Канада

Канада є другою за величиною країною у світі (9 970 610 кв. км), яку перевершує за розмірами тільки Росія. Канада розташована на північ від США, між Атлантичним та Тихим океанами. З заходу на схід вона досягає 7 700 км, а з півночі на південь – 4 600 км. Майже 90% всього населення Канади мешкає в межах 160 км від кордону з США.

Столиця Канади – місто Оттава у провінції Онтаріо. 

Канада розподілена на десять провінцій та три території, кожна з яких має свою столицю (в дужках): Альберта (Едмонтон), Британська Колумбія (Вікторія), Острів Принс-Едуард (Шарлоттаун), Манітоба (Вінніпег), Нью-Брансвік (Фредеріктон), Нова Шотландія (Галіфакс), Нунавут (Іквалут), Онтаріо (Торонто), Квебек (Квебек), Саскачеван (Реджина), Нова Земля (Св. Джон), Північно-Західні Території (Єллоунайф) та Юкон (Уайтхорс). 

Канада межує на півдні та заході з США. Протяжність кордонів (включаючи Аляску) – 8 893 км. Протяжність морського узбережжя 243 791 км. 

Клімат Канади варіює від помірного на півдні до арктичного на півночі. Хоча більша частина землі зайнята озерами та низинами, вкритими лісами, у Канаді є також і гірські гряди, рівнини та навіть невелика пустеля. Великі Рівнини, або прерії, вкривають Манітобу, Саскачеван та частини провінції Альберта. Тепер це головні сільськогосподарські угіддя країни. Західна Канада відома своїми Скелястими горами, в той час як на сході розташовані найважливіші міста країни, а також Ніагарський Водоспад. Канадський Щит, древній гірський регіон, утворений більш 2,5 млрд. років тому, вкриває більшу частину півночі країни. В арктичному регіоні можна знайти тільки тундру, яка північніше розбивається на острови, вкриті льодом майже цілий рік. Найвищою точкою Канади є гора Логан висотою 5 950 м над рівнем моря. Основними природними копалинами є нікель, цинк, мідь, золото, свинець, молібден, поташ, срібло, вугілля, нафта, природний газ. Придатна для обробки земля складає всього 5% території Канади. Під пасовища використовуються ще 3% землі. Ліси та лісопосадки займають 54% всієї території Канади. Зрошувана земля складає всього 7 100 кв. км.



Адміністративно-територіальний устрій 



Канада умовно поділяється на Атлантичні провінції, Квебек, Онтаріо, провінції Прерій, Британську Колумбію та Північні території. 

Атлантичні провінції

На сході Канади розташовані чотири провінції -  Острів Принс-Едуард, Нью-Брансвік, Нова Шотландія, Нова Земля. Нова Земля найбільша з атлантичних провінцій, займає 405 720 кв. км. Лабрадор межує з Квебеком та відокремлений від Нової Землі протокою Белл-Айд. Нова Земля є самою східною частиною Північної Америки та розташована на однаковій відстані від Саскачевана та Ірландії. Друга за величиною атлантична провінція – Нью-Брансвік площею 73 440 кв. км. Вона межує з Квебеком, Новою Шотландією та США. Більше 85% всієї поверхні провінції займають ліси. Нова Шотландія займає однойменний півострів на південний схід від Нью-Брансвіка. Її площа складає 55 490 кв. км, оточена майже 4 000 островів. Найменшу канадську провінцію, Острів Принс-Едуард, жартома називають фермою 

в мільйон акрів через велику кількість сільськогосподарських угідь. Острів має форму півмісяця довжиною 224 км та шириною від 6 до 64 км. Острів також може хизуватися найкращими пляжами Канади, сукупна довжина яких перевищує 800 км.



Квебек

Квебек – найбільша провінція Канади. Вона межує з Онтаріо, Нью-Брансвіком, Новою Землею та США. Квебек займає 1 540 680 кв. км, що у три рази більше Франції та в сім разів – Великобританії. Природними кордонами провінції є внутрішні води країни – Гудзонова протока, річка Св. Лаврентія та затока Джеймса, а також Атлантичний океан.

Найбільшого значення приділяють річці Св. Лаврентія, яка служить водним шляхом для кораблів з Атлантики до Великих Озер, а отже, і до США. Квебек всіяний тисячами озер, річок та річечок. Три п’ятих  всієї території провінції займає Канадський Щит, розташований від низини Св. Лаврентія до Гудзонової протоки. На півдні провінції розташовані Аппалачські височини, які відокремлюють провінцію від США. 

Онтаріо

Провінція Онтаріо поділяється на дві частини: промисловий південь та малонаселену північ, багату природними ресурсами. Онтаріо займає 1 068 580 кв. км. Внутрішні води складають 1/6 всієї площі провінції. Два основних геологічних регіони Онтаріо – низина Великих Озер та річки Св. Лаврентія та Канадський Щит. Північне Онтаріо займає 9/10 всієї площі провінції, але в ньому проживає тільки 10% населення. Інколи сполучення з північчю переривається через суворий клімат. В липні температура у Північному Онтаріо досягає 12-15 градусів, а в січні опускається до –25. Помірний клімат та плодюча земля Південного Онтаріо дозволяє успішно обробляти землю в цьому районі. На цю територію приходиться більше половини най прибуткових канадських компаній. 

Провінції Прерій

Манітоба, Саскачеван та Альберта – плодючі провінції канадського Заходу. Вони займають 1 963 470 кв. км та протягаються від 49-ї паралелі на півдні до 60-ї на півночі та від Скелястих гір на заході майже до озера Верхнє на сході. Переважає континентальний клімат: холодна зима, тепле літо та невелика кількість опадів. Плодючість земель цих провінцій робить їх своєрідною житницею Канади – тому що тут знаходиться більше 3/4 усіх земель країни, придатних до сільського господарства. Північна частина провінцій вкрита лісами, в яких переважають сосни та берези. Саскачеван – головна зернова провінція. Вона займає 2/3 прерій, які розділяють озера та лісистий ландшафт. Скелясті гори є природним південно-західним кордоном Альберти. Однак, височини вкривають лише невелику частину провінції – в основному тут можна знайти рівнини, сухі прерії та ліси на півночі провінції. 

Британська Колумбія

Це найбільша провінція на західному узбережжі. 947 800 кв. км її території прославилися в якості самого гористого району Північної Америки. Однак, ландшафт провінції непередбачений та мінливий. На узбережжі розташовані ланцюги островів, як великих, так і малих. На півночі провінції прибережні гори досягають 4 тис. м над рівнем моря. На сході розташоване плоскогір’я з лісами, луками та великою кількістю озер. Клімат відрізняється в залежності від ландшафту. На узбережжі багато дощів та м’яка морська погода. Ванкувер знаходиться у зоні помірного клімату. Біля 2 млн. га займають прісні водоймища. 

Північні території

Канадська північ – практично незаймана та маловивчена земля. Юкон, Північно-Західні Території та територія Нунавут займають 2/5 Канади. Юкон займає 483 450 кв. км. Він межує з Аляскою на заході, Британською Колумбією на півдні та Північно-Західними Територіями на сході. Клімат переважно субарктичний. Влітку сонце світить від 20 до 24 годин на добу, холодною зимою воно світить 2-3 години вдень або не з’являється зовсім. Північно-Західні Території та Нунавут – це Канада на північ від 60-ї паралелі, не враховуючи Юкон, Квебек та Нову Землю. Разом вони нараховують 3 426 320 кв. км території. Кліматичні зони – арктична та субарктична. Північ країни практично не освоєна людьми.



Природа



Канада, одна з найбільших країн світу, займає майже всю північну половину Північної Америки та навколишні острови, серед яких і Ванкувер на заході від материка, Нова Земля – на сході, а Канадський Арктичний архіпелаг – на півночі. Канада простягається від 830   п. ш. на півночі до 410   п. ш. на півдні, а з заходу на схід – від 1410   з. д. до  520   з. д. Канада відома своїми неосяжними степами, найкрасивішими горами та багатством надр, лісів та вод. За розміром Канада поступається тільки Росії, але якщо рахувати тільки площу суші (мінус біля 8% внутрішніх вод), то вона не перебільшує Китай. Канада та Росія сусіди через полюс. Канада омивається Тихим, Атлантичним та Північним Льодовитим океанами. Її берегова лінія нараховує більше 250 тисяч кілометрів.

Західне узбережжя країни високе та порізане затоками. Неподалік знаходиться велика кількість островів: Ванкувер, острів Королеви Шарлотти та ін. Тихий океан не замерзає. Східне узбережжя також порізане бухтами та затоками. Найбільш глибокими затоками атлантичного узбережжя Канади є затока Св. Лаврентія та Фанди. Океан замерзає тільки на короткий час, але тумани й шторми заважають регулярному судноплавству. Узбережжя Північного Льодовитого океану – океан замерзає на 9-10 місяців у році, тому судноплавство можливе тільки у короткі літні місяці. Завдяки своєму розташуванню між двома океанами Канада віддає перевагу зв’язкам з більшістю країн недорогим водним шляхом.

Фізико-географічне положення

За  фізико-географічним положенням  Канаду можна розділити на п’ять частин: Аппалачсько-Акадійський район (південний схід), Канадський Щит, Внутрішні низини, Великі рівнини (в центрі) та Кордильєри (на заході). 

Землі Канади – складна геологічна будова з породами різноманітних віків. Поряд з найдавнішим Канадським Щитом розташовані молоді Кордильєри. Більше половини країни займає Лаврентійське плато, яке являє собою частину Канадського Щита. Плато – положисто хвиляста рівнина. Це найбільш непридатна для проживання  частина країни, але вона володіє великими запасами корисних копалин. 

І з півночі, і з півдня Лаврентійське плато оточене великими низинами – Внутрішніми рівнинами, Лаврентійськими низинами і низинами Гудронової протоки. Вони представляють собою типову картину канадського ландшафту й саме вони принесли славу Канаді як просторій країні з сприятливими кліматичними та географічними умовами. Степи більшою частиною розташовані на півдні Альберти, Саскачевана та Манітоли, які називають степовими провінціями. Лаврентійська низина знаходиться в сприятливих кліматичних умовах – помірний клімат та родючий грунт. Тут знаходиться економічний центр країни. Апппалачські гори розташовані на південному сході Канади. Вони багаті на корисні копалини. Середня висота гірської гряди не перевищує 600 м. На північний захід від Аппалачських гір лежить Канадський Щит, який складається в основному з гранітів та гнейсів. Там багато боліт, озер, річок з порогами. З заходу та півдня Канадський Щит охоплює ланцюг озер – від Великого Ведмежого до Великих озер. На захід від Канадського Щиту розташовані Великі рівнини. Їх південна частина – Внутрішні низини – сільськогосподарський центр країни, 75% всіх земель, що обробляються. На узбережжі Тихого океану розкинулися Кордильєри – на 2,5 тис. км  з півночі на південь і на 750 км з заходу на схід. На сході вони називаються Скелястими горами, на заході – Береговим хребтом. Середня висота гір – 2-3 тис. м над рівнем моря. 

Рослинний та тваринний світ

Значна частина земель Канади – тундра та тайга. Обробляється лише 8% земель, а більше 50% території вкрито лісами, в яких багато цінних порід деревини. Особливу цінність представляють собою глицеві породи: дугласія, гігантська туя, бальзамічна піхта, чорна та біла ялиці. Для півдні ті південного сходу країни характерні тополя, жовта береза, дуб та клен, символ Канади. Промислове значення має хутровий звір, на який багата тайга. За запасами деревини Канада поступається Росії та Бразилії, а у перелісі на душу населення вона стоїть на першому місці у світі.

В тундрі влітку ростуть мхи, лишайники, трава та квіти. В лісотундрі – карликові дерева. Прерії та рівнини вкриті бородачем, полином, ковилем. 

Різноманітний і тваринний світ Канади. В тундрі проживають північний олень, тундровий вовк, заєць-біляк, білий ведмідь, песець, в лісах – ведмідь, вовк, лисиця, рись, білка, заєць, куниця, бобер, лось, олень, в степах – польові миші, кроти та ховрахи. На озерах та арктичних островах мешкають мільйони перелітних птахів. В заповідниках Канади можна зустріти бізонів, які були майже повністю винищені з приходом європейських поселенців на материк.

Прибережні води багаті на рибу: на заході – лососеві (чавича, кета, горбуша), а на сході – тріскові породи та оселедці.

Клімат

Клімат країни варіює від арктичного на півночі до помірного на півдні. На більшій частині Канади континентальний клімат, на західному та східному узбережжях – морський, на півдні – помірний, наближений до субтропічного. Середня температура січня на крайній півночі  -350 С, на півдні -200 С, на сході узбережжя -50 С, на заході -40 С, липень – від 50 С на крайній півночі до 220 С поблизу кордону з США. Опади більше всього випадають в прибережних районах (до 2 500 мм на рік), а менше всього – в центральній частині країни (200 – 500 мм). В зимовий час вся Канада покривається снігом, а більшість річок та озер замерзають. 

Холодні маси повітря з Арктичного узбережжя легко досягають півдня країни, охолоджена маса повітря -  помірних широт. Гірські гряди Канади розміщені вздовж меридіанів і не захищають південну частину країни від впливу арктичних холодів. Тільки південно-західні та південно-східні райони країни відрізняються м’ким морським кліматом. 

Річки та озера

Канада славиться своєю густою та повноводною сіткою річок. Канаду перетинають такі могутні ріки, як Макензі, Колумбія, Ніагара, ріка Св. Лаврентія та багато інших. Макензі є самою довгою річкою всієї північної частини материка: її довжина – більше 4,5 тис. км.

Майже 2/3 всіх річок Канади відноситься до басейну Північного Льодовитого океану. Скрізь, крім самої південної частини країни, річки покриваються кригою на період від 5 до 9 місяців на рік. Такі річки, як Ніагара та р. Св. Лаврентія відіграють важливу роль в економіці Канади. Вони служать транспортними шляхами між Канадою та США, а також джерелами електроенергії, яку виробляють ГЕС, побудовані на них. 

Багата на пороги річка Колумбія, яка лежить у західній частині країни, також підходить для гідробудівництва, але в якості транспортного шляху її майже не використовують. Озер в Канаді, великих і малих, нараховується близько 4 мільйонів. Самі великі – це Великі озера, Велике Невільниче, Велике Ведмеже та ін. Озера Канади неймовірно красиві завдяки своїй чистій воді та мальовничим скелястим берегам. Вода в них – прозоріша повітря. Озера – улюблене місце відпочинку канадців. 

Корисні копалини

Канада може похвалитися природними багатствами, які представляють більшу частину таблиці Менделєєва: кольорові, рідкоземельні та благородні метали, уран, залізна руда, нафта, природний газ, вугілля, азбест, поташ, калійні солі.

Родовищами вугілля багаті передгір’я  Скелястих гір, Альберта та Аппалачі, прибережні провінції. Залізу руду добувають в районі озера Верхнього, півострова Лабрадор та в Кордильєрах. Канадський Щит – комора країни з багатими родовищами нікелю, міді, заліза, кобальту, платини та урану. В Аппалачах можна знайти запаси азбесту, кам’яного вугілля, золота, срібла та кольорових металів. Кордильєри містять родовища кольорових та благородних металів.



Населення



Населення Канади нараховує всього 30,3 млн. чоловік (дані 1997 року), причому більша його частина живе на вузькій смузі вздовж кордону з США шириною в 160 км та довжиною в 6 000 км. Зростанню населення в рівній мірі сприяє імміграція та природний приріст населення (число новонароджених мінус число померлих). В період з 1991 по 1996 роки населення Канади зростало щорічно на 1,1%, що являється самим високим показником з країн великої сімки. Канада представляє приблизно 0,5% населення земної кулі. За оцінками експертів, в 2026 році Канада буде нараховувати 36,2 млн. мешканців.

Більшість канадців, 76,6%, живуть в містах, а 23,4% - в сільській місцевості. Згідно останнього перепису населення, 31% населення Канади (8,61 млн.. чол.) живуть у трьох найбільших містах країни – Торонто, Монреалі, Ванкувері. Тривалість життя в Канаді – 74,9 років для чоловіків та 81,4 років для жінок. Це один із самих високих показників у світі. 

За статистикою, середній розмір сім’ї у Канаді складає 3,1 чоловік, в який включено 1,3 дітей. Розмір сім’ї залишається незмінним з 1991 року.



Населення провінцій

Альберта

В провінції Альберта проживає 2,4 млн. канадців, коріння яких не так легко прослідкувати. До 1880 років провінцію населяли в основному корінні жителі Північної Америки, але пізніше їх переважили за численністю поселенці з західно європейських країн. В 1881 році на території, яка пізніше стала Альбертою, проживало ледве 1000 вихідців з Європи. Десять років потому їх число перевищувало 17,5 тисяч. Під час хвилі еміграції в 1890-х – 1920-х роках, яку активно заохочував уряд Канади, до провінції прибували емігранти з європейських країн, в результаті чого в 1921 році в ній проживало майже 585 тисяч чоловік.

Після другої світової війни ситуація змінилася кардинальним чином. З початку 60-х років в Альберті поселялися вихідці з більшості країн світу, включно і з Азії та Карибських островів. На сьогоднішній день лише 44% мешканців Альберти – нащадки британських поселенців; другими великим етнічними групами являються німці, українці, французи, скандинави та датчани.

Згідно перепису населення в 1991 році, близько 150 тис. мешканців провінції являлися представниками північних народів або метисами. Нечисленні етнічні групи складають інші 24% населення. В Альберті розмовляють англійською мовою. 

Майже 2/3 населення провінції молодше 40 років, що робить Альберту однією з самих молодих провінцій розвинутих країн. Цьому, в певній мірі, сприяє високий рівень імміграції молодих професіоналів з інших країн світу. Близько 80% всіх мешканців Альберти живуть у містах та приміських зонах, причому більше половини живуть у двох найбільших містах провінції – Едмонтоні та Калгарі.

Британська Колумбія

Більшість мешканців Британської Колумбії – нащадки перших поселенців з Британських островів, проте населення провінції складають іммігранти майже усіх національностей. Більше 100 тис. жителів провінції – нащадки тисяч китайців, які приймали участь у будівництві залізничного шляху на території Британської Колумбії наприкінці XIX сторіччя. На додаток, більше 60 тис. мешканців провінції походять з Індії, а біля 16 тис. – з Японії. 

Чисельність представників корінного населення материка стала значно зростати останніми роками, та у 1991 році перевищила за 165 тис. чоловік. Провінція продовжує залучати іммігрантів: більше 40 тис. чоловік поселяються у провінції кожного року, тому її населення нараховує більше 4 млн. чоловік  - 12% всього населення Канади. Майже 60% всіх мешканців живе у Вікторії та Ванкувері, а також у їх передмістях. У Ванкувері нараховується 1,8 млн. мешканців – це третє за розміром місто Канади.

Манітоба 

Довгі роки населення Манітоли складалося в основному з вихідців з Британських островів, проте нова імміграційна політика змінила співвідношення національностей і тепер у провінції можна знайти представників більшості народів світу. У Манітобі також проживає велика кількість франкомовних канадців.

Хоча Манітоба – одна з самих малозаселених провінцій Канади, вона являється важливим центром декількох етнічних груп. Наприклад, у Манітобі живе найбільша кількість українців за межами України. Більше 115 тис. мешканців провінції – індіанці або метиси. 

Біля 60% всього населення Манітоли живе у столиці – Вінніпезі. Друге за величиною місто – Брендон, розташоване на південному заході провінції. 

Нью-Брансвік

Населення Нью-Брансвіку перевищує 750 тис. чоловік. В ній проживає біля 35% франкомовних канадців, і це єдина офіційно двомовна провінція Канади. 

Перші поселенці Нью-Брансвіку прибували з Франції, Англії, Шотландії та Ірландії, а пізніше й з Німеччини, скандинавських країн та Азії. Муніципальний округ Нова Данія пишається чисельною датською колонією у Північній Америці.

Індіанців у провінції нараховують лише 12 тис. осіб.

Узбережжя та долини річок провінції особливо заселені. Найбільші міста провінції -  Монктон та Фредеріктон, столиця Нью-Брансвіку.

Нова Земля

Мешканці Нової Землі – нащадки вихідців з південно-західної Англії та південної Ірландії, які іммігрували до провінції наприкінці XVIII  та на початку XIX ст. Освоєння земель  в основному залежало від місць  рибальського промислу, цей порядок залишається й до сьогодні: півострів Авалон та північно-західна частина Нової Землі залишаються найбільш заселеними територіями провінції. Св. Джон, столиця – найбільше місто провінції з населенням понад 172 тис. осіб.

Нова Шотландія

Більше 80% населення зараховують себе до нащадків мешканців Британських островів. На другому  місці знаходяться французи – біля 18% мешканців, а 2%, що залишилися, припадають на частку етнічних німців, датчан, поляків, італійців та євреїв. За рахунок еміграції росте кількість китайців, вихідців із Азії, Африки, Східної Європи. 

Біля 22 тис. мешканців Нової Шотландії – індіанці. 

У Галіфаксі та його передмістях живе біля 320 тис. усіх мешканців провінції, а у Сіднеї – біля 116 тис.

Північно-Західні Території

На сьогоднішній день на Північно-Західних Територіях мешкає біля 40 тис. осіб, з яких до північних народів відносяться тільки 48%. Більшість жителів території мешкають у невеликих спільнотах. Єллоунайф, столиця території, нараховує усього 15 тис. жителів.

Онтаріо

З 1779 року хвилі поселенців з Англії, Шотландії та Ірландії йшли одна за одною освоювати нові території у долині Св. Лаврентія. До цього часу імміграція відіграє важливу роль у зростанні населення й добробуту Онтаріо, де зараз проживають великі групи італійського, німецького, китайського, датського, португальського, індійського та польського походження. У 1991 році у провінції нараховувалося майже 250 тис. індіанців та метисів.

Онтаріо є найбільш населеною провінцією Канади – в ній живе біля 11 млн. осіб. Незважаючи на те, що англійська найпоширеніша мова в Онтаріо, франко фони відіграють важливу роль у культурному житті та являють собою найчисельнішу мовну меншину.

Острів Принс-Едуард

У 1996 році населення Острову Принс-Едуард складало трохи більше 136,5 тис. мешканців. З них 62% мешкає в сільській місцевості. Шарлоттаун, з населенням 33 тис. мешканців, єдине місто. Біля 80% населення – нащадки ірландців та шотландців. Біля 15% - французи за національністю, але лише 5% населення провінції вважає французьку за рідну мову. Населення острову досить молоде – 38% всіх мешканців не досягли 25-го віку. 

Квебек

З 7 млн. мешканців – 5 – французи, всього 350 тис. – походять з Британських островів й біля 137 тис. – індіанці та метиси. Італійці та переселенці із Східної Європи складають найбільш великі національні меншини Квебеку, однак з 60-х років нашого століття значно збільшився приток іммігрантів з Португалії, Гаїті, країн Латинської Америки та з Південно-Східної Азії. З кінця Другої Світової Війни до Квебеку, особливо до найбільшого міста провінції Монреалю, переїхало більше 650 тис. іммігрантів з 80 країн світу. 

Французькою мовою розмовляє 83% мешканців Квебеку, англійською – біля 17%.

Саскачеван

Метиси, нащадки європейців та індіанців, були серед перших поселенців у провінції, багато з яких переїхали до Саскачевану з Манітоли. Завдяки дешевій землі сільське господарство поступово витіснило торгівлю хутрами. Значна хвиля імміграції до провінції почалася з 1899 року і закінчилася у 1929 році.

На сьогодні населення провінції складає більше 1 мільйона. Саскачеван – єдина провінція Канади, де більшість мешканців не являються нащадками англійців або канадців. Найбільш великими етнічними групами є німці, українці, скандинави, датчани, поляки та росіяни. Реджина та Саскатаун – два найбільш великих міста провінції в яких мешкає майже третина всього населення Саскачевану.

Юкон

Великі ліси Юкону з давніх давен були заселені атапаска нами, культурні й мовні традиції яких існують біля тисячі років. У наші дні вижило лише шість племен атапасканських індіанців: кутчин, хан, тутчоун, тлінгіт, каска та тагіш.

На Юконі живуть біля 31 тис осіб. 23% мешканців території  - індіанці. Близько 60% всього населення живе в Уайтхорс, столиці території.





Густота населення по провінціях та територіях:

   

Провінція/

Територія

Площа (км. кв.)

Населення (тис.чол.)

Густота населення

Нова Земля

405,720

544,400

1.34

Нова Шотландія

55,490

934,600

16.84

Нью-Брансвік

73,440

753,000

10.25

Острів Принс-Едуард

5,660

136,400

24.1

Квебек

1,540,680

7,333,300

4.76

Онтаріо

1,068,580

11,411,500

10.68

Манітоба

649,950

1,138,900

1.75

Саскачеван

652,330

1,024,400

1.57

Альберта

661,190

2,419,900

3.66

Британська Колумбія

947,800

4,009,900

4.23

Юкон

483,450

30,700

0.06

Північно-Західні Території

1,171,918

41,668

0.04

Нунавут

1,900,000

27,146

0.014

Канада

9,970,610

30,300,400

3.0







Економіка



Загальні відомості

Відповідно щорічній статистиці ООН, Канада з 1993 року до 1998 рік займала перше місце у світі у переліку країн, які вважаються найкращими у світі для проживання за сукупністю найважливіших критеріїв (загальний рівень життя, екологія, культура та мистецтво, освіта, рівень злочинності тощо).

Канада – одна з самих екологічно чистих країн світу. У доповіді ООН за 1998 рік, присвяченому рейтингові рівня життя населення у всіх країнах світу, Канада зайняла перше місце, залишивши позаду усі країни світу.

Макроекономічні показники Канади виглядають наступним чином. При населенні біля 31 млн. чоловік (на початок 1997 року) валовий внутрішній продукт (ВВП) дорівнював 633,2 млрд. дол. США, тобто на душу населення він складав біля 21 тис. доларів (для порівняння: ВНП Росії у 1996 році становив 457 млрд. дол. США; на душу населення – біля 3 тис. дол.).

Канадська економіка, як і інші капіталістичні економіки розвивається нерівномірно, хоча у 90-ті роки для неї характерний помірний щорічний ріст темпами у 2 – 4 %. Темпи інфляції в ті ж роки значно впали й склали, наприклад, у 1996 році всього лише 0,3%. Корисними будуть й цифри про структуру Канадської економіки, які необхідно було би запам’ятати. У сфері послуг зайнято 75% працездатного населення Канади. На підприємствах працює біля 14%, у сільському господарстві – 4%, на будівництві - №5, в інших сферах – 4%.

Канаду зазвичай рахують джерелом сировини: зерна, нафти, лісу та мінералів. Проте за останні роки структура канадської економіки сильно змінилася. Експорт сировини став меншим й складає зараз 1/9 канадського експорту (порівняйте з 40% у 1963 році).

Трохи більше 13% канадських працівників – безробітні (порівняйте з 29% у 1946 році). Сфера послуг стрімко росте, зараз у ній зайнято більше 70% робітничої сили Канади. Це створює дефіцит певного фаху й веде до перерозподілу капіталу. В зв’язку з цим змінюються освітні пріоритети, і з’являються нові програми перекваліфікації.

В 1985 році було прийнята програма, яка заохочувала іноземні інвестиції. Як результат, Канада стала привертати зарубіжні капітали. Завдяки цій програмі інвестиції в канадську промисловість з 1980 по 1988 рік збільшилась з 62 млн. до 110 млн. канадських дол. Вплив в економіку Канади дали їй нові технології, нові області виробництва, нові робочі місця, нові технічні та керівні кадри.



Провідні галузі промисловості



Провідними галузями канадської промисловості раніше були: паперова, ливарна, машинобудівна, а також рибальство та сільське господарство. Однак в теперішній час в цих галузях спостерігається спад виробництва. Тільки сфера послуг та експорт процвітають та утримують Канаду на плаву.

Завдяки вигідному географічному розташуванню Британська Колумбія має тісні торгівельні зв’язки з країнами Азії та Тихоокеанського регіону. У 1990 році торгівля з країнами регіону досягла 38% від усього обсягу експорту провінції. Британська Колумбія експортує вугілля, ліс, деревну пульпу, мідний концентрат та іншу збагачену сировину. Головним торгівельним партнером Канади залишаються США. У 1990 році на долю США прийшлося 42% (7 млрд. дол.. США) експорту Британської Колумбії.

Процвітання Канади в значній мірі залежить від наявності корисних копалин. Майже половина території Канади вкрита лісом. Від Атлантики до Юкону простяглися хвойні ліси, деревина яких служить сировиною для виготовлення паперу. Ліс з Британської Колумбії, Онтаріо та Квебеку використовується на потреби житлового будівництва. М’яка деревина, пульпа та папір – найбільш важливі матеріали, які йдуть на експорт. Канада – найбільший виробник газетного паперу у світі. Тільки 7% землі придатні для сільського господарства, але це мільйони гектарів родючого грунту. Біля 80% канадських фермерських господарств працює в районі прерій. Це одна з найбільших житниць світу. Майже всі мінерали, які необхідні для розвитку сучасної економіки, знайдені в канадських надрах. Канада – один з провідних світових експортерів та виробників нікелю, цинку, гіпсу, поташу, сірки, алюмінію, золота, міді та залізної руди.

67% всієї електроенергії Канади добувається на ГЕС. Канадські ріки несуть 10% світових запасів річкової води. Канада – один з лідерів у розробці конструкцій ГЕС, трансформаторів, розподільних систем. Канада третя країна в світі за видобуванням природного газу та електроенергії. Вона є одним з головних постачальників урану у світі та повністю забезпечує себе вугіллям.

Канада визнана четвертою країною в світі за виробленням енергоресурсів. Через географічні та економічні причини країна не тільки продає електроенергію, але й вивозить нафту. Надра Альберти та Саскачевана містять головні канадські нафтові та газові запаси. Ці провінції постачають їх в усі райони на захід від Квебеку, та також до США. 



Наука і техніка



Завдяки своїм природним ресурсам та географічному положенню Канада завжди була одним із лідерів у сфері науки та технології. За сприянням уряду та підтримці підприємців канадські дослідники зробили великий крок вперед в напрямку удосконалення та розробці нових транспортних засобів, засобів зв’язку обладнання для гірничовидобувної, лісової промисловості, гідротехніки, ядерної енергетики та харчової промисловості.

Найбільші досягнення за останні сто років лежать у галузі транспортування та засобів зв’язку – від телефону до мікрохвильових систем та супутникових засобів, які передають радіо- та телепрограми. Вже понад 25 років Канада не остання країна, яка відіграє роль у космічних дослідженнях та розробці космічних технологій. У 1972 році канадський “Анік -1” став першим комерційним супутником зв’язку. Канадський дистанційний маніпулятор став життєво важливою частиною американських космічних кораблів типу “Шатл”. 

Канадськими досягненнями  є також вироблення газових турбін РТ-6, літаків з коротким розгоном та систем запалювання реактивних двигунів кораблів типу “Челленджер”. Канадські фірми мають значні досягнення у розробці систем дистанційного контролю, геофізичних дослідженнях, медицині та біоінженерії. Серед найбільш відомих досягнень можна назвати відкриття у галузі лазерної хірургії, трансплантації органів, генетики тварин та рослин.

Сільськогосподарські дослідження надали Канаді можливість експортувати пшеницю, м’ясо та інші продукти на мільярди доларів щороку. Канадський досвід у таких галузях як селекція та розведення худоби, ветеринарія, агрономія та лісова промисловість визнається в усьому світі. Двоє канадських вчених стали лауреатами Нобелівської премії. Це доктор Герхард, який отримав нагороду у 1971 році за досягнення у галузі молекулярної спектроскопії, та доктор Джон Поланьї (1986 рік) за досягнення в галузі хімічної кінетики. 



Транспорт та зв’язок



Канада володіє великою мережею транспортних магістралей, що є суттєво необхідним для великої континентальної країни з багатомільйонним населенням. Два узбережжя Канади зв’язані Транс-Канадською магістраллю довжиною 9 6000 км. Основні вантажні перевезення припадають на частку залізниці, річкових та морських суден.

Автобуси, метро та приватні авто домінують у сфері пасажирських перевезень на короткі відстані, а літаки – на довгі. “Нервовою системою” країни є складна мережа телекомунікацій.  Перша у світі телефонна система для розмов на великі відстані винайдена у Канаді.

Сьогодні канадська телефонна мережа має три найбільші у світі сучасні лінії, по яким можна передавати не тільки телефонні розмови, але й радіо- та телепередачі та іншу інформацію.



Рівень життя



За рівнем життя Канада стоїть на шостому місці в світі: її переганяють США, Швейцарія, Люксембург, Німеччина та Японія. Канада переважає США за тривалістю життя, а Японію – за рівнем освіти, що й послужило причиною проголошення Канади ООН найкращою країною у світі для проживання людини. Більше 65% канадців мешкає у приватних будинках. Телефонний зв’язок розповсюджений практично всюди.

У 1994 році чистий доход на сім’ю (за вирахуванням податків) в цілому по Канаді складав 30 493 дол.