Дослiдження способiв пiдвищення ефективності паросилових циклiв

Мiністерство освіти і науки України

Одеський нацiональний полiтехнiчний унiверситет

Кафедра теоретичної, загальної та нетрадицiйної енергетики





















Курсова робота з дисципліни

“Технiчна термодинамiка “

“Дослiдження способiв пiдвищення ефективності паросилових циклiв”





Керiвник:

Попова Т.М.

















Одесса 2011 год


Зміст



				Призначення теплоенергетичних установок (ТЕУ)

		Принцип дії ПСУ

		Основні характеристики ідеального циклу Ренкіна і ПСУ

		Переваги базового циклу Ренкіна

		Методи підвищення ефективності

		Зв’язане підвищення початкової температури і тиску пари

		Підвищення початкового тиску пари

		Проміжний або повторний перегрів пари

		Гранична регенерація

		Часткова регенерація

		Висновки

Література

	
Призначення теплоенергетичних установок (ТЕУ)

	

	Призначення ТЕУ – перетворення теплоти палива в роботу з подальшим виробленням електричної та теплової енергії. Існують стаціонарні і транспортні ТЕУ. Серед стаціонарних найбільше поширення отримали ПСУ (паросилові установки), а серед транспортних – ДВС (двигуни внутрішнього згорання) і ГТУ (газотурбінні установки).

	Термодинамічну ефективність роботи ТЕУ характеризує тепломеханічний коефіцієнт t, який дорівнює відношенню роботи до підведеної теплоти. Для підвищення термодинамічної ефективності застосовують різноманітні методи, які і розглядаються в цій роботі.

	У зв’язку зі складністю реальних процесів перетворення теплоти в роботу за основу розрахунку приймається ідеальний тепломеханічний цикл на водяній парі, якому відповідає базовий цикл Ренкіна, що складається з двох ізобар і двох ізоентроп. Після розрахунку цього циклу застосовуються декілька методів інтенсифікації базового циклу та проводиться порівняння нового та базового тепломеханічних коефіцієнтів.



Принцип дії ПСУ



	На рис. 1 наведена принципова схема ПСУ, на рис. 2- цикл Ренкіна та еквівалентний йому цикл Карно

	


	Рис. 1. Принципова схема ПСУ 



	Вода в стані 4 подається в парогенератор, де за рахунок первинних енергоресурсів (палива) перетворюється в суху насичену пару (СНП), а потім в перегріту пару (ПП); далі ПП в стані 1 надходить в парову турбіну, де без підводу і відведення тепла розширяється і здійснює механічну роботу. Відпрацьована пара в стані 2 з турбіни надходить в конденсатор, де за рахунок віддачі тепла охолоджуючій воді перетворюється в конденсат. Далі ця рідина за допомогою живильного насоса знову подається в парогенератор.



Початкові дані

	№ варіанту

	N, МВт

	P1, МПа

	t1,

	0C

	P2, бар

Q МДж/кг

	Δ T= Δt К

ηoi

	9

	1000

	5

	330

	0,05

	16

	20

0.85

	


Основні характеристики ідеального базового циклу Ренкіна і ПСУ



Таблиця 1

	Властивості водяної пари в перехідних точках базового циклу 

	Номер

	точки на схемі

	Р, Бар

	t, 

	0C

	h,

	 кДж/кг

	s, 

	кДж/(кг.К)

	Стан робочого тіла

	1

	50

	330

	3015

	6.36

	ПП

	2

	0,05

	32.88

	1937

	6,36

	ВНП х2=0,743

	3

	0,05

	32.88

	137

	0,47

	х3=0

	4

	50

	32.54

	141

	0,47

	вода

	5

	2

	8

	33

	0,12

	вода

	6

	2

	28

	117

	0,4

	вода

	

	

	Рис.2.Цикл Ренкіна та еквівалентний йому цикл Карно в діаграмі Т-S

	

	При Р2=0,05 Бар s`=0,47 кДж/(кг К) s``=8,4 кДж/(кг К)

	h`=137.8 кДж/кг h``=2561 кДж/кг

	

	x2 =(s-s`)/(s``-s`)=(6,336-0,47)/(8,4-0,47)=0,74 

	h2=x2h``+(1-x2)h`=0,74*2561+(1-0,74)*137,8=1938 кДж/кг

	1. Питомий теплопідвід: q1 = h1-h4 =3015-141= 2874 кДж/кг.

	2. Питомий тепловідвід: q2 = h2 – h3 =1937-137=1800 кДж/кг.

	

	3. Питома робота, що отримується в турбіні:

	

	lt = h1 - h2 =3015-1937= 1077 кДж/кг.

	

	4. Питома робота, що витрачається у насосі:

	

	|lн| = h4 - h3 =141-137= 3.2 кДж/кг.

	

	Враховуючи, що lн << lt роботою в насосі нехтуємо.





T2m

s

T

3,4

1

T1m

P2

P1

K

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

2

	

X=0

	

X=1

	

	5. Питома корисна робота в циклі Ренкіна: lt = lt – lн = 1077-3,2= 1073 кДж/кг.

	6. Характеристика ефективності циклу Ренкіна, тепломеханічний коефіцієнт ТМК: 

	

	t = lt/q1 = 1073/2874 = 0,374

	

	7. ТМК еквівалентного циклу Карно:

	

	T1m = q1 / (s1 - s3) = 2874/(6,36-137) = 488 K. 

	T2m= q2 / (s1 - s3) =1800/(6,36-137) = 305 K.

	 =1- (T2m/T1m) = 1- (305/488) = 0,374

	

	8. Витрата пари на турбіну: Д=N/(h1-h2) = 1000000/(3015-1938) = 928 кг/с.

	7. Питома витрата пари: dt=Д/N = 928/1000000 = 0,000929 кг/кДж. 

	9. Витрата палива: В = Д(h1 - h3)/Q = 928(3015-137)/16000=167 кг/с. 

	10. Питома витрата палива: bt=B/N=167/1000000 = 0,00017 кг/кДж.

	11. Витрата охолоджуючої води: 

	

	W=Д(h2 - h3)/(h6 – h5)= 928*(1938-137)/(117-33) = 19947 кг/с, 

	

	12. Кратність охолоджування: 

	

	n = W/Д = 19947/928 = 21.5 

	

	Переваги базового циклу Ренкіна

	Процеси підведення і відведення тепла ізобарні, що полегшує інженерне здійснення циклу.

		Повна конденсація водяної пари позитивно позначається на габаритах насоса: 

Недолік циклу Ренкіна полягає в його низькій ефективності.

Методи підвищення ефективності цикла Ренкіна:

	Зв’язане ( при одному й тому ж степені сухості пари -x2 , на виході з турбіни ) підвищення початкового тиску Р1 і t1.

	Проміжний або повторний перегрів пари.

	Гранична регенерація .







1’

P1`

T

s

1

P2

2

3,4

K







T1m`







T1m





X2



T2m

T2m`

X=0



X=12



Цикл Ренкіна з підвищеними початковими параметрами пари.

Зв’язане підвищення початкової температури і тиску пари.

	

	
Властивості робочого тіла перехідних точках циклу з підвищеними початковими параметрами пари.

Таблиця 2 

	Номер

	точки на схемі

	Р, Бар

	t, 

	0C

	h,

	 кДж/кг

	s, 

	кДж/(кг.К)

	Стан робочого тіла

	1

	110

	450

	3226

	6.36

	ПП

	2

	0,05

	32.88

	1937

	6,36

	ВНП х2=0,743

	3

	0,05

	32.88

	138

	0,47

	х3=0

	4

	110

	32.54

	147

	0,47

	вода

	5

	2

	8

	33

	0,12

	вода

	6

	2

	28

	117

	0,4

	вода

	

	При Р2=0,05 Бар s`=0,47 кДж/(кг К) s``=8,4 кДж/(кг К)

	h`=137.8 кДж/кг h``=2561 кДж/кг

	x2 =(s-s`)/(s``-s`)=(6,336-0,47)/(8,4-0,47)=0,74 

	h2=x2h``+(1-x2)h`=0,74*2561+(1-0,74)*137,8=1938 кДж/кг

	

	Характеристики циклу Ренкіна з підвищеними початковими параметрами пари.

	1. Питомий теплопідвід: 

	

	q1 = h1-h4 = 3226 – 147 = 3079 кДж/кг.

	

	2. Питомий тепловідвід:

	

	q2 = h2t – h4 = 1937 – 147 = 1791 кДж/кг.

	

	3. Питома робота, що отримується в турбіні: 

	

	lt = h1 - h2t = 3226 – 1937 = 1278 кДж/кг.

	

	4. Характеристика ефективності циклу Ренкіна, тепломеханічний коефіцієнт ТМК: 

	

	t = lt/q1 = 1284/3085 = 0,415

	

	5. ТМК еквівалентного циклу Карно:

	

	T1m = q1 / (s1 - s3) = 3085 / (6.36 – 0.47 ) = 522 K. 

	T2m= t3 + 273 = 32 + 273 = 305 K.

	 =1- (T2m/T1m) = 1- 305/523 = 0.415

	

	6. Витрата пари на турбіну:

	

	Д=N/(h1-h2t) = 1000*103/(3226 - 1938) = 776 кг/с.

	

	7. Питома витрата пари:

	

	dt=Д/N = 1/(h1-h2t) = 1/(3226 - 1938) = 0,000776 кг/кДж.

	

	 8. Витрата палива:

	В = Д(h1 - h3)/Q = 776*(3226 – 137)/(16*103)=150 кг/с.

	

	9. Питома витрата палива:

	

	bt=B/N=150/(1000*103)=0,00015 кг/кДж.

	

	10. Витрата охолоджуючої води: 

	

	W=Д(h2t - h3)/( h6 – h5)= 776*(1938 – 137)/(117-33) = 16678 кг/с.

	
11. Кратність охолоджування: 

	

	n = W/Д = 16678/776 = 21,5

	

	

	

h

P1’

	

P2

P1

1’

t1’

1

t1

	

	

	

	

	

	

	

2

	

	

X=1

	

X2

	

	

s

	

	Підвищення початкового тиску пари

	

	Властивості робочого тіла перехідних точках циклу з підвищеними початковими параметрами пари.

	

	
Підвищуємо тиск на 10 бар

Таблиця 3

	Номер

	точки на схемі

	Р, Бар

	t, 

	0C

	h,

	 кДж/кг

	s, 

	кДж/(кг.К)

	Стан робочого тіла

	1

	60

	330

	2985

	6,23

	ПП

	2

0,05

32,88

1929,0

6,23

	ВНП х2=0,728

	3

0,05

32,88

137,8

0,47

	х3=0

	4

60

32,56

141,9

0,47

	вода

	5

2

8

33,8

0,12

	вода

	6

2

28

117,6

0,4

	вода

	

	При Р2=0,05 Бар s`=0,47 кДж/(кг К) s``=8,4 кДж/(кг К)

	 h`=137.8 кДж/кг h``=2561 кДж/кг

	

	x2 =(s-s`)/(s``-s`)=(6,24-0,47)/(8,4-0,47)=0,728 

	h2=x2h``+(1-x2)h`=0,728*2561+(1-0,728)*138=1929 кДж/кг

	

	Характеристики циклу Ренкіна з підвищеними початковими параметрами пари.

	1. Питомий теплопідвід: 

	

	q1 = h1-h4 = 2985 – 141,9 = 2843,1 кДж/кг.

	

	2. Питомий тепловідвід:

	

	q2 = h2t – h4 = 1929 – 141,9 = 1761,2 кДж/кг.

	

	3. Питома робота, що отримується в турбіні: 

	

	lt = h1 - h2t = 2985 – 1929 = 1081,9 кДж/кг.

	

	4. Характеристика ефективності циклу Ренкіна, тепломеханічний коефіцієнт ТМК: 

	

	t = lt/q1 = 1051,9/2843,1 = 0,381

	

	5. ТМК еквівалентного циклу Карно:

	

	T1m = q1 / (s1 - s3) = 2843,1/ (6,24 – 0.47 ) = 493,59 K. 

	T2m= q2 / (s1 - s3)= 305,76 K.

	 =1- (T2m/T1m) = 1- (310,43/492,72) = 0.381

	

	6. Витрата пари на турбіну:

	

	Д=N/(h1-h2t) = 1000*103/(2985 - 1929) = 920 кг/с.

	

	7. Питома витрата пари:

	

	dt=Д/N = 1/(h1-h2t) = 1/(2985 - 1929) = 0,000921 кг/кДж.

	

	8. Витрата палива:

	

	В = Д(h1 - h3)/Q = 947*(2985 – 138)/(16*103)=163 кг/с.

	

	9. Питома витрата палива:

	

	bt=B/N=168/(1000*103)=0,00016 кг/кДж.

	

	10. Витрата охолоджуючої води: 

	

	W=Д(h2t - h3)/( h6 – h5)= 947*(1929 – 138)/(117-33) = 19352 кг/с.

	11. Кратність охолоджування: 

	

	n = W/Д =20241/947 = 21.016

	

	Підвищуємо тиск ще на 10 бар

Таблиця 4

	Номер

	точки на схемі

	Р, Бар

	t, 

	0C

	h,

	 кДж/кг

	s, 

	кДж/(кг.К)

	Стан робочого тіла

	1

70

330

2953

6,126

	ПП

	2

0,05

32,88

1867,0

6,126

	ВНП х2=0,713

	3

0,05

32,88

137,8

0,47

	х3=0

	4

70

32,59

142,9

0,47

	вода

	5

2

8

33,8

0,12

	вода

	6

2

28

117,6

0,4

	вода

	

	При Р2=0,05 Бар s`=0,47 кДж/(кг К) s``=8,4 кДж/(кг К)

	h`=137.8 кДж/кг h``=2561 кДж/кг

	

	x2 =(s-s`)/(s``-s`)=(6,126-0,47)/(8,4-0,47)=0,713 

	h2=x2h``+(1-x2)h`=0,713*2561+(1-0,713)*138=1867 кДж/кг

	

	Характеристики циклу Ренкіна з підвищеними початковими параметрами пари.

	1. Питомий теплопідвід: 

	

	q1 = h1-h4 = 2953 – 142,9 = 2810,1 кДж/кг.

	

	2. Питомий тепловідвід:

	

	q2 = h2t – h4 = 1867 – 142,9 = 1729,2 кДж/кг.

	
3. Питома робота, що отримується в турбіні: 

	

	lt = h1 - h2t = 2953 – 1867 = 1080,9 кДж/кг.

	

	4. Характеристика ефективності циклу Ренкіна, тепломеханічний коефіцієнт ТМК: 

	

	t = lt/q1 = 1080,9/2810,1 = 0,385

	

	5. ТМК еквівалентного циклу Карно:

	

	T1m = q1 / (s1 - s3) = 2810,1/ (6,126 – 0.47 ) = 496,83 K. 

	T2m= q2 / (s1 - s3)= 305,72 K.

	 =1- (T2m/T1m) = 1- (305,72/496,83) = 0.385

	

	6. Витрата пари на турбіну:

	

	Д=N/(h1-h2t) = 1000*103/(2963 - 1867) = 920 кг/с.

	

	7. Питома витрата пари:

	

	dt=Д/N = 1/(h1-h2t) = 1/(2953 - 1867) = 0,000921 кг/кДж.

	

	8. Витрата палива:

	

	В = Д(h1 - h3)/Q = 947*(2953 – 138)/(16*103)=162 кг/с.

	

	9. Питома витрата палива:

	
bt=B/N=162/(1000*103)=0,000162 кг/кДж.

	

	10. Витрата охолоджуючої води: 

	

	W=Д(h2t - h3)/( h6 – h5)= 920*(1867 – 138)/(117-33) = 19000 кг/с.

	

	11. Кратність охолоджування: 

	

	n = W/Д =20241/947 = 20,63

	

	Підвищуємо тиск ще на 10 бар

Таблиця 5

	Номер

	точки на схемі

	Р, Бар

	t, 

	0C

	h,

	 кДж/кг

	s, 

	кДж/(кг.К)

	Стан робочого тіла

	1

80

330

2918

6,017

	ПП

	2

0,05

32,88

1833,0

6,017

	ВНП х2=0,699

	3

0,05

32,88

137,8

0,47

	х3=0

	4

80

32,61

143,9

0,47

	вода

	5

2

8

33,8

0,12

	вода

	6

2

28

117,6

0,4

	вода

	

	При Р2=0,05 Бар s`=0,47 кДж/(кг К) s``=8,4 кДж/(кг К)

	h`=137.8 кДж/кг h``=2561 кДж/кг

	

	x2 =(s-s`)/(s``-s`)=(6,017-0,47)/(8,4-0,47)=0,699 

	h2=x2h``+(1-x2)h`=0,699*2561+(1-0,699)*138=1833 кДж/кг

	

	Характеристики циклу Ренкіна з підвищеними початковими параметрами пари.

	1. Питомий теплопідвід: 

	

	q1 = h1-h4 = 2918 – 143,9 = 2774,1 кДж/кг.

	2. Питомий тепловідвід:

	

	q2 = h2t – h4 = 1833 – 143,9 = 1695,2 кДж/кг.

	

	3. Питома робота, що отримується в турбіні: 

	

	lt = h1 - h2t = 2918 – 1833 = 1078,9 кДж/кг.

	

	4. Характеристика ефективності циклу Ренкіна, тепломеханічний коефіцієнт ТМК: 

	

	t = lt/q1 = 1078,9/2774,1 = 0,389

	

	5. ТМК еквівалентного циклу Карно:

	

	T1m = q1 / (s1 - s3) = 2774,1 / (6,017 – 0.47 ) = 500 K. 

	T2m= q2 / (s1 - s3)= 305 K.

	 =1- (T2m/T1m) = 1- (305/500) = 0.389

	

	6. Витрата пари на турбіну:

	

	Д=N/(h1-h2t) = 1000*103/(2918 - 1833) = 921 кг/с.

	

	7. Питома витрата пари:

	

	dt=Д/N = 1/(h1-h2t) = 1/(2918 - 1833) = 0,000922 кг/кДж.

	

	8. Витрата палива:

	
В = Д(h1 - h3)/Q = 947*(2918 – 138)/(16*103)=160 кг/с.

	

	9. Питома витрата палива:

	

	bt=B/N=162/(1000*103)=0,00016 кг/кДж.

	

	10. Витрата охолоджуючої води: 

	

	W=Д(h2t - h3)/( h6 – h5)= 920*(1833 – 138)/(117-33) = 18644 кг/с.

	

	11. Кратність охолоджування: 

	теплоенергетичний установка пар тиск

	n = W/Д =20241/947 = 20,22

	

	

bt

кг/кДж

t

Р, Бар

	

	

	


Р, Бар

	

n

	

Р, Бар

	

Проміжний або повторний перегрів пари

	

	Цей спосіб виник як технологічний засіб боротьби з вогкістю пари на виході з турбіни. Як надалі з’ясувалося, при РПП=(0,15...0,25)Р1 ефективність циклу Ренкіна збільшується. Це пов’язано із збільшенням Т1m. 

	На рис. 4 показана схема ПСУ з повторним перегрівом пари. 

	


	Рис. 4 . Принципова схема ПСУ з повторним перегрівом пари

	

	Процеси в циклі Ренкіна з проміжним перегрівом пари

	

	4-1 - ізобарне підведення теплоти в парогенераторі;

	1-с – ізоентропне розширення пари у ЦВТ (циліндрі високого тиску ) , процес здійснення роботи;

	с-d – ізобарне підведення теплоти у повторному перегрівачі ;

	d-2 – ізоентропне розширення пари у ЦНТ ( циліндрі низького тиску ), процес здійснення роботи;

	2-3 – ізобарно-ізотермічний процес відведення тепла в конденсаторі;

	3-4 – ізоентропне стиснення в насосі.

	




	

	Цикл Ренкіна з проміжним перегрівом пари

	

	Таблиця 6

Властивості водяної пари в перехідних точках циклу з проміжним перегрівом пари

	Номер

	Точки

		Р, Бар

	t, 

	0C

	h,

	 кДж/кг

	s, 

	кДж/(кг.К)

	Стан робочого тіла

	1

	50

	330

	3015

	6,36

	ПП

	c

	10

	180

	2676

	6,36

	ВНП хс=0,949

	d

	10

	330

	3116

	7,23

	ПП

	2ПП

	0,05

	32,88

			2206

	7,23

	ВНП х2пп=0,853

	3,4

	0,05

	32,88

	141

	0,47

	Х3=0

	

	При Рс=1000 кПа

	Точка с s`=2,138 кДж/(кг.К) s``=6,585 кДж/(кг.К) 

	h`=762,7 кДж/кг h``=2777 кДж/кг

	

	xc=(sc-s`)/(s``-s`) = (6,36 – 2,138)/(6,585 – 2,138) = 0,95 

	 hc=xch``+(1-xc)h`=0,95*2777 + (1 -0,95)*762,7 = 2676 кДж/кг

	

	При Pпп=5 кПа

	Точка 2пп s`=0,47 кДж/(кг К) s``=8,4 кДж/(кг.К) 

	h`=138 кДж/кг h``=2561 кДж/кг

	

	x2пп=(s2пп-s`)/(s``-s`)=(7,23 – 0,47)/(8,4 – 0,47) = 0,85

	h2пп=x2ппh``+(1-x2пп)h`=0,85*2561 + (1 – 0,85)*138 = 2206 кДж/кг

	

	Характеристики циклу Ренкіна з проміжним перегрівом пари 

	1. Питомий зовнішній теплопідвід:

	

	q1 = (h1 - h4) + (hd - hc) = (3015 – 141) + (3116 - 2676) = 3314 кДж/кг .

	

	2. Питомий зовнішній тепловідвід: 

	

	q2 = h2пп – h = 2206 – 141 = 2065 кДж/кг .

	

	3.Корисна робота в циклі:

	

	lт t = q1 – q2 = 3314 – 2065 = 1249 кДж/кг .

	

	4.Питома робота пари в турбіні:

	

	lт = (h1 – hc) + (hd – h2пп) = (3015 - 2676) + (3116 – 2206) = 1249 кДж/кг.

	5. ТМК: 

	

	t = lt/q1 = 1249/3314 =0,376

	

	6.ТМК еквівалентного циклу Карно:

	

	T′1m = q1/(s2пп – s3) = 3314/(7,23 – 0,47) = 490 K 

	T′2m= q2/( s2пп – s3) = 2065/(7,23 – 0,47) = 305 K

	=1 - (T′2m/T′1m)=1 – 305/490 = 0,376



	7. Витрата пари на турбіну:

	

	Д=N/(h1-h2пп) = 1000*103/(3015 - 2206) = 1236 кг/с.

	

	8. Питома витрата пари:

	

	dt=Д/N = 1/(h1-h2пп) = 1/(3015 - 2206) = 0,00123 кг/кДж.

	

	9. Витрата палива:

	

	В = bt*N = 0.000166*1000000 = 166 кг/с.

	

	10. Питома витрата палива:

	

	bt=1/Q*t =1/(16000*0,376) =0,000166 кг/кДж.

	

	11. Витрата охолоджуючої води: 

	

	W=Д(h2пп - h3)/( h6 – h5)= 1236*(2206 – 138)/(117-33) = 30430 кг/с.

	12. Кратність охолоджування: 



	n = W/Д =30430/1236 = 24,61



Гранична регенерація



	Регенерація – це метод зменшення безповоротності процесу з використанням повторних енергоресурсів. Гранично регенеративним циклом Ренкіна називається гіпотетичний цикл, в якому робоче тіло H2O входить в парогенератор в стані насиченої рідини при початковому тиску Р1. Вода гріється до температури кипіння при даному тиску в результаті внутрішнього тепловідводу на інших ділянках циклу.

	На рис 6 зображений гранично-регенеративний цикл Ренкіна ( при lН=0 ).

	

	

	Рис.6. Цикл ПСУ з граничною регенерацією

	

	Процеси в циклі ПСУ з граничною регенераціею

	3-а - внутрішній теплопідвід;

	а-1 - зовнішній теплопідвід;

	1-с - ізоентропне здійснення роботи в ЦВТ;

	с-d - внутрішнє відведення тепла, рівне внутрішньому теплопідводу в процесі 3-а;

	d-3 - ізобарно-ізотермічне зовнішнє відведення тепла.

	

	

		Рис. 7. Теоретична схема ПСУ з граничною регенерацією .



	Таблиця 7

Властивості водяної пари в перехідних точках циклу з граничною регенерацією пари

	Номер

	Точки

		Р, Бар

	t, 

	0C

	h,

	 кДж/кг

	s, 

	кДж/(кг.К)

	Стан робочого тіла

	1

	50

	330

	3015

	6,36

	ПП

	а

	50

	264

	1155

	2,921

	НЖ

	Xa= 0

	d

	0,05

	32,88

	1188

	3.909

	ВНП

	xd = 0,433

	3,4

	0,05

	32,88

			141

	0,47

	Х3=0



sd = s1 - sa + s3= 6.36 - 2.921 + 0.47 = 3.909 (кДж/(кг.К))

xd= (sd – s’) / (s’’ – s’) = (3.909 – 0.476)/(8.394 – 0.476) = 0.433

hd = xdh’’ + (1 – xd)h’ = 0.433*2561 + (1 – 0.433)*17.8 = 1188 (кДж/кг)



Характеристики циклу Ренкіна з граничною регенерацією пари.

	1. Питомий зовнішній теплопідвід:

	

	q1 = h1 - h4 = 1860 кДж/кг .

	

	2. Питомий зовнішній тепловідвід: 

	

	q2 = hd – h3 = 1047 кДж/кг .

	

	3.Корисна робота в циклі:

	

	lт t = q1 – q2 = 813 кДж/кг .

	

	4. ТМК: 

	

	t = lt/q1 = 0.437 > исх (исх = 0,374)

	

	5.ТМК еквівалентного циклу Карно:

	

	T1m = q1/(sd – s3) = 1860/(3.909 – 0,47) = 540 K 

	T2m= q2/( sd – s3) = 1047/(3.909 – 0,47) = 305 K

	=1 - (T2m/T1m)=1 – 305/540 = 0,435



	7. Витрата пари на турбіну:

	

	Д=N/lTt = 1000*103/813 = 1230 кг/с.

	
8. Питома витрата пари:

	

	dt=Д/N = 1230/1000*103 = 0,00123 кг/кДж.

	

	9. Витрата палива:

	

	В = 1/Q*t = 1/16000*0,435= 143 кг/с.

	

	10. Питома витрата палива:

	

	bt=B/N=220/(1000*103)=0,00014 кг/кДж.

	

	11. Витрата охолоджуючої води: 

	

	W=Д(hd - h3)/( h6 – h5)= 1230*(1188 – 147)/(117-33) = 15243 кг/с.

	

	12. Кратність охолоджування: 



	n = W/Д =15243/1230 = 12.4



Часткова регенерація



На практиці використовується підігрівання поживної води при кінцевому числі регенеративних підігрівачів поверхневого або змішуючого типу. На малюнку зображена схема ПСУ з п'ятьма підігрівачами змішуючого типу.








1



h

s

X = 1

O5



O2



O3



O4



P2



Po5



Po4



Po3



Po2



Po1

P1

t1

1

3(к)

О5



О4



О3



О2



О1

2

O5’



O4’



O3’



O2’



O1’

V

lV

lll

ll

l









































O1










Температурний натиск та розподіл температур















	

	Таблиця 8

Властивості водяної пари в перехідних точках циклу з частковою регенерацією пари

	Номер

	Точки

		Р, Бар

	t, 

	0C

	h,

	 кДж/кг

	s, 

	кДж/(кг.К)

	Стан робочого тіла

1

50

330

3015

6.36

ПП

О1

25.68

243.9

2860

6,36

ПП



25.68

225.38

968.6

2.568

НЖ х=0

О2

11.71

186.88

2705

6,36

ВНП х=0,960



11.71

186.88

793.7

2.206

НЖ х=0

О3

4.558

148.38

2537

6,36

ВНП х=0,902



4.558

148.38

625.3

1.825

НЖ х=0

О4

1.428

109.88

2354

6,36

ВНП х=0,849



1.428

109.88

460.9

1.417

НЖ х=0

О5

0.3311

71.38

2155

6,36

ВНП х=0,796



0.3311

71.38

298.8

0.9718

НЖ х=0

2

	0,05

	32.88

	1937

	6,36

ВНП, х=0,743

3,4

	0,05

	32.88

	141

	0,47

НЖ, х=0




Відносні частки пара

















Характеристики циклу Ренкіна з граничною регенерацією пари



1. Питомий теплопідвід: q1 = h1 – h’O1 = 3015 – 968.6 = 2046.4 кДж/кг

2. Питомий тепловідвід: q2 = (h2 – h3)∙ak = (1937 – 141)*0,659 = 1183,5 кДж/кг



3. Питома робота, що отримується в турбіні: 



lt = q1 - q2 = 2046,4 – 1183,5 = 862 кДж/кг



4. Характеристика ефективності циклу Ренкіна, тепломеханічний коефіцієнт ТМК:



ηt = lt/q1 = 862/2046 = 0.421



5. Витрата пари на турбіну: Д = N/lt = 1000000/862 = 1160 кг/с

6. Питома витрата пари: dt = Д/N = 1160/1000000 = 0.00116 кг/кДж

7. Питома витрата палива: bt = 1/(QpH * ηt) = 1/(16000*0.421) = 0.000148 кг/кДж

8. Витрата палива: B = bt *N = 0,000148*1000000 = 148 кг/с

9. Витрата охолоджуючої води: W=Д*(h2 – h3)/(h6 – h5) = 1160*1796/84 = 24801 кг/с

10. Кратність охолоджування: n = W/Д = 24801/1160 = 21,38 

Результати обчислень характеристик циклу зводимо у таблицю:



Таблиця 9

Назва циклу Ренкіна

Тепломеханічний коефіцієнт

Витрати палива

Базовий цикл

0,374

167

Підвищення початкової температури і тиску пари

0,415

150

Підвищення початкового тиску пари

0,389

160

Проміжний перегрів

0,376

166

Гранична регенерація

0,437

143

Часткова регенерація

0,421

148




Висновки



1. Збільшення ефективності у циклі Ренкіна при одночасному зв'язаному підвищенні p1 і t1 пояснюється збільшенням середньотермодинамічної температури робочого тіла у процесі підведення теплоти (T1m). Іншою перевагою цього способу є сталий ступінь сухості вологі насиченої пари на виході з турбіни.

2. Введення промперегріву додатково впливає на ефективність циклу Ренкіна тільки при оптимальному виборі проміжного тиску пари у повторному перегрівачі pпп = pc = pd = (0.15 - 0.25) p1 При цьому, крім збільшення Т1m зростає також ступінь сухості пари (Х2пп > X2), що добре впливає на експлуатаційні характеристики турбіни.

3. Серед розглянутих способів підвищення ТМК ПСУ найбільш ефективним є цикл Ренкіна з граничною регенерацією (при z -> ∞). Однак на практиці застосовується регенеративний підігрів живильної води при кінцевому числі ступенів z = 3 - 12, причому збільшення г приводить до збільшення ефективності.

4. Оптимальне число підігрівачів повинно вибиратися на основі техніко-економічного розрахунку паросилової установки, з урахуванням вартості палива, металу, експлуатації, ремонту та ін.




Література



1.	Вукалович М.П., Ривкин С.Л., Александров С.А. Таблицы теплофизических свойств воды и водяного пара. - М.: Изд - во стандартов, 1969. - 408 с.

2.	Кириллин В. А., Сычев В. В., Шейндлин А.В. Техническая термодинамика. -М.: Знергия, 1974. - 496 с.

3.	Попова Т.М. Техническая термодинамика: Конспект лекций. - Одесса: ОГПУ, 1996. - 74 І