Інформаційна система Бібліотека університету

20

































Курсова робота

по курсу "ОРГАНІЗАЦІЯ БАЗ ДАНИХ"

Тема "Інформаційна система "Бібліотека університету"


Зміст

	

	Вступ

	1. Постановка задачі

	2. Проектування бази даних

	2.1 Відповідно до вимог поставленими в п.1 визначимо набір суті

	2.2.Визначимо типи зв’язків між сутностями

	2.3 Визначимо атрибути сутностей та їх типи

	2.4. Вигляд інформаційної моделі

	2.5 За даною інформаційною моделлю створюємо запити на створення таблиць

	3. Програмна реалізація

	3.1 З’єднання з базою даних

	3.2 Обзор основных методов

	4. Інструкція користувача

	5. Контрольний приклад

	Висновки

	Список літератури

	7


Вступ

	

	Дана курсова робота має перед собою мету створення бази даних для бібліотеки університету. Кінцевий результат має бути створеною базою даних і програмною оболонкою, що полегшує використання цієї бази даних. Для реалізації поставленого завдання мною була вибрана СУБД POSTGRESQL, а для створення оболонки - мова програмування PHP.

	На сьогоднішній день випущена версія POSTGRESQL v8 (19 січня 2005 року), яка є значною подією в світі баз даних, оскільки кількість нових можливостей доданих в цій версії, дозволяє говорити про виникнення інтересу крупного бізнесу як у використанні, так і його просуванні. Так, найбільша компанія в світі, Fujitsu підтримала роботи над версією 8, випустила комерційний модуль Extended Storage Management <http://www.fastware.com/postgresql.html>. Ліберальна BSD-лицензия дозволяє комерційним компаніям випускати свої версії POSTGRESQL під своїм ім'ям і здійснювати комерційну підтримку. Наприклад, компанія Pervasive оголосила про випуск Pervasive Postgres <http://www.pervasivepostgres.com/>.

	POSTGRESQL підтримується на всіх сучасних системах (34 платформи) Unix, включаючи найбільш поширені, такі як Linux, FREEBSD, NETBSD, OPENBSD, SUNOS, Solaris, DUX, а також під Mac OS X. Зачинаючи з версії 8.X POSTGRESQL працює в "native" режимі під MS Windows NT, Win2000, WINXP, Win2003. Відомо, що є успішні спроби працювати з POSTGRESQL під Novell Netware 6 і OS2.

	Основні можливості і функціональність POSTGRESQL.

	Надійність POSTGRESQL є перевіреним і доведеним фактом і забезпечується наступними можливостями:

	Продуктивність POSTGRESQL грунтується на використанні індексів, інтелектуальному планувальнику запитів, тонкої системи блокувань, системі управління буферами пам'яті і кешування, чудовій масштабованості при конкурентній роботі.

	Розширюваність POSTGRESQL означає, що користувач може набудовувати систему шляхом визначення нових функцій, агрегатів, типів, мов, індексів і операторів.

	Підтримка SQL, окрім основних можливостей, властивих будь-який SQL базі даних, POSTGRESQL підтримує:

	Багатий набір типів даних POSTGRESQL включає:

	Символьні типи (character (n)) як визначено в стандарті SQL і тип text з практично необмеженою довжиною.

	Numeric тип підтримує довільну точність, дуже затребувану в наукових і фінансових застосуваннях.

	Масиви згідно стандарту SQL: 2003

	Великі об'єкти (Large Objects) дозволяють зберігати в базі даних бінарні дані розміром до 2Gb

	Геометричні типи (point, line, circle,polygon, box.) дозволяють працювати з просторовими даними на плоскості.

	ГИС (GIS) типи в POSTGRESQL є доказом розширюваності POSTGRESQL і дозволяють ефективно працювати з тривимірними даними. Подробиці можна знайти на сайті проекту PostGis <http://postgis.refractions.net/>.

	Мережевих типів (Network types) підтримують типи даних inet для IPV4, IPV6, а також cidr (Classless Internet Domain Routing) блоки і macaddr

	Композитних типів (composite types) об'єднують один або декілька елементарних типів і дозволяють користувачам маніпулювати з складними об'єктами.

	Тимчасові типи (timestamp, interval, date, time) реалізовані з дуже великою точністю

	POSTGRESQL має дуже багатий набір вбудованих функцій і операторів для роботи з даними, повний список яких можна глянути в документації <http://www.postgresql.org/docs/current/static/functions.html>.

	Підтримка 25 різних наборів символів (charsets), включаючи ASCII, LATIN, WIN, KOI8 і UNICODE.

	Підтримка NLS (Native Language Support)

	Інтерфейси в POSTGRESQL реалізовані для доступу до бази даних з лави мов (C,C++,C#,python,perl,ruby,php,Lisp та інші) і методів доступу до даних (JDBC, ODBC).

	Процедурні мови дозволяють користувачам розробляти свої функції на стороні сервера, тим самим переносити логіку додатка на сторону бази даних, використовуючи мови програмування, відмінні від вбудованих SQL і C

	Простота використання завжди була важливим чинником для розробників.

	phpPgAdmin <http://phppgadmin.sourceforge.net/> (ліцензія GPL) представляє можливість за допомогою веб-сервера браузера адмініструвати POSTGRESQL кластер.

	pgAdmin III <http://www.pgadmin.org/> (GNU Artistic license) надає зручний інтерфейс для роботи з базами даних POSTGRESQL і працює під Linux, FREEBSD і Windows 2000/XP.

	PgEdit <http://www.pgedit.com/> - програмна середа для розробки додатків і SQL-редактор, доступна для Windows і Mac.

	Безпека даних також є найважливішим аспектом будь-якої СУБД. У POSTGRESQL вона забезпечується 4-мя рівнями безпеки:

	POSTGRESQL не можна запустити під привілейованим користувачем - системний контекст

	SSL,SSH шифрування трафіку між клієнтом і сервером - мережевий контекст

	Складна система аутентифікації на рівні хоста або IP адреси/підмережі.

	Деталізована система прав доступу до всіх об'єктів бази даних, яка спільно з схемою, що забезпечує ізоляцію назв об'єктів для кожного користувача, POSTGRESQL надає багату і гнучку інфраструктуру.


1. Постановка задачі



	За завданням необхідно скласти базу для університетської бібліотеки, яка повинна забезпечувати збереження всіх необхідних даних. Створення інформаційної системи дозволить автоматизувати процес автоматичної роботи бібліотеки, збереження інформації про студентів, викладачів, книги, час видачі екземплярів. Це істотно заощадить час бібліотечних працівників.

	Вся інформація буде систематизована і представлена в зручному і звичному для користувача вигляді.


2. Проектування бази даних

	

2.1 Відповідно до вимог поставленими в п.1 визначимо набір суті



Об’єкт

Опис об’єкту

Книги

Інформація о всіх книгах на складі

Студенти

Студенти в бібліотеці

Вчителя

Вчителя університету

Мови

Інформація про мови, на якій написана книга

Видачі

Інформація о выдачі и возвраті книг

Статистика

Інформація о кількості книг 

	

2.2.Визначимо типи зв’язків між сутностями



Сутність 1

Ступінь зв’язку

Сутність 2

Книги

N: 1

Мови

Студенти

N: 1

Видачі

Вчителя

N: 1

Видачі

Статистика

1: 1

Книги

Книги

N: 1

Видачі

	

2.3 Визначимо атрибути сутностей та їх типи

	

Сущність

Атрибут

Тип даних

Knigi

number 

Ключове поле, цілий



nazva

Символьний



avtor

Символьний



izdatel

Символьний



otdel

Символьний



kol 

Цілий



kost 

Дробний



god

Целый 



id_lang 

Цілий 



Students

number_s

Ключевое поле, Символьний



fio 

Символьний



address 

Символьний



telephone 

Символьний



grupa

Символьний

Teachers

number_t 

Символьний



fio 

Символьний



address 

Символьний

Vzat_knigi



Id_data_vidachi

Ключевое поле, Цілий



data_vidachi

Символьний



Data_vozvrata

Символьнийв



number

Цілий



number_a 

Символьний

Languages

Id_lang 

Ключевое поле, Цілий



lang 

Символьний



Сущність

Stat



Атрибут

Тип даних



id

Ключове поле, Цілий



nazva

Символьний



kol

Цілий



kil

Цілий



ost

Цілий

	

2.4. Вигляд інформаційної моделі



	

Students

number_s

fio                        

address                           

telephone                     

grupa

Knigi

number                                 

nazva

avtor

izdatel

otdel

kol                 

kost          

god

id_lang                    

Teachers

 number_t

fio                        

address                           

Languages

Id_lang                                 

languages



Vzat_knigi

Id_data_vidachi

data_vidachi

Data_vozvrata

number

number_a             

Stat

id

nazva

kol

kil

ost



2.5 За даною інформаційною моделлю створюємо запити на створення таблиць



	Створюємо таблиці (Knigi, Students, Teachers, Vzat_knigi, Languages, Stat) и сразу делаем связи между ними:

	CREATE TABLE languages

	(

	id_lang int PRIMARY KEY NOT NULL,

	lang char (30) NOT NULL

	);

	CREATE TABLE knigi

	(

	number int PRIMARY KEY NOT NULL,

	nazva char (200) NOT NULL,

	avtor char (100),

	izdatel char (100),

	otdel char (50) NOT NULL,

	kol int,

	kost float,

	god int,

	id_lang int NOT NULL,

	FOREIGN KEY (id_lang) REFERENCES languages (id_lang)

	);

	CREATE TABLE vzat_knigi

	(

	id_data_vidachi int PRIMARY KEY NOT NULL,

	data_vidachi date NOT NULL,

	data_vozvrata date,

	number int NOT NULL,

	number_a char (10) NOT NULL,

	FOREIGN KEY (number) REFERENCES knigi (number)

	);

	CREATE TABLE students

	(

	fio char (200) NOT NULL,

	number_s char (10) PRIMARY KEY NOT NULL CHECK (number_s like 's-%'),

	address char (200) NOT NULL,

	telephone char (15),

	grupa varchar (10) NOT NULL

	);

	CREATE TABLE teachers

	(

	fio char (200) NOT NULL,

	number_t char (10) PRIMARY KEY NOT NULL CHECK (number_t like 't-%'),

	address char (200) NOT NULL

	);

	CREATE TABLE stat

	(id int PRIMARY KEY NOT NULL,

	nazva char (200),

	kol int,

	kil int,

	ost int

	);


3. Програмна реалізація



3.1 З’єднання з базою даних



	Для з’єднання з базою використовуються методи в PHP. Це робить наступна строка:

	

	$connect_str="host=localhost user=postgres password=RESKATOR dbname=biblioteka";

	где host=localhost - локалхост, до котрого приєднуються,

	user=postgres password=RESKATOR - им’я та пароль користувача,

	dbname=biblioteka - назва бази даних.

	Щоб приєднати iншi вкладенi в папку файли з базою прописується строка:

	$db=pg_connect ($connect_str);

	

3.2 Обзор основных методов



	Для нормальної роботи бази даних були використані наступні запити:

	1) Виведення двох таблиць (книги і мови) в одній

	

	$query="Select knigi.number,knigi.nazva,knigi.avtor,

	knigi.izdatel,knigi.otdel,knigi.kol,knigi.kost,knigi.god,

	languages.lang from knigi inner join languages on languages.id_lang=knigi.id_lang

	where knigi.number like '%".$_POST ['number']."%' and

	knigi.nazva like '%".$_POST ['nazva']."%' and

	knigi.avtor like '%".$_POST ['avtor']."%' and

	knigi.izdatel like '%".$_POST ['izdatel']."%' and

	knigi.otdel like '%".$_POST ['otdel']."%' and

	knigi.kol like '%".$_POST ['kol']."%' and

	knigi.kost like '%".$_POST ['kost']."%' and

	knigi.god like '%".$_POST ['god']."%' and

	knigi.id_lang in (select id_lang from languages where lang like '%".$_POST ['id_lang']."%'); ";

	2) Видалення інформації з таблиці

	$query='DELETE from vzat_knigi where number='.$_POST ['number'].'; ';

	$res=pg_query ($db,$query);

	$query='DELETE from knigi where number='.$_POST ['number'].'; ';

	$res=pg_query ($db,$query);

	$query="DELETE from stat where id='".$_POST ['number']."'; ";

	$res=pg_query ($db,$query);

	

	3) Редагування даних в таблиці

	

	"UPDATE knigi SET

	nazva='".$_POST ['nazva']."',

	avtor='".$_POST ['avtor']."',

	izdatel='".$_POST ['izdatel']."',

	otdel='".$_POST ['otdel']."',

	kol='".$_POST ['kol']."',

	kost='".$_POST ['kost']."',

	god='".$_POST ['god']."',

	id_lang='".$_POST ['language']."'

	where number='".$_POST ['number']."'; ";

	4) Додавання даних в таблицю

	"INSERT into knigi values

	('".$_POST ['number']."',

	'".$_POST ['nazva']."',

	'".$_POST ['avtor']."',

	'".$_POST ['izdatel']."',

	'".$_POST ['otdel']."',

	'".$_POST ['kol']."',

	'".$_POST ['kost']."',

	'".$_POST ['god']."',

	'".$_POST ['id_lang']."'

	)";


4. Інструкція користувача



	Запустив програму, бачимо наступне вікно:

	



	Рис.1 Стартове вікно

	

	Для підключення до бази необхідно запустити сервер Denwer, в теці www знайти файл config.php і прописати правильне ім'я користувача і пароль для з'єднання з POSTGRESQL. У адресній стоці браузера ввести www.lib.ru. Далі, натискуючи на будь-яке заслання в меню зліва, ми отримуємо відповідні її назві запити. Наприклад, можна проглянути таблицю студенти:

	

	

	Рис.2 Таблиця Студенти

	

	В кінці кожної таблиці додані кнопки для роботи з таблицею. Її можна редагувати, видаляти рядки або додавати нові. Також реалізована функція пошуку в таблиці:

	



	Рис.3 Пошук в таблиці студенти


5. Контрольний приклад

	

	При натисненні кнопки "Edit", ми можемо редагувати дані в заданому полі. Підзапит дозволяє також змінити дані в інших зв'язаних таблицях:

	



	Рис.5 Контрольный пример

	

	Після порівняння отриманих даних з таким же під запитом, виконаним в програмі pgAdminIII, робимо висновок, що програма працює правильно, оскільки дані збігаються.


Висновки

	

	Виконана робота дозволила набути навичок розробки баз даних від поставленого завдання до кінцевого програмного продукту, придатного до використання. В ході роботи розгледіли і освоєні навики використання мови SQL для роботи з базами даних, отриманий досвід організації баз даних в середі СУБД POSTGRESQL, зокрема використання запитів. Також освоєні прийоми звернення до баз за допомогою сервера Denwer, придбаний досвід програмування на мові PHP.


Список літератури



		Малахов Є.В. "Основи проектування баз даних. Конспект лекцій"