеріїв пошуків родовищ тріщинних вод. Використовуючи досвід раніше проведених пошукових і розвідувальних робіт (також і для водопостачання м. Радомишль) можна зробити наступні висновки:

1. Більшість родовищ підземних вод розташовані в долинах рік і балках.

2. У багатьох випадках родовища тріщинних вод співпадають із опусканням крівлі порід фундаменту.

3. На території родовищ тріщинних вод поширені переважно проникні породи зі збільшеною потужністю кори вивітрювання дресвянистого типу, піски і піщані відклади, тріщинувата верхня зона кристалічних порід, за рахунок яких формуються природні запаси води.

4. Можливий розвиток локальних ділянок з підвищеною та інтенсивною тріщинуватістю кристалічних порід.

Необхідними посиланням для здійснення геофізичних робіт являються помітні відмінності монолітних і тріщинуватих кристалічних порід, а також осадові відклади за фізичними властивостями (електричний опір і швидкість поширення пружних хвиль в залежності від їх ступеню тріщинуватості, пористості, рівня заповнення тріщин глинистим матеріалом, літологічного складу та ін.).

Електричні властивості порід району вивчались у процесі ведення геологічних і геофізичних зйомок пошукових і розвідувальних робіт з метою водопостачання м. Радомишль і сільськогосподарських об'єктів сусідніх Коростеньського і Коростишівського районів.

Електричний опір порід залежить від багатьох факторів: складу і структури, ступеня тріщинуватості і обводненості порід, їх положення відносно РГВ та ін. (Додаток 4)

Як видно з таблиці, монолітні кристалічні породи, залюгаючі в основі розрізу мають найбільш високі опори (більш 600Ом·м) і являються опорним горизонтом високого опору.

Особливе положення серед кристалічних порід району займають графіт-біотитові гнейси із вкрапленістю сульфідів, знайдені у межах Віленської зони зім'яття. Ці породи характеризуються підвищеною електричною провідністю.

З мірою збільшення тріщинуватості кристалічних порід їх опір зменшується до 150Ом·м. Сильно тріщинуваті, вивітрені кристалічні породи, розвинені в тектонічно послаблених зонах зазвичай характеризуються підвищеною електропровідністю.

Опір кори вивітрювання каолінистого складу 20-180Ом·м, а дресвянистого складу 100-380Ом·м. Різнозернисті піски широко представлені у верхній частині розрізу, в залежності від ступеня обводненості переважають опори від 40 до 1000Ом·м, а іноді й більше. Опір водоносних пісків, залягаючи у верхній частині розрізу 50-150Ом·м.

Таким чином серед порід, що залягають вище опорного електричного горизонту високого опору найбільшим поширенням за площею і витриманістю у розрізі користуються різнозернисті піски, кори вивітрювання кристалічних порід і розвинені в тектонічно послаблених зонах вивітрені і тріщинуваті породи фундаменту.

За даними каротажа і в результаті інтерпретації параметричних ВЕЗ у межах проектної площі виділяють до п'яти геоелектричних горизонтів.

За геоелектричними характеристиками серед кристалічних порід виділяються монолітні або слабко тріщинуваті, віднесені до п'ятого геоелектричного шару із опором більше 600Ом·м, а також ділянки тріщинуватих і сильно зруйнованих порід із опором 150-600Ом·м, віднесені до четвертого геоелектричного горизонту.

Кора вивітрювання кристалічних порід складена каолінами і дресвою і має опір 40-380Ом·м. Вона складає третій від поверхні геоелектричний горизонт і характеризується потужністю 1-50м.

Другий від поверхні геоелектричний горизонт складений переважно різнозернистими пісками, сухими або слабко обводненими у верхній частині і водо насиченими у нижній частині частині розрізу. Він характеризується опором від 50-160 (водоносні піски) до 150-5000Ом·м (сухі піски). Рідше поширені суглинки і супіски. Їх електричний опір досягає 20-50Ом·м. Потужність другого горизонту від 1 до 30-40м.

Перший геоелектричний горизонт включає в себе ґрунтово-рослинний шар і поверхневі глини, суглинки, супіски. Характеризується опором 8-100Ом·м і потужністю 0,5-5м.

Криві ВЕЗ на проектній площі характеризуються наступними типами: двохшарові; трьохшарові типу А (рідше чотирьохшарові типу КН).

Двохшарові криві ВЕЗ мають широке розповсюдження в долинах рік, де кристалічні породи залягають на невеликій глибині.

Криві типу А також приурочені до долин рік, але на цих ділянках зростає потужність кори вивітрювання і осадових утворень представлених переважно піщано-глинистими відкладами.

Криві типу Н приурочені, як правило, до схилів річкових долин і вододілам, де розвинені глинисті відклади, що залягають на породах кристалічного фундаменту.

За даними інтерпретації параметричних ВЕЗ на свердловинах опір надопорної товщі 20-50Ом·м, а потужність досягає 30-40м.

Досвід геофізичних досліджень, виконаних на території Українського щита, свідчить про те, що над водозбагаченою зоною фіксуються у багатьох випадках характерні криві типу А з перегином при значеннях відносних електричних опорів 50-150Ом·м.

Отже, існують причини розчленування осадової товщі і виділення тріщинуватих зон в кристалічному фундаменті (за величиною опору) за допомогою методу ВЕЗ.

Пружні властивості гірських порід характеризуються одним з найбільш інформативних параметрів – граничною швидкістю поширення поздовжньої хвилі.

Відомості про швидкісну характеристику геологічного розрізу отримані за матеріалами пошукових робіт рідкісних металів (Висоцький Б.Л. та ін., 1980р.), а також пошукових робіт, виконаних для водопостачання сільськогосподарських об'єктів Коростеньського і Брусилівського районів. (Додаток 5)

Із цих матеріалів можна зробити висновок, що верхній структурний поверх, складений осадовими відкладами і корою вивітрювання кристалічних порід , за величинами граничних швидкостей заломлених поздовжніх хвиль уявляють собою дуже неоднорідне середовище. Середня швидкість поздовжніх хвиль у пухких утвореннях коливається у межах 0,2-1,9км/с.

Покрівля кристалічних порід фундаменту являється контрастною заломленою межею, для якої характерні швидкості 2500-7000м/с. на контакті рихлих відкладів з монолітними кристалічними породами, утворюючими нижній структурний поверх, відбувається різке зростання швидкості до 5000-7000м/с.

Зі збільшенням ступені тріщинуватості цих порід зменшується швидкість пружних хвиль: у слабко тріщинуватих кристалічних породах – 4100-4500м/с, в тріщинуватих і сильно тріщинуватих кристалічних породах – 2500-4000м/с. Зони із аномально низькими значеннями граничних швидкостей (менше 3000м/с) часто заповнені глинистим матеріалом.

Таким чином, покрівля монолітних кристалічних порід, що мають максимальні значення швидкостей пружних поздовжніх хвиль являється контрастною заломленою межею. Вона впевнено просліджується сейсморозвідкою – кореляційним методом заломлених хвиль (КМЗХ).

Зони зі зниженими і низькими значеннями граничних швидкостей, зіставлені із тріщинуватими та інтенсивно тріщинуватими кристалічними породами, є найважливішим пошуковим критерієм на тріщинні підземні води.

Із усього вище сказаного виходить, що існують вагомі причини для вирішення поставлених задач комплексом методів електророзвідки ВЕЗ і сейсморозвідки КМЗХ.



9.2 Задачі, методика та об’єми проектних геофізичних робіт



Виходячи із геологічного завдання, метою геофізичних робіт являється виявлення ділянок (аномалій), перспективних на пошуки прісних підземних вод і видача рекомендацій для буріння пошукових гідрогеологічних свердловин.

Справжнім проектом передбачається виконання пошукових геофізичних робіт на 15 ділянках Радомишльського району Житомирської області.

Раціональна площа досліджень визначена для кожної з ділянок в залежності від потреб у воді, геоморфологічних умов місцевості, плану забудови населених пунктів, а також наявних геологічних та геофізичних даних.

Ділянки загальною площею 97км2 розташовані поблизу населених пунктів: Заболоччя, Леніно, Заболоть, Котовка, Русанівка, Осички, Нов. Юрівка, Травневе, Глиновці, Веприн, Мирча, Заньки, Текляновка, Гришківці, Нов. Буда, Новосілки, Вишевичі, Меделівка, Межирічка, Кайтанівка, Пилиповичі, Переміж’я, Журавлинка, Кочерів.

На першому етапі у межах ділянок буде проведена площинна зйомка методом ВЕЗ по мережі 200×200м, щ являється найбільш інформативною при гідрогеофізичних дослідженнях на пошуки тріщинних вод. Одночасно ці роботи дозволяють зробити оцінку перспективності площі на виявлення проникних осадових відкладів і кори вивітрювання, за рахунок яких формуватимуться природні запаси води. Однак основні перспективи пошуків підземних вод в даному районі пов’язані із вивченням тріщинуватої зони кристалічних порід, оскільки відсутні осадові відклади великої потужності.

Надалі на перспективних аномальних зонах, виділених площинними зйомками ВЕЗ, будуть проведені профільні деталізовані дослідження методами КМЗХ із кроком 10 і 5м (49,4пог.км) і ВЕЗ із кроком 100м (9,4пог.км), на основі яких будуть виділені конкретні точки, рекомендовані для буріння гідрогеологічних свердловин.

Нижче наведені об’єми і методика з кожного виду робіт.

гідрографія свердловина підземні води

9.3 Електророзвідка



Електророзвідка методом ВЕЗ передбачається для вирішення наступних задач:

виявлення і простеження тектонічних і тріщинуватих зон в кристалічних породах;

вивчення гіпсометрії покрівлі фундаменту;

визначення сумарної потужності осадових відкладів і кори вивітрювання;

отримання якісної характеристики фільтраційних властивостей пухких утворень.

В результаті вирішення цих задач будуть виділені ділянки перспективні для пошуків підземних вод.

Проведеними раніше дослідженнями встановлено, що геологічна будова району, а зокрема тектонічні умови, являються складними для пошуків підземних вод у породах кристалічного фундаменту.

Є ряд факторів, що ускладнюють вирішення цієї задачі. До їх числа варто віднести достатньо широкий розвиток порід основного і ультраосновного складу, найбільш молодих утворень досліджуваної території і стійких до процесів вивітрювання; наявність Віленської зони розломів, де широко розвинені графітизовані породи, а також порівняно слабко розвинені гідрографічні мережі.

Враховуючи складні геологічні та гідрогеологічні умови району робіт, обмеженість площ пошукових ділянок і досвід попередніх досліджень, площинна зйомка буде проведена методом ВЕЗ по мережі 200×200м.

Така щільність спостережень дозволить достатньо впевнено виділити структури, сприятливі для пошуків підземних вод.

Площа зйомки визначена конкретно для кожної ділянки з урахуванням наявних геологічних, геоморфологічних і геофізичних даних, а також потреби населених пунктів у воді.

Сумарна площа зйомки усіх ділянок складає 70м2 або 350пог.км профільних спостережень із кроком 200м (виключені із об’ємів виконаних раніше на проектних ділянках 675 точок ВЕЗ площинних зйомок по мережі 500×200м, 1000×1000м).

В подальшому на перспективних аномаліях, виділених за матеріалами площинних робіт методом ВЕЗ, будуть виконані деталізовані роботи із кроком 100м по окремим профілям.

Передбачається, що в результаті цих спостережень буде вирішена задача простежування і уточнення розташування перспективних аномалій, виявлених площинною зйомкою, визначена їх геологічна природа, уточнені параметри аномалій.

Профільні деталізовані дослідження методом ВЕЗ будуть виконані в обсязі 49,4пог.км.

Електророзвідувальні деталізовані роботи методом ВЕЗ будуть проводитися в зимній період – 20% (10пог.км) і в літній період – 80% (59,4пог.км) від загального об’єму.

Польовим дослідженням передуватимуть параметричні зондування свердловин, виділені з метою вивчення геоелектричного розрізу і визначення параметрів для кількісних розрахунків.

Параметричні ВЕЗ у двох взаємоперпендикулярних азимутах намічено провести на 20 свердловинах.

Величина розносів АВ параметричних ВЕЗ приймається 1000м, відстань між свердловинами 5км, при ІІІ категорії складності в літній період.

Затрати часу і праці на виконання спостережень на одній свердловині розраховані на основі СУСН вик.3, частина 2, табл.2, ст.4, табл.13).

0,34:2,16·2·1,1+1,12:100·(5-1)=0,39пр.зм

При виборі розносів лінії живлення АВ слід враховувати не лише глибину залягання докембрійського фундаменту, але й необхідність простеження тріщинуватих і тектонічних зон кристалічних порід, що вирізняються, як показує аналіз раніше проведених робіт, виположуванням асимптоти кривих ВЕЗ. Звідси випливає необхідність проведення спостережень зі збільшеною довжиною розносів лінії АВ.

Глибина залягання кристалічних порід на проектній площі коливається від декількох до 30-40м, а в межах окремих ділянок досягає 50-60м. З урахуванням вище викладеного, а також даних раніше проведених робіт (попередня розвідка підземних вод для водопостачання м. Радомишль Житомирської області титул 231), передбачаються наступні розноси лінії АВ: АВ=300м – 10%, АВ=500м – 20%, АВ=750м – 30%, АВ=1000м – 30%, АВ=1500м – 10%.

Роботи методом ВЕЗ будуть виконуватися на ділянках пересічної місцевості, поблизу населених пунктів та їх межах, в долинах рік і на схилах, на ділянках зайнятих забудовами, городами і ріллею. У відповідності до вказаних умов весь обсяг ВЕЗ віднесено до ІІІ категорії складності.

Польові заміри будуть здійснюватися приладом АЕ-72 з батарейним живленням. Розгортання і згортання дротів лінії живлення АВ буде проводитись вручну (неконвеєрний спосіб).

При проектуванні робіт враховується, що виконання електророзвідувальних замірів поєднане з деякими труднощами. Біля населених пунктів можливі інтенсивні перешкоди, викликані близькістю ліній електропередач, роботою силових та енергетичних установок (індустріальні перешкоди).

При вимірюваннях в долинах рік, на заболочених ділянках мають місце перешкоди пов’язані із явищем нестійкої поляризації.

Умови для влаштування заземлень в межах ділянок робіт вцілому є сприятливими. Але в деяких місцях відмічається наявність високоомних пісків у верхній частині розрізу. У зв’язку з цим передбачаються наступні умови вимірювань.

Складні умови вимірювань різниці потенціалів (∆U) при нормальних умовах заземлення електродів (К=1,15) – 40% площі.

Нормальні умови вимірювань різниці потенціалів (∆U) при складних умовах заземлення електродів (К=1,1) – 35% площі.

Нормальні умови вимірювань різниці потенціалів (∆U) і заземлення електродів (К=1) – 25% площі.

Середнє значення поправочного коефіцієнта до норм часу складає:



К==1,1



Польові електророзвідувальні виміри будуть здійснюватися у літній 80% об'єму робіт і зимній 20% період.

Для оцінки якості польових матеріалів передбачається виконання наземних контрольних спостережень у обсязі 5% від кількості координатних точок. Середня відносна похибка вимірів не повинна перевищувати ±5%.

Для профілактичного огляду і ремонту апаратури, обладнання і спорядження передбачається 1 приладо-зміна в місяць, у зв'язку із чим до норм часу застосовується поправочний коефіцієнт 1,04 (СУСН вип.3, частина 2, п.25).

У зв'язку із можливою двоякою інтерпретацією матеріалів ВЕЗ, заснованої на використанні одного фізичного параметра – електричного опору, на стадії деталізації передбачається проведення робіт методом сейсморозвідки КМЗХ.



9.4 Сейсморозвідка



За результатами інтерпретації матеріалів ВЕЗ буде виконана профільна сейсморозвідка КМЗХ.

Досвід попередніх досліджень свідчить про високу геологічну ефективність сейсморозвідки методом заломлених хвиль при пошуках і розвідці тріщинних вод.

Метод дозволяє при деталізації аномальних зон, виявлених електророзвідкою, визначити гіпсометрію поверхні кристалічних порід, виявити і детально вивчити зони тріщинуватих порід. При сприятливих умовах надається можливість виділити більш зруйновані ділянки і оцінити ступінь тріщинуватості кристалічних порід.

Посиланням для здійснення сейсморозвідки в таких умовах являється залежність величини граничних швидкостей поздовжніх і поперечних хвиль, коефіцієнтів їх затухання, динамічних модулів пружності від ступені тріщинуватості, руйнування кристалічних порід, напрямку зон тріщинуватості і характеру їх насичення.

Проектом передбачається здійснення профільних сейсморозвідувальних робіт КМЗХ на поздовжніх хвилях.

Сейсморозвідка КМЗХ буде виконана на деталізаційному етапі досліджень з метою уточнення геологічної природи аномалій і розташування розломів і тріщинуватих зон, виділених зйомкою ВЕЗ.

Об'єм деталізаційних сейсморозвідувальних досліджень вибраний із наступного розрахунку: на проектній території геофізичні роботи будуть виконуватися для 15 водоспоживачів. Сумарне замовлення потреби води складає 5600м3/добу.

Середній дебет діючих свердловин 1,5л/с (за даними свердловин, що використовуються для водопостачання сільськогосподарських об'єктів Радомишльського району). Виходячи з цього:

5600:(1,5·86,4)=43св.

Враховуючи середній відсоток безводності (50%) буде виконано 86 деталізованих профілів (з числа свердловин, проектних на 13 ділянках, де будуть виконуватись геофізичні роботи). Для створення цілісної хвильової картини при роботах сейсморозвідки КМЗХ і впевненого простеження заломлених хвиль, а також оцінки і порівняння параметрів затухання амплітуди сейсмічних хвиль необхідний інтервал 460-690м (в залежності від глибини залягання заломлюючого горизонту, порівняного із покрівлею кристалічних порід). У середньому довжина одного профілю – 575м, що складатиме:

575·86=49,4пог.км

Сейсмічні матеріали можуть бути використані як параметричні при кількісній інтерпретації кривих ВЕЗ. За комплексом деталізаційних досліджень методами ВЕЗ і КМЗХ будуть виділені точки, найбільш сприятливі для буріння гідрогеологічних свердловин.

Методика польових спостережень повинна забезпечити кореляційне простеження пружних хвиль, заломлених на поверхні кристалічних порід. Для точної побудови заломлюючої границі забезпечується визначення середніх швидкостей з інтервалом 115-230м по зворотному профілю.

Виходячи з досвіду попередніх робіт, спостереження будуть проводитися по окремим профілям з використанням систем нагнітаючих годографів (прямих і зворотних). Відстань між сейсмоприймачами передбачається 10м (49,4пог.км), що забезпечує впевнене виділення тріщинуватих зон шириною 30м і більш достовірне визначення ефективної швидкості при глибинах до кристалічного фундаменту більш 20м. У долинах рік, на ділянках, де глибина залягання кристалічних порід 10-20м і менше, профільні сейсмографічні роботи будуть виконані з відстанню між сейсмоприймачами 5м. Передбачається 90% обсягу сейсморозвідувальних робіт виконати кроком 10м (44,4пог.км), а 10% - 5м (5пог.км).

Довжина інтервалу простеження 460 і 230м.

Реєстрація пружних коливань буде здійснюватися сейсморозвідувальною станцією СМВХ-0-24. збудження пружних коливань буде спричинювати ударна установка, змонтована на базі крана АК-8 на шасі автомобіля УРАЛ-369 за допомоги вільно падаючого вантажу масою 1,5т (висота підйому 5-7м).

Для реєстрації пружних коливань будуть застосовуватись сейсмоприймачі СХ-10.

З метою зменшення збитків сільськогосподарським культурам передбачається 50% всього об'єму робіт виконати в зимній період, в зв'язку з чим поправочний коефіцієнт до норм часу складе 1,18. Категорія складності сейсморозвідувальних робіт – ІІІ.

Сейсморозвідувальні роботи, переважно, будуть проводитись поблизу населених пунктів, проїзних доріг, на масивах сільськогосподарських угідь, де буде працювати техніка.

Все це створить додаткові джерела перешкод. Тому для 50% всіх сейсморозвідувальних робіт передбачається поправочній коефіцієнт до норм часу 1,21 (СУСН вип.3, частина 1, табл.1).

Для розрахунку затрат часу і праці на проведення сейсморозвідувальних робіт використані "Временные проектно-сметные нормативы на сейсморазведочные работы", затверджені ПДО "Північукргеологія" 17.05.1991р.

До складу робіт, передбачених ПСН, крім польових сейсмічних робіт, включена також поточна камеральна обробка матеріалів.

Для вивчення хвильової картини, вибору умов реєстрації і збудження пружних коливань в різних сейсмогеологічних умовах передбачається 2 приладо-зміни дослідно-методичних робіт.

На кожний погонний кілометр профілю при кроці 10м приходиться: 1000:230=4,35 стоянки, а при кроці 5м – 1000:115=8,7 стоянки.

При роботі з 4х пунктів збудження потрібно відповідно 4,35·4=17,4 і 8,7·4=34,8 фізичних спостережень.

Загальний об'єм складе:

(17,4·44,4)+(34,8·5)=946 фізичних спостережень

Для перевірки і профілактичного ремонту сейсморозвідувальної апаратури і обладнання передбачається 2 дні на місяць, тому для врахування затрат часу на профілактику застосовується коефіцієнт 1,085 (СУСН вип.3, частина 1, п.25.1).


10. Охорона природи



Всі роботи, передбачені справжнім проектом, будуть виконуватись із дотриманням вимог, викладених у статтях 17 і 18 "Основ земельного законодавства" і "Земельного кодексу України".

Геофізичні роботи, передбачені даним проектом, не наносять збитків плодючому шару ґрунтів. З метою збереження рослинного покриву при переміщенні апаратури і обладнання між пунктами спостережень будуть максимально використані сільські дороги.


11. Звітність і терміни робіт



У відповідності з геологічним завданням початок проектних робіт – ІІ квартал 1993р.

Закінчення – у відповідності до пооб'єктного плану Житомирської ГРЕ, у ІІ кварталі 1996р.

Строки виконання окремих стадій – по домовленості із гідрогеологами Житомирської ГРЕ.

Результати робіт будуть представлені у вигляді геофізичної частини у загальному звіті про пошуки підземних вод для водопостачання населених пунктів Радомишльського району Житомирської області України.


12. Бурові роботи



Виходячи із геолого-гідрогеологічних умов ділянок проектних робіт, цільовими являються водоносний комплекс тріщинуватих кристалічних порід протерозою та їх кора вивітрювання, а також осадові відклади юри, крейди, палеогену і неогену, поширені у північно-східній частині проектних робіт і утримуючі значні ємнісні запаси підземних вод.

Замовлена потреба у господарсько-питній воді 28 об'єктів складає 8050м3/добу.

Аналіз результатів робіт з пошуків підземних вод для водопостачання об'єктів на території району північно-західної частини УЩ показує, що середній відсоток безводних свердловин (дебет до 0,5л/с), пробурених на водоносний комплекс тріщинуватих кристалічних порід складає 50%. (Додаток 6)

Середній відсоток без водності – 50%.

Середній дебет свердловин існуючого водозабору не перевищує 1,62л/с.

Значення середнього дебету свердловин існуючого водопостачання Радомишльського району і значення середнього дебету пошукових свердловин районів пошуків Житомирської області складають відповідно 1,62 і 1,38л/с.

Таким чином для задоволення заявленої потреби у воді необхідно пробурити:



8050:(1,5·86,4)=62 свердловини



(для розрахунків приймається дебет 1,5л/с).

З урахуванням коефіцієнта без водності необхідно буде пробурити:


:=124св



Враховуючи великі глибини залягання кристалічних порід (до 100м) і значної потужності осадових відкладів у північно-східній частині району робіт проектом передбачається пробурити 10 пошукових свердловин фільтрових на осадові відклади юри.

Крім того, у складних геолого-гідрогеологічних умовах і на об'єктах Котовка, Русанівка, Вишевичі, Кайтанівка, Пилиповичі та ін. із заявками води 400-500м3/добу і з метою групування водозаборів проектом передбачається буріння 8 розвідувально-експлуатаційних свердловин. (Додаток 7)

Всього буде пробурено:



124+10+8=142св



Проектні свердловини винесені на геологічну карти. (Рис.3)



12.1 Обгрунтування кількості і глибин свердловин



Глибина свердловини вибирається з урахуванням потужності осадових відкладів, кори вивітрювання і розподілу активної зони тріщинуватості кристалічних порід.

За результатами аналізу геологічного розрізу 58 картувальних свердловин, пробурених поблизу проектних об'єктів, середня потужність наносів з урахуванням кори вивітрювання складає 33м. Зона активної тріщинуватості кристалічних порід із досвіду робіт ЖГРЕ поширюється до глибини 40-60м від покрівлі водоносного горизонту.

З метою отримання максимально можливих водопритоків необхідно викрити всю воду тріщинуватості кристалічних порід.

Виходячи з вище сказаного і аналізу раніше виконаних робіт на прилеглих територіях, глибина проектних свердловин на водоносний горизонт тріщинуватих кристалічних порід приймається 85м.

Для забезпечення безперервної роботи водопідйомного обладнання і створення відстійника для шламу глибина розвідувально-експлуатаційних свердловин приймається рівною 100м.

Об'єм буріння складе:



(80·100)=800пог.м



У північно-східній частині району робіт потужність осадової товщі різко збільшується, тому, виходячи з аналізу 11 свердловин , пробурених у свердловин на водоносний горизонт осадових відкладів складе 60м. Об'єм буріння складе: 10·60=600пог.м.

Загальний об'єм буріння складе:



10540+800+600=11940пог.м



12.2 Обґрунтування геологічного розрізу свердловин на кристалічні породи



Усереднений геологічний розріз проектних свердловин вибирається на основі аналізу резервів 58 свердловин, пробурених на території всього району робіт у безпосередній близькості від об'єктів водоспоживання за період 60-80х рр. (Додаток9)


13. Вибір конструкції свердловини



Конструкція свердловин вибирається відповідно до цільового призначення і проектного геологічного розрізу. (Рис.4)

З метою визначення водоносності тріщинуватих зон кристалічних порід і можливості виконання дослідних і геофізичних робіт в пошукових гідрогеологічних свердловин пухкі відклади закріпляються обсадними трубами діаметром 108мм на глибину 34м. Діаметр буріння відповідно рівен 112мм.

При проходженні пухких відкладів застосовуються глинисті розчини, а буріння по кристалічним породам буде здійснюватись шарошковим долотом d 76мм з промивкою технічною водою, а також твердосплавними коронками d 76мм для поінтервального відбору керну через кожні 10м проходження.

Пошукові свердловин на пластові води крейдових і юрських відкладів будуть буритись коронками d 132мм до проектної глибини (60м) з обладнанням їх фільтрами діаметром 108мм на колонні труб d 108мм з довжиною робочої частини 5м. Промивка здійснюватиметься глинистим розчином.

У складних гідрогеологічних умовах проектом передбачається буріння 8ми гідрогеологічних розвідувально-експлуатаційних свердловин із подальшою передачею їх "Замовнику".

Для отримання максимальних дебетів, якісних гідрогеологічних параметрів і в зв'язку з великими пониженнями (з досвіду робіт в аналогічних умовах) розвідувально-експлуатаційні свердловини необхідно обладнати насосами типу ЕЦВ-6. Виходячи з цього, кінцевий діаметр буріння по кристалічним породам приймається 151мм. Відповідно початковий діаметр буріння рівний 277мм із кріпленням нестійких порід обсадними трубами d 219мм з промивкою по пухким відкладам глинистим розчином.


14. Гідрогеологічні роботи в свердловинах у процесі проходження



Для отримання якісних гідрогеологічних характеристик і максимальних дебетів у процесі проходки свердловин передбачається при кожному СПО виконувати замір рівня рідини у свердловинах, контроль за витратою промивальної рідини, промивку (желонкування) стовбура свердловини після закінчення проходження з метою очищення його від шламу і підживлення водоносного комплексу.

Із досвіду робіт ЖГРЕ тривалість промивки (желонкування)приймається 1ст/зм.

Геолого-технічні умови буріння пошукових свердловин в кристалічних породах:

1. Кількість свердловин – 124шт.

2. Глибина свердловин – 85м.

3. Об'єм буріння – 10540п.м.

4. Буріння здійснюється СБУ-СКБ-4 з відбором керну 70% по пухким відкладам, а по кристалічним породам безкернове з поінтервальним відбором керну (1м через 10м проходження).

5. Середній діаметр буріння:



=90мм



6. Обсадка трубами діаметром 108мм на глибину 34м всього:



34·124=4216п.м



7. Середня відстань підвозу води для буріння – до 5км по бездоріжжю.

8. Свердловини вертикальні, спеціальні, одиночні.

9. Кількість монтажей-демонтажей – 124.

10. Параметри буріння приведені в геолого-технічному проекті.

11. У свердловинах проводяться:

а) ЗУЖ – 124·5=620зам.;

б) Спуск труб в свердловини: 124·34=4216п.м;

в) ГДС (КС, КВ, ВС, ГК);

г) Промивка свердловин перед спуском труб і ГДС: 124·2=248промивок;

д) Желонкування: 124·1=124ст/зм;

е) Всі свердловини після закінчення буріння закриваються кришками: 124·1=124 кришки.

Обсадна колона у всіх свердловинах залишається для виконання дослідних робіт і ГДС.

Матеріали, залишені у свердловині: труби d 108мм – 4216п.м.

Маса вантажів: 4216·12,7=53,54т.

Геолого-технічні умови буріння пошукових свердловин на пластові води крейдових і юрських відкладів:

1. Кількість свердловин – 10шт.

2. Глибина свердловин – 60м.

3. Об'єм буріння – 600п.м.

4. Буріння здійснюється СБУ-СКБ-4 з відбором керну. Обертач шпиндельного типу.

5. Середній діаметр буріння:







6. Обсадка трубами діаметром

а) 146мм до глибини 31м. Всього: 31·10=310п.м;

б) 108мм. Всього: 55·10=560п.м.

7. Обладнання свердловин фільтрами d 108мм:

10св.·1=10 фільтрів

8. Середня відстань між свердловинами – 23км.

9. Середня відстань підвозу води для промивки свердловин – до 5км по бездоріжжю.

10. Свердловини вертикальні, одиночні, спеціальні.

11. Кількість монтажей-демонтажей – 10.

12. Параметри буріння приведені в геолого-технічному проекті.

13. У свердловинах проводяться:

а) розглинизація по 3ст/зм на кожну свердловину. Всього: 10·3=30ст/зм;

б) желонкування свердловин напротязі 1ст/зм на кожну. Всього: 10·1=10ст/зм.

Геолого-технічні умови буріння розвідувально-експлуатаційних свердловин:

1. Кількість свердловин – 8шт.

2. Глибина свердловин – 100м.

3. Об'єм буріння – 800п.м.

4. Середній діаметр буріння:







5. Обсадка трубами діаметром 219мм на глибину 34м. Всього: 34·8=272п.м.

6. Середня відстань підвозу води для буріння – до 5км по бездоріжжю.

7. Буріння здійснюється ПБУ-ЗІФ 650м без відбору керну. Обертач шпиндельного типу.

8. Свердловини вертикальні, одиночні, спеціальні.

9. Кількість монтажей-демонтажей – 8.

10. Параметри буріння приведені в геолого-технічному проекті.

11. У свердловинах проводяться:

а) ЗУЖ – 8·6=48зам.;

б) Спуск труб в свердловини: 8·34=272п.м;

в) ГДС (КС, КВ, ВС, ГК);

г) Промивка свердловин перед спуском труб і ГДС: 8·2=16промивок;

д) Цементація затрубного простору – 2,72п.м;

е) ОЗЦ – 24·5=120вах/ч;

з) Желонкування – 8ст/зм;

ж) Всі свердловини після закінчення буріння закриваються кришками: 8 кришок.

Обсадна колона у всіх свердловинах залишається для проведення в них дослідних робіт і ГДС, а також подальшої їх експлуатації: труби d 219мм – 8·34=272п.м. Маса вантажів: 272·41,63=11,3т.

Нижче приводиться розрахунок кількості цементу, необхідного для цементації затрубного простору розвідувально-експлуатаційних свердловин.

Розрахунок сухого цементу, необхідного для цементації затрубного простору, проводиться наступним чином:

1. Об'єм затрубного простору, що підлягає цементації визначається за формулою:



V3= (D2-dH2)HЗК, де



D – діаметр свердловини, мм;

dH – зовнішній діаметр обсадних труб;

HЗ – висота підйому цементу за трубами;

К – коефіцієнт запасу, враховуючий можливе збільшення діаметру свердловини, втрати при заготівлі і закачуванні цементу К=1,3.


V3= (277-219)·34000·1,3=998,2л



2. Об'єм цементного стакана, що залишається в трубах, визначається за формулою:



Vст=·dВ2·H, де



dВ – внутрішній діаметр обсадних труб, мм;

Н – висота цементного стакана, мм.



Vст=·2032·600=19,4л



3. Загальний об'єм цементного розчину складе:



V3аг= V3+ Vст

V3аг=998,2+19,4=1017,6л



4. Кількість сухого цементу, необхідного для цементації однієї свердловини, складе:



Q=1,22·V3аг=1,22·1017,6=1241кг=1,24т



Витрата цементу для цементації затрубного простору 8ми свердловин складе: 1,24·8=9,92т.


15. Геофізичні дослідження в свердловинах



Геофізичні дослідження в свердловинах будуть передбачені проектом для вирішення наступних задач:

1. Уточнення літологічного розрізу по стінкам свердловин;

2. Супутні пошуки радіоактивної сировини;

3. Визначення діаметру свердловини;

4. Визначення місць притоку води і їх дебетів.

Для вирішення цих задач будуть виконані наступні методи ГДС:

1. Електрокаротаж (КС) зондом А2.25МО.25;

2. Гама-каротаж (КГ) апаратурою Кура-1;

3. Кавернометрія (КВ) приладом КМ-2;

4. Витратомктрія (ВС) апаратурою ВЕТС-70.

Всі ці роботи будуть виконані відповідно до наступних інструкцій у масштабі глибин 1:200 по домовленості із Дніпровською геолого-геофізичною експедицією К/О №5, база якого знаходиться у смт. Нова Борова.

Середня відстань до ділянки робіт – 105км дорогами І класу і 5км по бездоріжжю.

Справжнім проектом необхідно передбачити один виїзд на 2св. для проведення ГК, КС і КВ і один виїзд на 5св. для виконання ВС після відкачки.

Після закінчення польових робіт будуть виконані камеральні роботи і записаний розділ у Геологічний звіт.

У справжньому проекті необхідно передбачити:

Польові потреби – 3,7%, фонд Чорнобиля – 5,1%, фонд зайнятості – 1,1%, плата за землю – 0,9%, плата доріг – 0,8%, доплати – 0,4% і резерв – 3%.


16. Дослідні гідрогеологічні роботи



Для виявлення і оцінки запасів підземних вод на об'єктах замовників, а також визначення гідрогеологічних показників основного водоносного горизонту, передбачається провести пробні і дослідні одиночні відкачки із пошукових і розвідувально-експлуатаційних свердловин.



16.1 Пробні відкачки



Даний вид робіт дозволяє визначити водозабезпеченість свердловини, можливість виконання дослідних робіт. Пробні відкачки будуть виконані у всіх свердловинах.

Відповідно до "Методического руководства по производству опытных работ" і з досвіду роботи ЖГРЕ, затрати часу на пробну відкачку однієї свердловини складуть 1бр/зм.

У процесі виконання пробних відкачок будуть проводитись спостереження за динамічним рівнем і дебетом за загальноприйнятою методикою. У кінці пробної відкачки будуть відібрані проби ПХА і на спектральний аналіз сухого залишку.

Після закінчення пробних відкачок буде проведено спостереження за відновленням рівня води в свердловинах в об'ємі 0,3Т, де Т – тривалість відкачки.

Затрати часу на виконання пробних відкачок складуть:



142·1=142бр/зм



Затрати часу на відновлення складуть:



1·0,3·142=42,6бр/зм


16.2 Дослідні одиночні відкачки з пошукових свердловин



Кінцевою метою дослідних відкачок з пошукових свердловин являється отримання даних, необхідних для розрахунку основних гідрогеологічних параметрів і оцінки запасів підземних вод, а також для з'ясування їх показників.

Відкачки будуть проводитися у всіх свердловинах з дебітом більш 0,5л/с. Враховуючи відсоток без водності передбачається, що 50% свердловин можуть виявитись маловодними (дебет менш 0,5л/с), тоді одиночні дослідні відкачки будуть виконані:



134·0,5=67св.



Тривалість одного досліду відповідно до "Методических руководств …" і багаторічного досвіду роботи ЖГРЕ в аналогічних умовах, приймається рівною 5бр/зм.

Витрати часу на одиночні дослідні відкачки складуть:



67·5=335бр/зм



У процесі проведення відкачок будуть виконуватись заміри динамічного рівня і дебету за допомогою електрорівнемірів і мірних ємкостей об'ємом 150-300л.

Після закінчення відкачок ведуться спостереження за відновленням рівня води у свердловинах тривалістю 0,3Т, де Т – тривалість відкачки.

Витрати часу на відновлення рівня складуть:



335·0,3=100,5бр/зм


16.3 Дослідні відкачки з розвідувально-експлуатаційних свердловин



У зв'язку з відсутністю наступних стадій пошуків проектом передбачається виконати дослідні відкачки у розвідувально-експлуатаційних свердловинах з метою отримання даних необхідних для розрахунку гідрогеологічних параметрів і оцінки запасів підземних вод.

З досвіду робіт ЖГРЕ з розвідки і оцінки запасів підземних вод для водопостачання міст, селищ і сільськогосподарських об'єктів тривалість дослідної одиночної відкачки складе 3-5діб, в середньому 4доби або 12бр/зм, що приймається за основу.

Витрати часу при цьому складуть:



12·8=96бр/зм



Після закінчення дослідів будуть вестись спостереження за відновленням рівня води в свердловинах тривалістю 0,3Т, де Т- тривалість відкачки.

Витрати часу на відновлення рівнів складуть:



96·0,3=28,8бр/зм



Всі види дослідних робіт (Додаток 10) будуть виконуватись спеціалізованою бригадою ерліфтом за системою "всередині" від компресора НВ-10 змонтованого на базі автомобіля ЗІЛ-131 з вантажопідйомністю 5т.

З аналізу робіт, виконаних в аналогічних умовах, максимальне пониження склали 25-30м. Виходячи з цього завантаження змішувача буде виконуватись на глибину 55-60м.


16.4 Випробування



Метою випробувань являється вивчення геохімічного і мінералогічного складу гірських порід, а також якості підземних і поверхневих вод.

На геохімічний аналіз відбираються проби з корінних порід через 10м. Всього буде відібрано:



28·5=140проб



Витрати часу відповідно до СУСН вип.1 т.53/3 складуть:



140:46=3,04відпр.дні



Крім цього з 124св. передбачається відбір 18 проб для випробування на категорію і відбір 18 зразків для колекції.

Спосіб відбору – ручний. Категорія порід ІХ-Х. Довжина проби 0,7-1м. Витрати часу відповідно СУСН-1 складуть:



36:46=0,8відпр.дні



Для мінералогічного аналізу будуть відбиратися проби з базального шару осадових відкладів в 20% свердловин для визначення наявності в них рудних і акцесорних мінералів.

Всього передбачається відібрати:



142·0,2=28проб



Спосіб відбору – ручний. Категорія порід ІІ. Довжина проби 2м. Витрати часу відповідно СУСН-6 табл.16 складуть:


28·2:100·1,83=1,02бр/зм



Для повної характеристики якості підземних і поверхневих вод проби води будуть відібрані як в процесі виконання гідрогеологічного обстеження району робіт, так і при виконанні пробних і дослідних відкачок.

При проведенні обстеження буде відібрано:

ПХА води – 140проб;

спектральний напівкількісний аналіз сухого залишку – 10 проб;

визначення вмісту урану і радію по 22 проби.

Після закінчення дослідних робіт з пошукових і розвідувально-експлуатаційних свердловин буде відібрано проб води:

ПХА: 134+67+8=209проб;

спектральний напівкількісний аналіз: 134+67+8=209проб;

визначення вмісту шкідливих мікрокомпонентів: 67+8=75проб;

визначення вмісту урану і радію: 67+8=75проб;

радон (по 1 пробі на об'єкт) – 28проб;

гелій (по 1 пробі на об'єкт) – 28проб;

на баканаліз (з розвідувально-експлуатаційних свердловин) – 8проб.

Згідно СТ СЕВ-4285-84 необхідно передбачити відбір проб на внутрішній контроль 10% і зовнішній – 3% від загальної кількості проб. (Додаток11)


17. Лабораторні роботи



З метою з'ясування можливості використання підземних вод для водопостачання об'єктів і відповідності їх якості вимогам ГОСТа "Вода питьевая", а також визначення речовинного і хімічного складу гірських порід відповідно вимогам, висунутим до супутніх пошуків, проводяться лабораторні роботи. (Додаток 12)


18. Топографо-геодезичні роботи



Згідно затвердженого проекту по ЖГРЕ і техзавданню необхідно силами топозагону Київської ГРЕ виконати комплекс польових і камеральних робіт з пошуків підземних вод для питного водопостачання сільськогосподарських об'єктів Радомишльського району Житомирської області.

Напротязі 1993-1996рр. для забезпечення пошукового буріння будуть вестись роботи з планової і висотної прив'язки пробурених свердловин.



18.1 Методика проведення робіт



Проходка бурових свердловин на пошуковій ділянці буде проводитись напротязі трьох років. Топографо-геодезичні дослідження будуть проводитись в тій самій послідовності. На проектній ділянці буде пробурено 134 пошукових свердловини. Всі координати свердловин будуть визначені графічно, щільність початкової сітки 1 пункт на 4,1 і більше км2 так, як вони будуть пробурені на 28 ділянках, середня відстань між ними 10км.


19. Підрядні роботи



При проведенні проектних робіт будуть виконані наступні види підрядних робіт:

каротаж свердловин;

наземні геофізичні дослідження;

топографо-геодезичні роботи;

лабораторні роботи.

Каротаж свердловин передбачає виконання силами каротажного загону №5 Житомирської ГРЕ. Об'єми і види робіт див. розділ 9.

За результатами геофізичних наземних досліджень будуть надані рекомендації для складання пошукових свердловин, графічних додатків і написання розділу звіту.

Топографо-геодезичні роботи будуть виконані топозагоном Київської геологічної експедиції. В результаті виконання графічної прив'язки 142 свердловин до звіту буде виданий каталог координат.

Підрядні лабораторні роботи будуть виконані ЦКЛ ГГП "Північукргеологія". Визначення будуть виконані відповідно до вимог СТП-6-04-07-83, а отримані результати представлені у встановленій формі.


20. Матеріали



Для створення нормальних умов проходки свердловин, виконання дослідних і геофізичних робіт, проектом передбачається кріплення стінок свердловин в нестійких породах обсадними трубами діаметром 108, 146 і 219мм; котрі залишаються у свердловинах. Об'єм матеріалів складе:



Труби 108мм - 34·124=4216п.м.

Труби 146мм – 31·10=310п.м.

Труби 219мм – 34·8=272п.м.



В процесі випробувань гірських порід для геохімічного і мінералогічного аналізів проектом передбачається відбір проб у тканинні торбинки розміром 20х30см:



632·28=660шт.



При проведенні гідрогеологічного обстеження і після закінчення дослідних робіт відбираються проби води у скляні пляшки і закорковуються, тому проектом передбачаються витрати на їх придбання:



(85·11)+(39·2)+394+110+(110+2)=2447шт. пляшок і корків



Крім того для відбору проб води на радон і гелій необхідно придбати по 32 промивалки і пробірки.

При транспортуванні проб води з ділянки робіт в лабораторію знадобиться 124 ящики.


21. Камеральні роботи



Камеральний період складається з поточної і кінцевої обробки всіх матеріалів.

В поточний період ведеться обробка матеріалів польових робіт, складаються карти, розрізи.

Кінцева обробка виконується після закінчення всіх видів польових і лабораторних робіт.

Складаються чистові карти, листи відкачок, текстові і графічні додатки, написаний текст звіту.

Витрати на камеральну обробку матеріалів приймаються згідно ліміта.


Висновки



В результаті виконання комплексу гідрогеологічних, геофізичних і бурових робіт буде встановлено:

- гідрогеологічні дослідження району робіт – визначення меж пошукових ділянок і затвердження їх із замовником, стан підземних шляхів на домовлених ділянках, наявність ораних і занедбаних земель, лісів, гідротехнічних споруд, вивчені санітарно-гігієнічні норми, а також терміни виконання пошукових робіт;

- наземні геофізичні роботи – виявлення ділянок (аномалій), перспективних для пошуку прісних підземних вод і видача рекомендацій для буріння пошукових гідрогеологічних свердловин;

- бурові роботи – визначення водоносності тріщинуватих зон кристалічних порід і можливості виконання дослідних і геофізичних робіт в пошукових гідрогеологічних свердловинах;

- гідрогеологічні роботи в свердловинах в процесі проходження – отримання якісних гідрогеологічних характеристик і максимальних дебетів у процесі проходки свердловин;

- ГДС:

а) уточнення літологічного розрізу по стінкам свердловин;

б) супутні пошуки радіоактивної сировини;

в) визначення діаметру свердловини;

г) визначення місць притоку води і їх дебетів;

- дослідні гідрогеологічні роботи:

а) пробні відкачки – визначення водозабезпеченості свердловин та можливості виконання дослідних робіт;

б) дослідні одиночні відкачки з дослідних свердловин – отримання даних, необхідних для розрахунку основних гідрогеологічних параметрів і оцінки запасів підземних вод, а також для з'ясування їх показників;

в) дослідні відкачки з розвідувально-експлуатаційних свердловин – отримання даних необхідних для розрахунку гідрогеологічних параметрів і оцінки запасів підземних вод;

г) випробування – вивчення геохімічного і мінералогічного складу гірських порід, а також якості підземних і поверхневих вод;

- лабораторні роботи – з'ясування можливості використання підземних вод для водопостачання об'єктів і відповідності їх якості вимогам ГОСТа "Вода питьевая", а також визначення речовинного і хімічного складу гірських порід відповідно вимогам, висунутим до супутніх пошуків;

- камеральні роботи – складання чистових карт, листів відкачок, текстових і графічних додатків, написання тексту звіту.

В результаті виконання робіт буде надана загальна характеристика гідрогеологічних умов району робіт, визначені точки для закладання розвідувально-експлутаційних свердловин і виконана попередня оцінка експлуатаційних запасів підземних вод в кількості, що забезпечуватиме заявлену потребу.


Розрахунок



Витрат часу на буріння пошукових свердловин ІІ групи в кристалічних породах з відбором керну і без відбору керну



1. Буріння пошукових свердловин з відбором керну по породам: СУСН 5 т.4

Категорія

Розрахунок, ст/зм

ІІ

1860м·0,05=93

ІІІ

868м·0,06=52,08

IV

744м·0,07=52,08

V

620м·0,09=55,8

VII

62м·0,14=8,68

VIII

62м·0,16=9,92

IX

248м·0,18=44,64

X

372м·0,22=81,84



Буріння без відбору керну: СУСН 5 т.5

IX

2976·0,13=386,88

X

2728·0,17=463,76



Всього: 10540м – 1248,68ст/зм

Маса вантажів: 12,49·12,41=155т

2. Роботи, супутні бурінню:

- промивка свердловин перед обсадкою і геофізичними дослідженнями: СУСН 5 т.49

248пром·0,07=17,36ст/зм;

- спуск труб в свердловини (d 108мм 4216п.м) СУСН 5 т.58

42,16·0,8=33,73ст/зм;

- желонкування 124св.·1ст/зм=124ст/зм;

- замір рівня рідини 620·0,017=10,54ст/зм;

- геофізичні дослідження – 29,016ст/зм;

Всього: 214,65ст/зм.

3. Монтаж, демонтаж, переміщення бурової установки СУСН 5 т.78

124пер·1,26=156,24ст/зм

4. Супровід зверх 1км

28·22+(80+23)=719км

РОЗРАХУНОК

Витрат часу на буріння пошукових фільтрових свердловин ІІ групи



1. Буріння пошукових свердловин з відбором керну по породам:

Категорія

Розрахунок, ст/зм

ІІ

397м·0,02=7,94

ІІІ

117м·0,03=3,51

IV

28м·0,04=1,12

VII

48м·0,09=4,32

X

10м·0,17=1,7



Всього: 600м – 18.59ст/зм

Маса вантажів: труби 



d 108мм – 12,41·1,86=23,08т; d 146мм – 17,39·1,86=32,34т.



Всього: 55,42т.

2. Роботи, супутні бурінню:

- промивка свердловин перед обсадкою і геофізичними дослідженнями: СУСН 5 т.49



20пром·0,07=1,4ст/зм;



- спуск труб в свердловини (d 108мм – 600км, d 146мм – 310п.м) СУСН 5 т.58



9,1·0,8=72,8ст/зм;


- желонкування 10св.·1ст/зм=10ст/зм;

- геофізичні дослідження – 35,898ст/зм;

Всього: 120,1ст/зм.

3. Монтаж, демонтаж, переміщення бурової установки СУСН 5 т.78



10пер·1,26=12,6 ст/зм



4. Супровід зверх 1км



10·22+(80+23)=323км



Витрат часу на буріння розвідувально-експлуатаційних свердловин ІІ групи



1. Буріння пошукових свердловин без відбору керну по породам:

Категорія

Розрахунок, ст/зм

ІІ

120м·0,02=2,4

ІІІ

56м·0,04=2,24

IV

48м·0,06=2,88

V

40м·0,08=3,2

VII

4м·0,16=0,64

VIII

4м·0,19=0,76

IX

206м·0,22=45,76

X

320м·0,28=89,6



Всього: 800м – 147,48ст/зм

Маса вантажів: 14,75·20,8=297,66т.

2. Роботи, супутні бурінню:

- промивка свердловин перед обсадкою і геофізичними дослідженнями: СУСН 5 т.49



16пром·0,07=1,12ст/зм;


- спуск труб в свердловини СУСН 5 т.58



0,87·2,72=2,37ст/зм;



- желонкування 8св.·1ст/зм=8ст/зм;

- замір рівня рідини 40зон·0,017=0,7ст/зм;

- геофізичні дослідження – 1,67ст/зм;

- цементація затрубного простору – СУСН 5 т.51: 8св·0,1=0,8ст/зм;

- ОЗЦ: 8св·3,43=27,44ст/зм;

- розбурювання цементної пробки: 34м·0,06=2,04ст/зм.

Всього: 44,14ст/зм.

Маса вантажів: 11,3+9,92=21,22т.

3. Монтаж, демонтаж, перевезення двома блоками (мачта, бурове приміщення з агрегатом) СУСН 5 т.78



8пер·3,61=28,88ст/зм



4. Супровід зверх 1км



8·22+(80+23)=279км