Апеляційні суди України

РЕФЕРАТ

з дисципліни:”Судові та правоохоронні органи України”

на тему:”Апеляційні суди України”


Вступ



	Загальні відомості про апеляційні суди в Україні

	Повноваження апеляційних судів

	Організація роботи в апеляційних судах

	Апарат апеляційного суду

	Військові апеляційні суди. Апеляційний суд України

	Висновок

	Використана література


Вступ



Апеляційні суди - це суди другої ланки єдиної судової системи судів загальної юрисдикції. Вони є судами вищого рівня для місцевих судів і нижчими стосовно Верховного Суду України та вищих спеціалізованих судів.

У системі судів загальної юрисдикції в Україні діють загальні та спеціалізовані апеляційні суди, а саме: апеляційні суди областей, апеляційні суди міст Києва та Севастополя, Апеляційний суд Автономної Республіки Крим, військові апеляційні суди регіонів і апеляційний суд Військове-Морських Сил України, а також Апеляційний суд України. За потреби замість апеляційного суду області можуть утворюватися апеляційні загальні суди, територіальну юрисдикцію яких поширено на кілька районів області. Апеляційними спеціалізованими судами є апеляційні господарські суди та апеляційні адміністративні суди, які утворюються в апеляційних округах відповідно до Указу Президента України.


Загальні відомості про апеляційні суди в Україні



Апеляційні суди — це судові органи другої ланки системи судів загальної юрисдикції, що виступають як суди першої та апеляційної інстанцій і діють в АРК, областях, містах Києві і Севастополі, а також у кожному військовому регіоні (Західному, Цент-ральному та Південному) і Військово-Морських Силах України. Кількісний склад суддів у кожному апеляційному суді визначається Президентом на підставі подання Голови Державної судової адміністрації, яке погоджується з Головою ВСУ чи головою відповідного вищого спеціалізованого суду з урахуванням обсягу роботи суду, та в межах видатків, що затверджені у Державному бюджеті України на утримання суддів.

До складу апеляційного суду входять судді обрані Верховною Радою безстроково чи призначені Президентом у межах 5-річного терміну. Народні засідателі цих судів обираються Верховною Радою АРК, обласними, Київською і Севастопольською міськими радами, на території яких знаходяться відповідні суди, за поданням голови апеляційного суду терміном на 5 років.

В апеляційних судах можуть діяти судові палати для розгляду справ в апеляційному порядку і в першій інстанції, шо очолюються заступниками голови суду. Кількість цих палат залежить від виду апеляційного суду. Так, у апеляційних судах областей діють дві судові палати: судова палата у цивільних справах та судова палата у кримінальних справах. В Апеляційному суді України діє судова палата у кримінальних справах та військова судова палата.



Повноваження апеляційних судів



Розгляд справ у апеляційних судах здійснюється колегіально у складі не менше 3 суддів. Апеляційні суди діють як суди апеляційної інстанції у розгляді рішень місцевих судів, як суди першої інстанції в адміністративних, кримінальних і цивільних справах, що законом віднесені до їх підсудності.

До компетенції апеляційних судів законом віднесено: 1) Розгляд справ в апеляційному порядку відповідно до процесуального закону. Апеляцію до суду може бути подано на вироки, рішення, постанови або ухвали, що не набрали законної сили, у випадках, передбачених кримінально-процесуальним та цивільним процесуальним законодавством. За результатом розгляду справи та за наявності достатніх підстав суд приймає рішення про скасування, зміну рішення місцевого суду, винесення нового судового рішення або залишення рішення місцевого суду без змін.

2) Розгляд у першій інстанції справ, визначених законом. Важливо зазначити, що апеляційні суди розглядають у першій інстанції переважно справи, визначені процесуальним законом. До цивільних, наприклад, належать справи, в яких стороною виступає місцевий суд або суддя (ст. 108 ЦПК). До кримінальних належать справи:

— про злочини проти основ національної безпеки України, передбачені ст. ст. 109—114 КК;

— про злочини, за вчинення яких КК передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі (ст. 34 КПК)

У випадку особливої складності або важливості справи, підсудної місцевому суду, апеляційний суд АРК, апеляційні суди областей, міст Києва та Севастополя мають право прийняти ці справи до свого провадження.

3) Ведення та аналіз судової статистики, вивчення і узагальнення судової практики. Ця важлива функція апеляційного суду значною мірою сприяє виробленню єдиного підходу в застосуванні норм матеріального та процесуального права. З цією метою суд вивчає і узагальнює судову практику з різних категорій справ, які переважно розглядаються в судах відповідної області або регіону, проводить аналіз судової статистики.

4) Надання методичної допомоги у застосуванні законодавства місцевими судами загальної юрисдикції. Методична допомога ґрунтується на детальному дослідженні судової практики та аналізі судової статистики. Це дозволяє створити уявлення стосовно практики застосування місцевими судами певного регіону норм права, труднощів у тлумаченні цих норм та щодо допущених помилок. Методична допомога надається у різних формах: розробка оглядів і узагальнень судової практики; проведення семінарів з розгляду та обговорення питань однакового застосування норм права з окремих категорій справ.

У загальних апеляційних судах для розгляду у першій інстанції судових справ, визначених законом, діють суди присяжних (ст. 31 Закону "Про судоустрій України"). Участь суду присяжних у розгляді справ є відображенням конституційного принципу безпосередньої участі народу у здійсненні правосуддя. На сьогодні процесуальним законодавством ще не визначено коло справ, правосуддя у яких буде здійснюватися за участю присяжних, не визначений і порядок їх участі у здійсненні правосуддя.

Суд присяжних виник у Франції за часів судових реформ 829 р. н.е. у період правління короля Луї Піуса. Пізніше цей суд було введено до судової системи Англії під час вторгнення норманів у 1066 р. і до XX століття він залишався частиною англійського судочинства.

У Російській Федерації розгляд кримінальних та цивільних справ у першій інстанції відбувається за участю присяжних засідателів, яких повинно бути не менше 12, та двох запасних. З листопада 1993 р. за участю колегій присяжних засідателів перейшли до розгляду кримінальних справ у першій інстанції Ставропольський краєвий суд, Іванінський, Московський, Рязанський та Саратовський обласні суди.

Розгляд кримінальних і цивільних справ у апеляційному порядку має важливе значення, дозволяє не допустити набрання чинності незаконними і необґрунтованими рішеннями, вироками, ухвалами і постановами, тим самим сприяючи здійсненню цілей і завдань правосуддя. Не порушуючи принципу незалежності суддів місцевих судів при розгляді ними справ, суди апеляційних судів дають указівки у матеріалах конкретних справ, підвищуючи якість і ефективність правосуддя.

Судді апеляційного суду здійснюють правосуддя в порядку, встановленому процесуальним законом. Розглядаючи цивільні чи кримінальні справи, вони повинні суворо дотримуватись процедури судового розгляду, що передбачена чинним процесуальним законодавством, правильно тлумачити та застосовувати норми матеріального права та додержуватись правил професійної етики.

Суддя, що бере участь у розгляді справи, повинен вжити необхідних заходів процесуального та організаційного характеру, які сприяють своєчасному, повному та об'єктивному розгляду справи в апеляційному порядку або у першій інстанції.

Законом на суддю покладено обов'язок щодо контролю відповідно до закону за своєчасним зверненням до виконання проголошених за його участі судових рішень.



Організація роботи в апеляційних судах



За ефективну і якісну роботу в апеляційному суді відповідає голова суду. Він зобов'язаний організувати чітку і злагоджену роботу усього колективу суду, щоб кожен працівник ЧІТКО і своєчасно виконував свої обов'язки. Крім обов'язків з організації роботи у суді та керівництва його роботою, голова апеляційного суду здійснює функції судді.

До кола повноважень голови апеляційного суду Законом "Про судоустрій України" віднесені наступні:

— здійснення організаційного керівництва діяльністю суду;

— розподіл обов'язків між заступниками голови суду;

— організація роботи президії суду та головування на її засіданнях;

— організація роботи з вивчення й узагальнення судової практики й аналізу судової статистики;

— організація роботи з підвищення кваліфікації суддівського корпусу і співробітників апарата суду;

— подання в установленому порядку пропозицій щодо фінансування витрат на утримання суду та організаційного забезпечення його діяльності;

— внесення пропозицій Голові ВСУ шодо кандидатур для призначення на посади голів місцевих судів та їх заступників та інші повноваження.

Поряд з вищевказаними повноваженнями, голова суду виконує цілий ряд інших обов'язків організаційного характеру: здійснює контроль за виконанням судових рішень, стежить за своєчасним виконанням вироків, веде підготовку звітів про роботу суду, затверджує поточні і довгострокові плани роботи суду і здійснює контроль за їх виконанням, відає кадровою політикою апарату суду.

У випадку відсутності голови суду його функції виконує перший заступник голови, у випадках його відсутності обов'язки голови виконує старший за віком заступник голови апеляційного суду — голова судової палати. Заступники голови апеляційного суду очолюють судові палати.

Повноваження заступників голови апеляційного суду

Перший заступник та заступники голови апеляційного суду призначаються у тому ж порядку, шо і голова суду. На ці посади воші можуть бути призначені повторно після закінчення 5-річного терміну. Заступники голови апеляційного суду — голови судових палат.

— організують роботу відповідної судової палати;

— формують колегії суддів для розгляду конкретних цивільних і кримінальних справ та головують у засіданнях або призначають для цього суддів;

— інформують президію суду про діяльність судових палат та здійснюють інші повноваження.

У разі виникнення необхідності голова суду за погодженням з президією суду може з числа суддів апеляційного суду призначити у складі судової палати заступника голови судової палати. Він виконує доручення голови судової палати шодо організації її діяльності та здійснює обов'язки голови палати у разі його відсутності. За відсутності заступника обов'язки голови судової палати виконує старший за віком суддя палати.

Президія апеляційного суду.

Президія складається з голови апеляційного суду, його заступників і суддів, кількість яких визначається рішенням загальних зборів суддів даного суду.

Президія апеляційного суду — це постійно діючий орган суду, що сприяє діяльності голови суду та поширює демократичні і колегіальні принципи управління судовою установою.

Президія апеляційного суду здійснює функції, що умовно можна поділити натри групи: організаційно-розпорядчу, загально-аналітичну та методично-правову (див. таблицю).

Президія апеляційного суду проводить свої засідання не рідше одного разу на місяць. Вони є повноважними, якщо на засіданні будуть присутніми не менше двох третин її складу. За результатами роботи президії приймаються постанови відкритим або таємним голосуванням більшістю голосів суддів, які були присутні на засіданні. Постанова повинна бути підписана головуючим на засіданні президії суддею.



4. Апарат апеляційного суду



Апарат апеляційного суду, до якого входять консультанти, канцелярія, секретарі, архів, експедиція, кодифікація, сприяє здійсненню правосуддя, створюючи умови для всебічної підготовки справ перед розглядом за дорученням судді. Керівництво апаратом суду здійснює голова суду.

Консультанти вивчають скарги і справи, що надійшли до суду для перевірки в апеляційному порядку. Про результати розгляду вони доповідають голові суду, який переглядає справу. Група консультантів бере участь у підготовці матеріалів для вивчення й узагальнення судової практики й аналізу судової статистики. Вони здійснюють роботу зі систематизації законодавства, що дає можливість здійснювати правосуддя у точній відповідності чинному законодавству.

Секретаріат суду апеляційного суду виконує функції організаційно-технічного характеру. Завідувач секретаріатом (канцелярією) організує прийом відвідувачів головою суду, подає йому пошту, видає учасникам судового процесу з дозволу голови суду чи його заступників копії рішень, вироків, ухвал і постанов.

Секретарі судового засідання здійснюють роботу з безпосередньої підготовки матеріалів справи до слухання (викликають повісткою в судове засідання позивача, відповідача, потерпілого, свідків, експертів, перекладачів, забезпечують вручення копії обвинувального висновку підсудному); повідомляють прокурора про день і годину розгляду справи; готують і вивішують для інформації списки справ у визначений період для конкретного судді; ведуть протоколи судового засідання, де повно й об'єктивно викладають усі дії і рішення суду, а також дії учасників процесу. Після закінчення засідання секретар оформляє цивільну чи кримінальну справу (складає опис документів, якими була доповнена справа, підшиває і нумерує їх), Підписує належним чином оформлену справу в судді, що головував у цьому засіданні, і здає її до канцелярії.

Судовий розпорядник як у місцевому суді забезпечує належний стан залу судового засідання і запрошує до нього учасників процесу; слідкує за додержанням порядку особами, присутніми у залі судового засідання; під час судового засідання приймає від учасників процесу документи та інші матеріали і передає до суду; виконує інші доручення головуючого у судовому засіданні, які пов'язані зі створенням умов, необхідних для розгляду справи.


Військові апеляційні суди. Апеляційний суд України



Військові апеляційні суди. Апеляційною інстанцією для військових судів виступають військові апеляційні суди регіонів та військовий апеляційний суд Військово-Морських Сил України. Регіональних судів три — Центральний, Західний та Південний. Разом з апеляційними повноваженнями, вони виконують функції судів першої інстанції, оскільки здійснюють розгляд по суті справ, шо віднесені процесуальним законодавством до їх компетенції. Рішення цих судів можуть бути переглянуті в апеляційному та касаційному порядку військовими судовими палатами Апеляційного суду України та Військовою судовою колегією ВСУ.

Апеляційний суд України

Апеляційний суд України — це судовий орган у системі судів загальної юрисдикції, який розглядає справи тіїьки у апеляційному порядку відповідно до чинного процесуального законодавства України.

Апеляційний суд України було створено відповідно до Указу Президента України від 1 жовтня 2002 р. № 889/2002 "Про Апеляційний суд України, Касаційний суд України та Виший адміністративний суд України".

Апеляційний суд України здійснює перегляд у апеляційному порядку справ, шо були розглянуті у першій інстанції. Апеляційний суд України діє у складі 2 палат: судової палати у кримінальних справах та військової судової палати.

Перевірка законності судових рішень не обмежується апеляційним порядком. Відповідно до норм процесуального законодавства гарантується касаційне оскарження.


Висновок



Важливе місце у судовій системі займають апеляційні суди. Вони належать до другої ланки єдиної системи судів загальної юрисдикції. Суди даного рівня мають широке коло повноважень з розгляду цивільних і кримінальних справ як суд першої та апеляційної інстанцій. Апеляційні суди с судами вищого рівня стосовно місцевих загальних судів, Апеляційний суд України — стосовно апеляційних судів.

До складу апеляційних судів входять судді, як правило, обрані Верховною Радою України безстрокове чи, в окремих випадках, призначені Президентом України в межах п'ятирічного строку. Кількість суддів у кожному апеляційному суді визначає Президент України.

Голова апеляційного суду має першого заступника та заступників голови суду - голів судових палат.

Голову апеляційного суду та його заступників зі складу суддів відповідного апеляційного суду строком на п'ять років призначає і звільняє Президент України за поданням Голови Верховного Суду України (а щодо спеціалізованих судів - голови вищого спеціалізованого суду). Для вирішення організаційних питань у апеляційних судах діє президія апеляційного суду. До повноважень президії апеляційного суду віднесено також розгляд узагальнень судової практики, надання методичної допомоги місцевим судам тощо.


Використана література



	Судові та правоохоронні органи України./Н. Юзіков. Київ – 2006.

	Судові та правоохоронні органи України./ А. Тимченко. Київ – 2004.

	Судова влада і правоохоронна система в Україні./ Д. Фіолевський. Київ – 2006.

	Судові та правоохоронні органи України./ М. Ясинок. Суми – 2008.