Організація і методика аудиту грошових коштів

Вступ

	

	В умовах ринкової економіки підприємства постійно підтримують фінансові взаємовідносини з іншими підприємствами, організаціями та робітниками підприємства і окремими особами. Тобто вони здійснюють як готівкові так і безготівкові розрахунки. Для цього кожне підприємство має касу для розрахунків готівкою і відкриті в установах банків розрахункові рахунки для безготівкового обігу, а також зберігання власних коштів.

Сучасні умови існування підприємств, а також процеси, що протікають в економіці України ще раз підтверджують важливість і необхідність грошових коштів для здійснення фінансово-господарської діяльності суб'єктів підприємництва. Водночас тема грошових коштів являється дуже важливою ділянкою при оцінці платоспроможності та подальшого існування кожного суб'єкту господарювання. Тому на кожному підприємстві повинні створюватися всі умови для ретельного контролю за оприбуткуванням, видачею та рухом грошових коштів. Це перш за все стосується внутрішнього і зовнішнього контролю, оскільки більшість операцій, що здійснюються на підприємстві, пов'язані з рухом грошових коштів, зокрема, проведенням розрахунків між підприємствами. Тому аудит операцій з грошовими коштами, іншими активами та аудит стану розрахунків є дуже важливими.

Метою аудиту операцій з грошовими коштами, іншими активами та стану розрахунків є встановлення достовірності даних щодо наявності та руху грошових кошгів, повноти і своєчасності відображення інформації в зведених документах та облікових регістрах, правильності ведення обліку грошових коштів і розрахунків відповідно до прийнятої облікової політики, достовірності відображення залишків у звітності господарюючого суб'єкта.

Саме, через високу актуальність та важливість показників грошових коштів і велике їх значення у діяльності підприємства, ми обрали тему курсового проекту «Організаційні процедури аудиту грошових коштів та оцінка платоспроможності ТзОВ Цегельний завод «Промінь».

Предметом проекту виступає комплекс теоретичних, методологічних і практичних питань аудиту грошових коштів та оцінка платоспроможності господарської діяльності суб’єкта господарювання. Об’єктом дослідження обрано грошові кошти ТзОВ «Цегельний завод «Промінь».

Метою роботи є розгляд сутності організації та методики проведення аудиту грошових коштів та оцінка платоспроможності підприємства і розгляд особливостей проведення аудиту грошових коштів за умов комп’ютерної обробки облікової інформації.

Для досягнення мети, перед нами стоять такі завдання:

– Розкрити теоретичні основи організації аудиторської перевірки грошових коштів;

– Розглянути методику аудиторської перевірки грошових коштів та здійснити оцінку платоспроможності даного підприємства;

– Скласти аудиторський звіт та висновок за результатами розгляду аудиту грошових коштів та оцінки платоспроможності;

– Висвітлити особливості проведення аудиту за умови комп’ютерної обробки інформації.

У першому розділі «Теоретичні основи організації аудиторської перевірки грошових коштів ТЗОВ «Цегельний завод «Промінь» досліджуватимуться теоретичні аспекти особливостей формування діяльності об’єкта, тобто характеристика та нормативна база для аудиту грошових коштів, характеристика фінансово-господарської діяльності підприємства, оцінка аудиторського ризику та планування проведення аудиту.

У другому розділі «Методика аудиторської перевірки грошових коштів та платоспроможності ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» відображатиметься інформація про облікову політику, первинні документа та реєстри обліку аудиту грошових коштів, розглядатиметься методика здійснення аудиторської перевірки грошових коштів та оцінка платоспроможності підприємства і проведення аналізу, результати аудиту грошових коштів та оцінки платоспроможності оформлятимуться складанням аудиторського звіту та висновку.

У третьому розділі «Особливості проведення аудиту грошових коштів в умовах використання клієнтом обчислювальної техніки для ведення обліку на ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» буде розглянуто особливості застосування аудиторами програм для здійснення аудиторської перевірки.

У висновках узагальнюється результати вивчення теми аудиту грошових коштів та проведених досліджень оцінки платоспроможності підприємства та розробляється перелік основних рекомендацій на основі складеного аудиторського звіту та висновку.

При написанні курсового проекту використано законодавчі акти України з питань економічного врегулювання аудиту коштів, Постанови Верховної Ради України та Кабінету Міністрів, Інструкції, Положення та іншу нормативну базу, а також економічну літературу з питань організаційних процедур аудиту грошових коштів та оцінки платоспроможності.

	

	

	
1. Теоретичні основи організації аудиторської перевірки грошових коштів ТЗОВ «Цегельний завод «Промінь»

	

	1.1 Характеристика грошових коштів



У процесі господарської та іншої діяльності підприємства постійно вступають у взаємовідносини з іншими суб'єктами господарювання при здійсненні угод, що оформлюються і закріплюються договорами з постачальниками, покупцями, банками, з іншими юридичними та фізичними особами, працівниками тощо. Відносини між підприємствами, які виникають внаслідок кругообігу господарських засобів, називаються розрахунками. Початковою і кінцевою ланкою кругообігу виступають грошові кошти, які є найбільш ліквідними активами [18, с. 13].

Грошові кошти, що їх використовують для розрахунків, виконуючи функцію міри вартості, засобу обігу, засобу платежу, здійснюють безперервний кругообіг (гроші – товар – виробництво – товар – гроші), повертаються при цьому до своєї первісної форми у вигляді виручки після реалізації продукції, тобто у вигляді грошових коштів [13, с. 227].

Згідно з Положенням (стандартом) бухгалтерського обліку 4 «Звіт про рух грошових коштів» під грошовими коштами розуміють готівку, кошти на рахунках в банках і депозити до запитання. Готівка (готівкові кошти) – це грошові знаки національної валюти України – банкноти та монети [5].

Порядок здійснення розрахунків грошовими коштами суворо регламентований чинним законодавством України. Установлений порядок для здійснення операцій з готівкою – касова дисципліна. Основним документом бухгалтерського обліку встановленої форми, що застосовується для здійснення обліку грошових коштів в касі підприємства є касова книга.

Платежі готівкою підприємств, підприємців і фізичних осіб за реалізовану продукцію (товари, виконані роботи, надані послуги) і за операціями, які безпосередньо не пов'язані з реалізацією продукції (товарів, робіт, послуг) та іншого майна, називаються готівковими розрахунками. Приміщення або місце, що призначене для приймання, видачі та зберігання готівкових коштів, інших цінностей і касових документів де, як правило, ведеться касова книга називається касою підприємства [18, с. 14].

Касові операції – операції підприємств між собою та з підприємцями i фізичними особами, що пов'язані з прийманням і видачею готівкових коштів при проведенні розрахунків через касу підприємства з відображенням цих операцій у касовій книзі, книзі обліку розрахункових операцій. Розрахунки можуть здійснюватися в готівковій та безготівковій формі [13, с. 229].

Метою аудиту касових операцій є встановлення законності, достовірності і доцільності здійснених операцій з грошовими коштами підприємства і правильності їх відображення в обліку. Метою аудиту касових операцій є встановлення відповідності застосовуваної в організації методики обліку та оподаткування операцій з руху готівки, що діють в Україні в періоді, коли відбувається перевірка, нормативним документам, для того щоб сформувати думку про достовірність бухгалтерської звітності в усіх суттєвих аспектах.

Завдання даного аудиту:

	забезпечення умов зберігання готівки та інших цінностей у касі, при доставці її з банку і здаванні в банк;

	оцінка стану аналітичного і синтетичного обліку готівки на підприємстві, що перевіряється;

	оцінка якості відображення господарських операцій в обліку;

	перевірка дотримання підприємством нормативних документів стосовно організації роботи з готівкою;

	додержання порядку документального оформлення надходження і вибуття грошових коштів та цінних паперів;

	стан обліку касових та банківських операцій;

	перевірка умов зберігання готівки [25, с. 114].

Аудитори застосовують різні методи фактичного та документального контролю за грошовими коштами. Насамперед перевіряють наявність системи внутрішнього аудиту і ефективність їх функціонування. Метод вивчення бухгалтерських документів залежить від обсягу документообігу: у невеликих підприємствах їх розглядають у хронологічному порядку, а у невеликих – в систематизованому.

Аудит касових операцій передбачає перевірку операцій підприємства, пов’язаних з обігом грошових коштів в процесі здійснення фінансової господарської діяльності, правильності їх проведення відповідно до чинного законодавства [2].

Виходячи із мети аудиту, слід сформувати такі завдання:

1) оцінити стан аналітичного та синтетичного обліку готівкових операцій, які здійснювало підприємство за період, що перевіряється;

2) виконати перевірку своєчасності та правильності відображення в обліку готівкових операцій;

3) здійснити перевірку додержання підприємством вимог нормативних документів, які регламентують порядок ведення готівкових операцій.

Об'єкти аудиту операцій з руху грошових коштів в касі можна згрупувати так (табл. 1.1.):



Таблиця 1.1 Об’єкти аудиту операцій з руху грошових коштів

	Найменування

	рахунку

	Найменування

	субрахунку

	30 «Каса»

	31 «Рахунки в банку»

	33 «Інші кошти»

Грошові кошти та їх еквіваленти:

В національній валюті

	301

	311, 313

	331, 333

В іноземній валюті

	302

	312, 314

	332, 334



Джерелом інформації для аудиту грошових коштів у касі та на рахунку в банку є:

– Первинні документи з обліку грошових коштів: прибутковий касовий ордер, видатковий касовий ордер, грошовий чек, розрахунковий чек, заявка на внесок готівки, платіжна відомість, розрахунково-платіжна відомість, платіжне доручення, виписка по банківських платіжних картках, виписка банку з поточного рахунку.

– Регістри аналітичного обліку касових операцій: журнал реєстрації прибуткових та видаткових касових ордерів, Касова книга.

– Регістри синтетичного обліку касових операцій: журнал №1 «Обліку грошових коштів та грошових документів», відомість №1.1 «Обліку за дебетовими оборотами рахунку 30 «Каса», відомість №1.2 «Обліку за дебетовими оборотами рахунку 31 «Рахунок в банку», Головна книга.

– Акти та довідки за результатами попередніх ревізій, аудиторські висновки за попередні періоди та інша документація, що узагальнює результати контролю.

– Фінансова звітність (форми №1, 3, 5) [20, с. 537–541].



1.2 Нормативно-правове регулювання грошових коштів



Аудитор у своїй роботі постійно працює з різними нормативно-правовими документами. Сукупність нормативних актів складає нормативну базу аудитора. Вона поділяється на зовнішню і внутрішню.

Зовнішня нормативна база представлена у вигляді відповідних законів, постанов, наказів, інструкцій, положень, методичних матеріалів з обліку і звітності, матеріалів з оподаткування, національні положення (стандарти) бухгалтерського обліку та національних нормативів аудиту. Вони потрібні аудитору, щоб виявити законність та достовірне відображення господарських операцій, відповідність ведення бухгалтерського обліку і фінансової звітності, проведення аналізу та складання звіту і висновку.

Внутрішня нормативна база – облікова політика суб'єкта, різні методичні, інструкційні, розпорядчі документи з організації фінансово-господарської діяльності на конкретному підприємстві (накази, розпорядження, посадові інструкції тощо). Вони підлягають аналізу та зіставленню з чинною методологією.

З метою правильного використання нормативно-правових актів при проведені аудиту аудитори повинні чітко розуміти компетенцію та положення органу, який видав відповідний нормативно-правовий документ, що стосується операцій з грошовими коштами, то основним нормативним документом, що регулює касові операції є Положення про ведення касових операцій в національній валюті в Україні, затверджений Постановою Правління Національного Банку України від 15.12.2004 року №637 [6].

Крім цього Положення існують ще декілька документів, які регулюють операції з грошовими коштами в касі підприємства та на поточному рахунку, відкритому підприємством в установі банку. До них належать:

1. Інструкція про організацію роботи по готівковому обігу установами банків України, затверджена постановою Правління Національного Банку України від 19.02.2001 року №69, яка визначає правила організації роботи із грошовими коштами, їх обігом [8].

2. Наказ Міністерства статистики України «Про затвердження типових форм первинного обліку касових операцій» від 15.02.1996 р. №51. Згідно, цього наказу визначаються типові форми первинних документів для обліку грошових коштів підприємств, їх правила заповнення та зберігання [3].

3. Указ Президента України «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм по регулюванню обігу готівки» від 12.06.1995 р. №436/95 із змінами і доповненнями, вказує порушення, які тягнуть за собою застосування штрафної санкції у розмірі двократного розміру виявленої понадлімітної готівки [4].

	4. Закон України «Про внесення змін до Закону України «Про застосування електронно-контрольних касових апаратів і товарно-касових книг при розрахунках із споживачами у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 01.06.2000 р. №1776 говориться, що підприємства, установи та організації всіх форм власності, а також фізичні особи-суб'єкти підприємницької діяльності, які здійснюють розрахунки (розрахункові операції) зі споживачами в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг за готівку, зобов'язані здійснювати такі розрахунки через належним чином зареєстровані реєстратори розрахункових операцій. А також йде мова про порядок та правила застосування реєстраторів розрахункових операцій [2].

	5. Права, обов’язки і завдання, які покладаються на членів інвентаризаційної комісії та загальні принципи інвентаризації визначені в Інструкції з інвентаризації основних засобів, нематеріальних активів, товарно-матеріальних активів, грошових коштів, документів та розрахунків [7].

Аудиторська діяльність зокрема регламентується Законом України «Про аудиторську діяльність». Цей закон визначає правові засади здійснення аудиторської діяльності в Україні і спрямований на створення системи незалежного фінансового контролю, з метою захисту інтересів власника [1].

Аналіз нормативно-правових актів з організації бухгалтерського обліку грошових коштів в Україні, дозволяє зробити висновок, що на сьогодні нормативно-законодавча база щодо готівкового обігу, готівкових та безготівкових розрахунків в основному відповідає потребам підприємства.



1.3 Характеристика фінансово-господарської діяльності ТзОВ «Цегельний завод «Промінь»



У 1936 році в місті Мостиська було побудовано цегельний завод, для виробництва цегельних виробів, з невеликою чисельністю працівників. В експлуатацію було запущено один цех, вони були розраховані на виробництво 12 тис. шт. цегли в добу. Робота на заводі була організована сезонно. На початку своєї діяльності процес виробництва був в основному ручний, асортимент продукції, що випускається, спочатку був невеликий.

У 80-х роках на заводі відбулася модернізація і технічне переозброєння, що спричинило збільшення випуску продукції до 50 тис. шт. у добу. Це відбулося в зв'язку із запуском, ще двох цехів для виробництва та установкою автоматизованих двох печей, глиномішалки, стрічкового преса, ріжучого півавтомата та конвеєра, дозволило розширити асортимент продукції, що випускається, так було освоєне виробництво нових сортів цегли та полегшити процес виробництва, набагато знизити витрати, зв'язані з виробництвом продукції, а отже, зробити підприємство більш конкурентоспроможним на ринку виробництва будівельних матеріалів.

29 січня 2004 року завод перейшов з державної власності в приватну, тобто ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» є правонаступником державного підприємства Цегельний завод «Промінь». ТзОВ є юридичною особою з моменту його державної реєстрації, також підприємство є комерційною організацією, основною метою діяльності якої є отримання прибутку.

Основним предметом діяльності ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» є:

	виробництво цегли, черепиці та інших будівельних виробів з випаленої глини;

	виробництво формованої і обпаленої глиняної цегли та стінових блоків;

	оптова торгівля будівельними матеріалами.

Підприємство сезонної дії. Територія заводу 11,5 га в тому числі площа кар’єру (гірничий відвід) – 4,6 га. Потужність заводу становить: формовка – 6,0 млн. шт., сушка – 5,8 млн. шт., випал – 5,7 млн. шт.

	Асортимент продукції підприємства здебільшого складають стінові будівельні матеріали, тобто цегла та стінові блоки, які використовуються в конструкціях згідно з діючими нормами проектування кам’яних і аркокам’яних конструкціях і мають різне технологічне призначення. Це, насамперед, цегли марок М-75, М-100, М-125, або цегла керамічна, рядова, повнотіла.

Через економічну кризу значна частина галузевих конкурентів підприємства скоротили обсяги виробництва в сфері будівельних матеріалів. Негнучкість виробничої структури цих підприємств призвела до великих накладних витрати при виробництві аналогічної продукції. У теперішній час серед основних конкурентів ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» в межах Західної ділянки гірничих відводів Львівської області є такі підприємства:

	Кооператив «Мрія» (виробництво цегли);

	ПП «Воютицький цегельний завод»;

	Яворівський цегельний завод ТзОВ «Глиниця».

Відповідно до розглянутої нами характеристики підприємства ТзОВ «Цегельний завод «Промінь», основна діяльність підприємства здійснюється в сфері виробництва будівельних матеріалів. На підприємстві для здійснення виробництва організовується процес виробництва та структура, для забезпечення основної діяльності.

Для того щоб з'ясувати загальний стан справ на ТзОВ «Цегельний завод «Промінь», у його виробничо-технічних, комерційних, соціальних, господарсько-фінансової сферах необхідно провести аналіз основних техніко-економічних показників, що містить у собі аналіз вихідної інформації, аналіз виробництва і реалізації (обсягів продажів продукції), аналіз праці й оплати, узагальнені дані аналізу. Цей аналіз проводиться з метою визначення загального фінансового стану справ на підприємстві (табл. 1.2). Джерелами інформації для аналізу служать бухгалтерські звіти (Додаток А).




Таблиця 1.2. Основні техніко-економічні показники ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» за 2006–2008 роки

Показники

2006 рік

2007 рік

2008 рік

Відхилення (+,–)









2007 до 2006

2008 до 2007









абсолютне

відносне (%)

абсолютне

відносне (%)

Величина активів, тис. грн.

724

764

1024

+40

+5,5

+260

+34,3

Грошові кошти та їх еквіваленти, тис. грн.

47

62

2

+15

+31,9

-60

-96,7

Власний капітал, тис. грн.

376

427

591

+51

+13,6

+164

+38,4

Зобов'язання, тис. грн.

348

337

433

-11

-3,16

+96

+28,5

Виробнича потужність, млн. шт.

3,7

3,9

4,8

+0,2

+5,4

+0,9

+23,7

Реалізована продукція (обсяг продажів), тис. грн

2463

3199

4308

+736

+29,9

+1109

+34,6

Собівартість реалізованої продукції, тис. грн.

1890

2438

3224

+548

+29

+786

+32,2

Прибуток (збиток) до оподатковування, тис. грн.

41

49

106

+8

+19,5

+57

+116,3

Чисельність працюючих, чол.

101

101

106

-

-

+5

+4,95

Витрати на оплату праці, тис. грн.

790

1021

1444

+231

+29,2

+423

+41,4



Аналіз основних техніко-економічних показників діяльності ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» свідчить, що показники у 2007 році порівняно з 2006 роком значно покращилися та відповідно у 2008 році до 2007 року. Із даних табл. 1.2 видно, що випуск продукції, тобто виробнича потужність в 2008 році склала 4,8 млн. шт., що на 23,7% більше, ніж у 2007 році. Власний капітал підприємства за два останні роки зростає і півтори рази, тоді як у 2007 році зобов’язання зменшуються, але уже у 2008 році вони значно зростають, що характеризує негативну тенденція для підприємства. Обсяги продажу зросли у 2008 році збільшились на 34,6% в порівнянні із 2007 роком, а у 2007 року до 2006 на 29,9%, також відповідно відбувається зростання показників собівартості продукції на 786 тис. грн у 2008 році, а у2007 році на 548 тис. грн. Це зв'язано насамперед з активною діяльністю підприємства по розширенню ринків збуту. Вартість активів підприємства значно збільшилася по відношенні 2008 до 2007 року на 260 тис. грн., як відповідно у 2007 до 2006 року лише на 40 тис. грн., дане зростання пов’язане із скороченням дебіторської заборгованості та збільшенням запасів у 2008 році. Наявність у підприємства найліквідніших активів, тобто грошових коштів у 2007 році збільшилась на 31,9%, тоді як у 2008 році значно зменшилась на 96,7%, зменшення грошових коштів підприємства безпосередньо пов’язане із зменшенням купівельної спроможності населення, що являється основним споживачем продукції. За період 2006–2008 років збільшилася чисельність персоналу ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» на 5%. У 2006–2008 роках спостерігається ріст показника ефективності витрати на оплату праці на 41,4% у 2008 році та на 29,2% у 2007 році, тобто тенденція збільшення витрат на оплату праці за два роки зростає в 2 рази. Прибуток підприємства до оподаткування у 2008 році збільшується на 57 тис. грн., тоді як у 2007 році на 8 тис. грн.

	Проведений аналіз основних техніко-економічних показників ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» протягом аналізованих звітних періодів свідчить про розвиток підприємства, не зважаючи на кризову ситуацію в економіці держави.



1.4 Оцінка аудиторського ризику через підприємницький ризик



Національні нормативи аудиту визначають ризик аудиту або загальний ризик як такий, коли аудитор може висловити неадекватну думку в документах бухгалтерської звітності, в якій існують суттєві перекручення, інакше кажучи, за неправильно підготовленою звітністю буде представлено аудиторський висновок без зауважень. Ризик аудиту має три складові частини:

		властивий ризик;

		ризик, пов'язаний з невідповідністю функціонування внутрішнього контролю;

		ризик невиявлення помилок та перекручень [14, с. 106].

	Під час здійснення аудиту коштів дуже важливим є визначення величини загального аудиторського ризику, який можна розрахувати за такою моделлю (1.1):

	

	АР = РК*РН*ВР (1.1)



де АР – загальний ризик аудиту; ВР – властивий ризик; РК – ризик системи контролю; РН – ризик невиявлення помилок.

Для визначення властивого ризику використовуємо анкету оцінки підприємницького ризику, подану у табл. 1.3.



Таблиця 1.3. Анкета оцінки підприємницького ризику ТзОВ «Цегельний завод «Промінь»

Чинник ризику

Оцінка чинника ризику

Рівень підприємницького ризику

Визначення економічної ситуації, в якій функціонує підприємство

Депресія

Високий (90%)

Визначення галузі функціонування підприємства

Нестабільна

Високий (85%)

Політика управління на підприємстві

Активна

Середній (50%)

Система контролю на підприємстві

Середній контроль

Середній (45%)

Результати аудиту минулих років

Позитивний висновок

Низький (30%)

Частота змін керівництва

Дуже рідко

Низький (15%)

Фінансовий стан підприємства

Нестійкий

Високий (75%)

Ймовірність виникнення судових спорів

Мала ймовірність

Низький (15%)

Репутація управлінців і власників

Середній рівень

Середній (45%)

Досвід роботи

Кваліфіковані працівники

Середній (45%)

Власність

Колективна

Низький (25%)

Розуміння клієнтом ролі та відповідальності аудиту

Висока компетентність у галузі аудиту

Низький (15%)

Місце розташування компанії

Не залежить від розміщення споживачів

Середній (35%)



Використовуючи шкалу оцінювання ризиків, яка наведена у табл. 1.4, можна оцінити середній рівень підприємницького ризику, який співпадає з властивим ризиком і дорівнює 41% (570%/14).

	

	Таблиця 1.4. Критерії оцінки

	Рівень оцінки

	Значимість рівня оцінки

	Низький

	0 – 33%

	Середній

	34 – 66%

	Високий

	67 – 100%



Ризик не виявлення помилок полягає в тому, що аудиторські процедури не завжди можуть виявити помилки за залишками на певному рахунку і за певною операцією. Тому варто прийняти значення даного ризику 15%.

Для визначення ризику невідповідності системи внутрішнього контролю формується запитальник аудитора, який містить тести для перевірки і наведений у таблиці 1.5.

	

	Таблиця 1.5. Тести перевірки системи внутрішнього контролю ТзОВ «Цегельний завод «Промінь»

Запитання



Варіант відповіді

Інформація або документи, які необхідно перевірити

Аудитор-ська процедура

Висновок про систему внутрішнього контролю

	1. Чи є відділ внутрішнього контролю на підприємстві?

	а) Так;

	б) Ні.

Положення про відділ внутрішнього аудиту

Перевірка документів

Високий (90%)

	2. Рівень кваліфікації працівників підприємства?

а) кваліфіковані працівники;

	б) працівники з невисоким рівнем кваліфікації;

	в) не кваліфіковані працівники.

Документи про освіту працівника, трудова книжка, особова справа

Перевірка документів

Середній (35%)

	3. Яка періодичність проведення контролю?

	а) 1 раз на місяць;

	б) 1 раз на квартал;

	в) 1 раз на півріччя;

	г) 1 раз на рік;

	д) ніколи.

Акти перевірки

Перевірка документів

Високий (90%)

	4. Відповідність наявної документації вимогам чинного законодавства?

	а) повністю відповідає;

	б) частково невідповідає;

	в) не відповідає повністю.

Документація підприємства

Перевірка документів

Низький (10%)

	5. Чи є ефективними процедури внутрішнього контролю?

	а) помилки повністю виправляються;

	б) помилки частково виправляються;

	б) помилки не виправляються.

Акти перевірки

Перевірка документів, зіставлення

Середній (50%)

	6. Чи враховувались попередні результати перевірок до вдосконалення діяльності підприємства?

	а) враховувались;

	б) частково враховувались;

	в) не враховувались.

Документація, де враховані результати попередніх перевірок

Перевірка документів, зіставлення

Середній (50%)

7. Яка форма ведення обліку грошових коштів?

а) облік ведеться вручну;

б) напівавтоматизовано;

в) облік повністю ведеться автоматизавано

Документація з обліку грошових коштів

Перевірка документів

Низький (10%)

	8. Чи є посадові інструкції або положення щодо роботи касира?

	а) Так;

б) Ні.

Посадова інструкція касира, Договір про матеріальну відповідальність

Перевірка документів

Високий (80%)

	9. Чи здійснюється раптова інвентаризація коштів в касі?

	а) Так;

б) Ні.

Акт інвентаризації каси

Перевірка документів

Середній (45%)

10. Коли і ким проводиться інвентаризація каси?

а) щомісячно та в кінці року комісією, призначеною наказом керівника;

б) щоквартально та в кінці року комісією, призначеною наказом керівника;

Інвентаризацій-ний опис

Перевірка фактичної наявності грошових коштів в касі

Низький (20%)

11. Чи здійснюється перевірка своєчасності оприбуткування коштів у касі, їх внесення на поточний рахунок на підставі записів із касової книги, чеків і виписок банку?

а) Так;

б) Ні.

Журнал реєстрації прибуткових та видаткових касових документів, Касова книга, Грошовий чек

Перевірка документів

Середній (40%)

12. Чи здійснюється нумерація видаткових і прибуткових касових ордерів у встановленому порядку?

	а) Так;

б) Ні.

Журнал реєстрації прибуткових та видаткових касових документів

Перевірка документів

Середній (65%)

13. Чи своєчасно заповнюється касова книга і подається звіт касира?

	а) Так;

б) Ні.

Касова книга, звіт касира

Перевірка документів, зіставлення

Середній (45%)

14. Чи додаються до звіту касира усі необхідні документи?

	а) Так;

б) Ні.

Звіт касира

Перевірка документів, зіставлення

Середній (35%)

15. Чи перевіряє бухгалтер дотримання суми встановленого ліміту залишку готівки в касі?

	а) Так;

б) Ні.

Розрахунок ліміту каси

Перевірка документів

Високий (75%)



За результатами проведених тестів невідповідності системи внутрішнього контролю, поданих у табл. 1.5, відповідно рівень системи внутрішнього контролю становитиме 49,3% (740%/15), а ризик системи контролю 50,7%.

Загальний аудиторський ризик становитиме:

АР = ВР*РК*РН = 0,41*0,507*0,15 = 0,0312 (3,12%)

Отже, загальна величина аудиторського ризику при здійсненні аудиторської перевірки ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» становитиме 3,12%, що відповідає прийнятій величині загального аудиторського ризику, що становить 1–5% (0,01–0,05).



	1.5 Планування проведення аудиту грошових коштів



Процес планування майбутньої перевірки аудитор розпочинає після проведення попередніх переговорів та укладення договору на проведення аудиту ТзОВ «Цегельний завод «Промінь», який наведено в Додатку Б.

Проведення аудиторської перевірки, в тому числі і перевірки грошових коштів та оцінки платоспроможності підприємства, аудитор використовує план перевірки. Аудитор зобов'язаний чітко прогнозувати, контролювати й обліковувати процеси своєї діяльності для того, щоб забезпечити на кожній стадії роботи найбільш ефективні процедури. Планування аудиту передбачає визначення його стратегії і тактики, складання загального плану аудиторської перевірки, побудову аудиторської програми і аудиторські процедури, оцінювання обсягу аудиторського контролю План перевірки аудитор формує самостійно або він може мати рекомендований вигляд, сформований аудиторською компанією. Використання плану аудиту дає змогу організувати, систематизувати та полегшити роботу перевіряючого. Для перевірки діяльності ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» план аудиту поданий у Додатку В.

Загальний план аудиту розробляється настільки детально, що аудитор має можливість завдяки йому підготувати програму аудиту. Програма аудиту – це детальний перелік змісту аудиторських процедур. Цей перелік є детальною інструкцією для асистентів аудитора та рядових учасників перевірки, який також є засобом контролю за якістю їх роботи. Програма повинна бути настільки деталізованою, щоб можна було використовувати її як інструкцію для виконавців аудиту, які беруть участь у перевірці. У програмі аудиту види, зміст та час проведення процедур повинні співпадати з прийнятими до роботи показниками загального плану аудиту. Вона містить перелік об'єктів аудиту по його напрямкам, а також час, який необхідно витратити на кожен напрямок аудиту або аудиторських процедур. Для ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» розроблена програма аудиту грошових коштів та оцінки платоспроможності підприємства (Додаток Д).






2. Методика аудиторської перевірки грошових коштів та платоспроможності ТЗОВ Цегельний завод «Промінь»



2.1 Опис альтернативних облікових рішень щодо грошових коштів



Облік і звітність підприємства здійснюється відповідно до вимог Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16.07.1999 р. №996-XIV та інших нормативно-правових актів. Перевірки фінансової діяльності підприємства здійснюються державними податковими органами, іншими органами державної влади у межах визначених законом повноважень, ревізійною комісією підприємства та/або аудиторами. [1, с. 47]

Відповідальність за організацію бухгалтерського обліку у ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» несе його головний бухгалтер. Підприємство із дня свого заснування веде журнально-ордерну форму ведення бухгалтерського обліку, при цьому воно може самостійно пристосовувати застосовувані регістри бухгалтерського обліку до специфіки своєї діяльності при дотриманні загальних методологічних принципів, установлених Положенням про бухгалтерський облік і звітність на Україні. Для нарахування заробітної плати підприємство застосовує книгу нарахування заробітної плати, у якій інформація подається в розрізі працівників. Ведеться Книга продажу, Книга доходів та витрат, Касова книга та Головна книга.

	Підставою для бухгалтерського обліку на ТзОВ є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарської операції.

	Підприємство має створену інвентаризаційну комісію згідно із ст. 10 Закону України №996-XIV від 19.07.1999 р.

ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» має свою облікову політику, принципи якої наводяться у наказі про організацію бухгалтерського обліку й облікову політику підприємства. В наказі про облікову політику викладено такі основні аспекти, щодо обліку грошових коштів:

	дані регістрів обліку майна підприємства, інших облікових регістрів і додаткових довідок відображають в Головній книзі підприємства, що є підставою для складання фінансової звітності;

	перед складанням річної фінансової звітності проводиться інвентаризація активів та зобов’язань підприємства станом на 1 грудня поточного року. Крім того, проведення інвентаризації у разі зміни матеріально відповідальної особи та при встановленні фактів розкрадань. Для проведення інвентаризації створюють постійно діючу комісію;

	для перерахунку доходів, витрат і руху грошових коштів середньозважений валютний курс не застосовується;

	установлення ліміту каси проводиться підприємствами самостійно на підставі розрахунку встановлення ліміту залишку готівки в касі, що підписується головним бухгалтером та директором підприємства, згідно п.п. 5.2. «Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні». До розрахунку приймається строк здавання підприємством готівкової виручки (готівки) для її зарахування на рахунки в банках, визначений відповідним договором банківського рахунку. Установлений ліміт каси затверджується внутрішніми наказами (розпорядженнями) підприємства.

	Даний наказ є основою для ведення бухгалтерського обліку на ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» і основним його призначенням є:

	1) упорядкування облікового процесу на підприємстві;

	2) методологічне та методичне забезпечення відображення майна підприємства, господарських операцій та результатів його діяльності;

	3) надання бухгалтерському обліку планомірності та цілеспрямованості;

	4) забезпечення ефективного обліку.




2.2 Перелік первинних документів з обліку грошових коштів



Під час проведення аудиту грошових коштів вивчається достовірність первинних документів, порядок, своєчасність і послідовність їх заповнення, зіставленість. Склад первинних касових документів, з одного боку, дуже вузький – це прибуткові і видаткові касові ордери, Касова книга. З іншого боку, касові операції пов'язані практично з усіма іншими розділами обліку, наприклад, реалізацією, розрахунками з підзвітними особами, з постачальниками та інше і, отже, при перевірці необхідно зіставити касові документи з іншими.

Основними документами, які використовуватимуться при перевірці грошових коштів ТзОВ «Цегельний завод «Промінь», є: Касова книга; звіти касира; прибуткові касові ордери; видаткові касові ордери; журнал (книга) реєстрації прибуткових касових ордерів; журнал (книга) реєстрації видаткових касових ордерів; журнал (книга) реєстрації виданих доручень; журнал (книга) реєстрації депонентів; журнал (книга) реєстрації платіжних (розрахунково-платіжних) відомостей; виправдувальні документи до касових документів; авансові звіти.

Для перевірки надходження грошей в касу і видача їх із каси ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» доцільно перевірити оформлення прибуткових і видаткових касових ордерів (ф. №КО-І і ф. КО-2), які виписуються і реєструються бухгалтером. При перевірці даних документів слід звернути увагу на їх нумерацію, що має здійснюватись по порядку, починаючи з 1 січня і до кінця року, чи до передачі в касу прибуткові і видаткові касові ордери реєструються бухгалтером у журналі реєстрації прибуткових і видаткових касових ордерів. Видаткові касові ордери, виписані на підставі платіжних відомостей на оплату праці та інших подібних до неї платежів, реєструються після видачі грошових коштів із каси. Видача готівки із каси проводиться на підставі належно оформленого Журналу реєстрації прибуткових та видаткових касових документів. Журнал реєстрації побудовано таким чином, що за його даними здійснюється контроль за цільовим призначенням готівки, отриманої і витраченої установою або організацією. Під час отримання прибуткових касових ордерів або видаткових документів касир зобов’язаний перевірити: наявність і справжність на документах підпису головного бухгалтера, а на видатковому документі – дозволяючого надпису керівника або осіб, які ним уповноважені; правильність оформлення документів, наявність усіх реквізитів; наявність перелічених у документах додатків.

Всі надходження і використання готівкових грошових коштів ТзОВ «Цегельний завод «Промінь», відображаються в Касовій книзі. Підприємство може мати лише одну Касову книгу. Касова книга повинна бути пронумерованою, прошнурованою та скріплена печаткою установи або організації. Кількість аркушів у Касовій книзі підтверджується підписами керівника і головного бухгалтера. Записи у Касовій книзі здійснюються у двох примірниках (через копіювальний папір) чорнилом темного кольору, кульковою або чорнильною ручкою. Перші примірники залишаються в Касовій книзі. Другі примірники повинні бути відривними і є звітами каси. Перші та другі примірники мають однакові номери. Виправлення в Касовій книзі не допускаються, але якщо вони зроблені, то потрібно їх засвідчити підписами касира, а також головного бухгалтера або особи, що його заміщує. Записи в Касовій книзі здійснюються касиром відразу після отримання або видачі грошей за кожним касовим ордером. У кінці кожного робочого дня касир підсумовує операції за день, виводить залишок готівки в касі на наступне число і передає до бухгалтерії як звіт касира другий відривний аркуш Касової книги (копію записів у касовій книзі за день) з прибутковими касовими ордерами й видатковими документами під підпис у Касовій книзі.

Звіт касира – це документ, який передається касиром до бухгалтерії і являє собою відривний листок Касової книги з доданими до нього прибутковими і видатковими касовими документами. Після одержання звіту касира в бухгалтерії виконують перевірку всіх записів, зіставляють їх з Журналом реєстрації прибуткових та видаткових касових ордерів, первинних документів. Перевіряється також правильність заповнення всіх реквізитів первинних документів, їх сум та підсумків, своєчасність їх занесення до звіту касира, здачі надлишку готівки в банк. Бухгалтер перевіряє правильність оформлення касових ордерів, їх обґрунтування, виконання записів у Касовій книзі і виведеного залишку на кінець дня і проти кожної суми проставляє шифр кореспондуючих рахунків.

Підставою для оприбуткування коштів, одержаних з банку, є грошовий чек, на основі якого також виписується прибутковий касовий ордер.

Здавання готівки в банк оформлюється «обявою на внесок готівкою». Цей документ складається з трьох частин: обяви, що є підставою для зарахування внесених коштів на рахунок; квитанції, яка підтверджує внесення працівником підприємства коштів на рахунок; ордера, який додається до виписки банку як підстава зарахування коштів на рахунок.

Виплати грошових коштів на ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» здійснюються як за рахунок грошових коштів, отриманих з банку, так і з отриманої готівкової виручки.

Отримання готівки з банку оформляється грошовим чеком. Бланки чеків, зброшуровані в чекові книжки (по 25 або 50 чеків) підприємство купує за поданою заявою в установі банку (Ощадбанк). Чек заповнюється бухгалтером підприємства, завіряється підписами осіб, підписи яких є на картці із зразками підписів в установі банку, та печаткою підприємства. У чеку вказується, для яких потреб і в яких сумах буде отримана готівка в банку та загальна сума її отримання. Разом з чеком заповнюється корінець до нього. Заповнений чек дається касиру чи працівнику бухгалтерії, що виконує його функції для отримання готівки. Отримана в банку готівка оприбутковується на підставі прибуткового касового ордера. Повнота і своєчасність оприбуткування готівки в касу перевіряється головним бухгалтером, про що робиться відмітка у корінці грошового чека. Жодні виправлення в чеку, навіть обумовлені, не допускаються.

Видають готівку з каси ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» для виплати заробітної плати, для придбання товарів і послуг, для покриття витрат на відрядження, на інші цілі.

Видавання коштів на заробітну плату здійснюється на підставі платіжних або розрахунково-платіжних відомостей у триденний термін з дня отримання грошових коштів з банку (включаючи день отримання). Терміни виплати підприємством заробітної плати та авансу встановлюються підприємством і подаються у відділення банку. На загальну суму виплаченої працівникам заробітної плати складається видатковий касовий ордер. Якщо частина заробітної плати працівниками не отримана, то вона вважається депонованою і здається в банк. Списання депонованої заробітної плати з каси здійснюється також на підставі видаткового касового ордера.

Видають грошові кошти для придбання товарів і послуг та для відрядження у день отримання грошей у банку на підставі видаткових касових ордерів або платіжних відомостей.

Про їх витрачання підзвітні особи повинні відзвітуватись:

– за грошові кошти, отримані для придбання товарів і послуг, не пізніше наступного дня після їх отримання в банку;

– за грошові кошти, отримані для відряджень, – у триденний термін після повернення з відрядження.

Невикористаний залишок готівки повертається підзвітною особою в касу з оформленням прибуткового касового ордера та здається в банк на підставі об’яви на внесок готівкою. Не дозволяється використовувати готівку, отриману за цільовим призначенням, для інших потреб.

В ході аудиторської перевірки виявлено такі порушення у первинних документах: у видатковому касовому ордері не вказано ідентифікаційного коду ЄДРПОУ (відсутній також штамп), не записаний кореспондуючий рахунок, субрахунок, відсутні дані про засвідчення особи одержувача коштів; у прибутковому касовому ордері немає записано ідентифікаційного коду ЄДРПОУ (відсутній також штамп) та кореспондуючого рахунку, не вказано суми ПДВ, в додатку не записаний документ, а також немає підпису головного бухгалтера; журнал реєстрації прибуткових та видаткових касових документів не містить відомостей про підставу їх видання; у Касовій книзі не прокреслено незаповнені графи; у платіжному дорученні не записано сума прописом та не вказано сума ПДВ; у виписці банку не має відповідного штампу банку та підпис особи, що здійснювала операцію; у звіті про використання коштів наданих на відрядження не записано ідентифікаційного коду ЄДРПОУ та ідентифікаційного номера особи, що заповнювала даний звіт, призначення авансу, залишок попереднього авансу, витрати та залишок на кінець, не зазначено кореспондуючих рахунків, а також відсутні підписи головного бухгалтера та особи яка здає звіт, не прокреслено графи які не залишаються незаповненими; відсутні печатка і підпис керівника (Додаток К).



2.3 Перелік реєстрів аналітичного та синтетичного обліку грошових коштів і фінансової звітності



Перевірка стану розрахунків обліку грошових коштів проводиться першочерговою контрольною дією на об'єкті – інвентаризацією каси. Після інвентаризації починається перевірка касових операцій, яка має проводитись методом суцільного контролю касових документів відносно прибутків, видатків, правильності їх оформлення і законності здійснення та відображення касових операцій на рахунках обліку.

ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» здійснює ведення обліку за п’ятьма формами звітності. Дані про грошові кошти підприємства, відображаються в балансі підприємства (форма №1) рядки 230–240 і повинні відповідати даним у реєстрах аналітичного та синтетичного обліку по рахунку 30 та 31 та звіті про рух грошових коштів (форма №3), який містить інформацію про надходження і вибуття грошових коштів у результаті операційної, інвестиційної та фінансової діяльності підприємства. У цьому звіті є інформація не лише про самі грошові кошти, а й про їх еквіваленти (високоліквідні короткострокові інвестиції, які легко перетворюються в наявні гроші).

Для синтетичного обліку грошових коштів на ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» передбачено для операції з готівковими грошовими коштами в касі підприємства синтетичний рахунок 30 «Каса» та для обліку наявності і руху грошових коштів, що знаходяться на рахунках в банках рахунок 31 «Рахунки в банках». Журнал 1 використовується для відображення оборотів за кредитом рахунків 30 «Каса», 31 «Рахунки в банках». У відомостях до Журналу 1 відображаються обороти за дебетом рахунків 30 (відомість 1.1), 31 (відомість 1.2). Записи у Журналі 1 та відомостях здійснюються на підставі первинних та зведених облікових документів (звітів касира і доданих до них прибуткових та видаткових касових ордерів, виписок банку і доданих до них документів тощо) у розрізі кореспондуючих рахунків у хронологічному порядку підсумками за 2 – 3 дні. Можливо накопичення даних про операції з грошовими коштами за кожний день попередньо у допоміжній відомості у потрібному аналітичному розрізі з наступним перенесенням підсумкових оборотів за місяць до Журналу 1 і відомостей до нього. Облік операції по кредиті рахунка 311 відображається у Журналі 2 – записи в ньому проводяться на підставі виписок банку з розрахункового рахунка і доданих до них первинних документів, після чого дані заносяться в Головну книгу, а на дебеті – у відомості 2.2.

Перевірка даних аналітичного обліку на рахунку 31 здійснюється за виписками банку, які є основою для запису операцій.

У ході аудиторської перевірки грошових коштів у Головній книзі виявлено по рахунках 301 та 311 незначні відхилення по розрахованих сумах, це свідчить про арифметичні помилки (Додаток К).



	
2.4 Класифікатор можливих порушень при обліку грошових коштів



Основні порушення при обліку грошових коштів можуть бути зловживання, розкрадання, помилки в області касових операцій, їх можна класифікувати таким чином (табл. 2.1) [19, с. 140]:



Таблиця 2.1. Класифікатор порушень при обліку коштів

Можливе порушення

Характеристика порушення

Порушеня в операціях з грошовими коштами в касі

	Пряме розкрадання грошових коштів

		нічим не обґрунтоване пряме розкрадання грошових коштів;

		розкрадання грошових коштів, що маскується розписками посадових осіб, працівників бухгалтерії та інших працівників підприємства.

	Не оприбуткування та привласнення грошових коштів, що надійшли

		не оприбуткування і привласнення грошових коштів, що надійшли з банку;

		не оприбуткування і привласнення грошових сум, що надійшли від різних фізичних та юридичних осіб по прибуткових ордерах;

		не оприбуткування і привласнення грошових сум, що надійшли від різних юридичних осіб за довіреностями;

		неповне оприбуткування грошових сум.

	Надлишкове списання грошей по касі

		повторне використання одних і тих же документів для списання грошей по касі;

		надлишкове списання грошей по касі шляхом неправильного підрахунку підсумків в касових документах і звітах касира; надлишкове списання грошей по касі без підстав або за фальсифікованими документами;

		надлишкове списання грошей по касі шляхом підробки законно оформлених документів зі збільшенням сум списань.

	Привласнення сум, законно нарахованих різним особам та організаціям

		привласнення депонованої заробітної плати та коштів, нарахованих за іншими підставами;

		привласнення сум, що належать іншим підприємствам.

	Недотримання лімітів залишку готівки

		розрахунки готівкою в сумі, що перевищує ліміт;

		не встановлення ліміту залишку готівки;

		несвоєчасна здача понадлімітних залишків готівки в банк.

	Проведення розрахунків з різними особами понад встановлені ліміти

		розрахунки готівкою в сумі, що перевищує гранично встановлену норму

	Розрахунки з населенням готівкою за готову продукцію, товари, виконані роботи та надані послуги без застосування реєстраторів розрахункових операцій (РРО)

		не застосовуються реєстратори розрахункових операцій; використовуються реєстратори розрахункових операцій, не зареєстровані в податкових органах.

	Некоректне відображення касових операцій в регістрах синтетичного обліку

		некоректне складання проводок;

		неправильне виведення залишків;

		невідповідність записів в регістрах записам в касовій книзі, звітах касира і документах.

Порушення при проведенні операцій по рахунках в банках

		Неповне відображення в обліку операцій по рахунках в банках

	не відображення надходження сум, одержаних з банку і одночасне не відображення надходження сум на рахунок на таку ж суму,

	тимчасове віднесення відповідних сум на розрахунки з банком по претензіях відсутність документів, що підтверджують списання грошових коштів з банківського рахунку

		Безготівкові перерахування коштів не за призначенням

	перерахування коштів постачальникам з викривленням тексту, що оплачуються з рахунку або з підміною копій банківських доручень

	переказ грошових коштів підставним особам за нібито виконані роботи або в порядку погашення заборгованості

		Некоректне відображення операцій на рахунках в банках в регістрах синтетичного обліку

	некоректне складання проводок,

	неправильне виведення залишків,

		невідповідність записів в регістрах записам в первинних документах



2.5 Методи збору аудиторських доказів



Для того, щоб скласти свою думку про постановку бухгалтерського обліку, вірогідність й об'єктивність облікових даних, ефективність системи внутрішнього контролю аудитор повинен зібрати достатню кількість доказів. Збираючи докази, аудитор використовує обмежену кількість методів їх одержання.

При перевірці грошових коштів використовуються практично всі методи отримання аудиторських доказів, але вони застосовуються до різних об'єктів контролю і для виявлення можливих порушень. Під час аудиту грошових коштів використовуються різні методи й методичні прийоми збирання аудиторських доказів: спостереження чи участь в інвентаризації, формальна перевірка, опитування, нормативно-правова перевірка, зустрічна перевірка, підтвердження, арифметична перевірка, проведення аналізу.

Спостереження чи інвентаризація. Цей процес полягає в спостереженні процесу або процедури інвентаризації, яка виконується іншими особами, наприклад, спостереження аудитора за підрахунком грошових коштів касиром або перевірка наявності й стану об'єкта шляхом огляду, підрахунку, зважування, обміру тощо.

Формальна перевірка передбачає встановлення повноти і правильності оформлення і наявності підписів на документах, печатки на прибуткових та видаткових касових ордерах, авансових звітах, грошових та товарних чеках тощо. Така перевірка застосовується з метою виявлення фактів підробки документа, дописування, зміни низки реквізитів.

Опитування полягає в пошуку інформації, котру можна отримати від обізнаних осіб підприємства або поза його межами. Опитування можуть варіювати від формальних письмових запитів, адресованих третім особам, до неформального усного опитування працівників підприємства. Відповіді на опитування дають аудитору інформацію, якою він раніше не володів, або підтверджувальні аудиторські докази. Наприклад, опитування можна провести, щоб виявити чи дійсно касир та бухгалтер відповідально виконують свої обов’язки при ведені операцій із грошовими коштами.

Нормативно-правова перевірка полягає у вивченні господарських операцій з точки зору їх відповідності законодавчо-нормативним актам, нормативам, інструкціям. Аудиторська практика засвідчила, що власника дуже часто цікавить не стільки відповідність бухгалтерського обліку прийнятим стандартам, скільки законність та обґрунтованість витрачання грошових коштів. Вона доводить, що господарюючі суб'єкти дуже часто припускають порушень у порядку ведення касових операцій, наприклад, найбільш типовими з яких є нецільове використання готівки, отриманої з установ банку, порушення вимог розрахунків з підзвітними особами, розрахунки з іншими суб'єктами понад установлену суму, невикористання реєстраторів розрахункових операцій.

	Підтвердження полягає в отриманні аудитором підтверджувальної інформації, яка міститься в бухгалтерських реєстрах. Наприклад, аудитор, як правило, шукає прямого підтвердження сум поступлених грошових коштів від покупців шляхом спілкування із покупцями підприємства.

Зустрічна перевірка документальних даних проводиться тільки за згоди замовника. Ця перевірка дозволяє знайти випадки крадіжок, що вуалюються шляхом виправлення даних в окремих документах, складання нових, підроблених документів, і заміни ними дійсних, неправильного відображення на рахунках бухгалтерського обліку господарських операцій чи не відображення їх у бухгалтерському обліку. Для цього співставляються дані двох і більше примірників одного і того самого документа, які знаходяться у різних підрозділах підприємства чи коли здійснюється використання документів інших підприємств. Наприклад, надходження з банку перевіряються за допомогою звіряння ідентичних сум, записаних у корінцях чеків, виписках банку і прибуткових касових ордерах; надходження виручки вивчається через звіряння сум у прибутково касовому ордері, накладних і рахунках-фактурах, стрічках касового апарата та інше; повернення невикористаних авансів аналізується по прибутково касовому ордері.

Підрахунок полягає у перевірці арифметичної точності первинних документів та реєстрів обліку або у самостійному проведенні підрахунків. Арифметична перевірка застосовується шляхом перерахунку підсумків по документах, сума по Касовій книзі, звіті касира, виписці банку, рахунках коштів у Головній книзі, оскільки часто, при підрахунку трапляються різні помилки, тобто важливим елементом є арифметична перевірка правильності відображення сум на рахунках бухгалтерського обліку і в журналі 1 та у відомостях до нього.

Аналітичні процедури полягають в аналізі найважливіших показників і співвідношень, включаючи підсумкове дослідження відхилень і взаємозв'язків, котрі суперечать іншій інформації, що стосується цієї справи, або відхиляються від показників, які очікуються. Проведення аналізу і оцінки отриманої аудитором інформації, що стосується грошових коштів підприємства, з метою виявлення незвичайних і невірно записаних у бухгалтерському обліку фактів господарської діяльності, визначення причин помилок і перекручувань та відхилень і з’ясування причин цих відхилень. Прикладом може бути аналіз оцінки платоспроможності підприємства, аналіз звіту про рух грошових коштів.



2.6 Опис контрольних процедур для виявлення можливих порушень під час проведення аудиту грошових коштів



Для виявлення можливих порушень чи зловживань розроблений певний набір контрольних процедур, які застосовуються аудитором під час проведення аудиту грошових коштів подано у табл. 2.2



Таблиця 2.2. Опис контрольних процедур для виявлення можливих порушень при аудиті грошових коштів

Методи збору аудиторських доказів

Аудиторські процедури

Мета проведення контрольної процедури

Джерела інформації

Опис техніки виконання

Спостереження чи інвентаризація

Перевірка наявності й стану коштів шляхом огляду, перерахунку та підрахунку

Встановлення дійсної наявності готівки в касі

Касовий звіт, прибуткові і видаткові касові документи, які знаходяться в касі

Інвентаризація каси

Формальна перевірка

Перевірка наявності підписів і печаток на прибуткових та видаткових касових ордерах, авансових звітах, грошових та товарних чеках

Встановлення повноти і правильності оформлення

Прибуткові та видаткові касові ордери, авансові звіти, грошові чеки та ін.

Перегляд оригіналів документів

Опитування

Перевірка правильності дотримання посадових обов’язків касиром та бухгалтером (чи не існує між ними домовленостей у підробці документів)

Встановлення чи відповідально виконують свої обов’язки касир та бухгалтер при ведені операцій з коштами

Посадові інструкції

Опитування працівників

Нормативно-правова перевірка

Перевірка

законності та обґрунтованості витрачання коштів



Встановлення доцільності використання коштів

Первинні касові документи, Журнал реєстрації касових ордерів, Журнал реєстрації виданих доручень, реєстрація платіжних відомостей, авансові звіти, Звіт касира, Касова книга

Перегляд оригіналів документів

Підтвердження

Перевірка правильності одержаної інформації, яка міститься в бухгалтерських реєстрах

Підтвердження сум поступлених грошових коштів від покупців

Первинні касові документи, розрахункові реєстри

Перегляд оригіналів документів

Зустрічна перевірка

Перевірка записів у різних документах

Виявлення пору-шень здійснених шляхом виправ-лення даних в окремих доку-ментах, складання підроблених документів, і заміни ними дійсних.

Виписка банку, корінцях чеків прибутковий касовий ордер, накладні, рахунки-фактури, авансові звіти

Звіряння ідентичних сум, у двох і більше документах

Арифметична перевірка

Перевірка арифметичної точності первинних касових документів та реєстрів обліку

Відображення правильності сум на рахунках бухгалтерського обліку і в журналі 1 та у відомостях до нього

Звіт касира, Касова книга, Головна книга, Журнал 1, первинні касові документи, авансові звіти

Вибірковий перерахунок сум коштів

Проведення аналізу

Перевірка платоспроможності підприємства та аналіз звіту про рух грошових коштів

Встановлення перекручувань та відхилень при проведенні аналізу коштів

Баланс, Звіт про рух грошових коштів

Розрахунок абсолютних та відносних відхилень та оцінка платоспроможності



Здійснивши опис контрольних процедур, відповідно результати проведених процедур записуються у робочих документах аудитора, що додаються до аудиторського висновку.



2.7 Проведення аудиту фінансового стану ТзОВ «Цегельний завод «Промінь»



Для здійснення перевірки фінансового стану ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» аудитор проводить перевірку фінансової звітності підприємства за три останні роки. Основні фінансово-економічні показники діяльності ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» за 2006–2008 роки подані у табл. 2.3.



Таблиця 2.3. Основні показники фінансового стану підприємства ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» за 2006–2008 роки

Назва показника

Розрахункова формула

Роки (на кінець звітного періоду)





2006 р.

2007 р.

2008 р.

Аналіз майнового стану

Коефіцієнт зносу основних засобів

Ф. 1

ряд. 032 / ряд. 031

0,68

0,69

0,64

Коефіцієнт придатності основних засобів

Ф. 1

ряд. 030/031

0,31

0,3

0,35

Аналіз ліквідності підприємства

Коефіцієнт загальної ліквідності

Ф. 1

(ряд. 220–240+ряд. 150–210

+ряд. 100–140+ряд. 250 + ряд. 270)/

(ряд. 530–610+ряд. 500–520)

1,7

1,64

1,42

Коефіцієнт швидкої ліквідності

Ф. 1

(ряд. 220–240+ряд. 150–210)/

(ряд. 530–610+ряд. 500–520)

0,37

0,72

0,13

Коефіцієнт абсолютної ліквідності

Ф. 1

(ряд. 230 + ряд. 240)/(ряд. 530–610+ряд. 500–520)

0,21

0,24

0,0049

Аналіз фінансової стійкості підприємства

Коефіцієнт фінансової залежності

Ф. 1

ряд. 280 / ряд. 380

1,92

1,79

1,73

Коефіцієнт фінансової автономії

(незалежності)

Ф. 1

ряд. 380 / ряд. 280

0,52

0,56

0,57

Коефіцієнт фінансового левериджу

Ф. 1

ряд. 480 / ряд. 380

0,33

0,17

0,044

Коефіцієнт забезпечення власними оборотними коштами

Ф. 1

(ряд. 380 – ряд. 080)/ряд. 260

0,125

0,21

0,34

Аналіз ділової активності підприємства

Коефіцієнт оборотності активів

(ряд. 035 (ф. 2))/[0,5 (ряд. 280 гр. 3 (ф. 1)+ряд. 280 гр. 4 (ф. 1))

2,77

2,76

2,98

Коефіцієнт оборотності основних засобів (фондовіддача)

(ряд. 035 (ф. 2))/[0,5 (ряд. 030 гр. 3 (ф. 1)+ряд. 030 гр. 4 (ф. 1))

5,92

6,04

6,85

Коефіцієнт оборотності запасів

(ряд. 040 (ф. 2))/[0,5 (ряд. 100–140 гр. 3 (ф. 1)+ряд. 100–140 гр. 4 (ф. 1))

9,7

9,33

7,85

Коефіцієнт оборотності власного капіталу

(ряд. 035 (ф. 2))/[0,5 (ряд. 380 гр. 3 (ф. 1)+ряд. 380 гр. 4 (ф. 1))

4,54

5,11

4,79



Здійснивши розрахунок основних показників оцінки фінансового стану підприємства за 2006–2008 року, на основі інформації із звітності підприємства за ці роки (Додаток А), із вище наведеної таблиці ми отримаємо такі висновки:

	для забезпечення нормальних умов здійснення виробничого процесу та підвищення його ефективності основні засоби підприємства мають відповідати певному технічному стану, тому вище проведений розрахунок коефіцієнта зносу та коефіцієнта придатності основних засобів ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» за проаналізовані роки показав, що за період 2006 по 2007 роки відбувається зростання коефіцієнта зносу та зменшення коефіцієнта придатності на ту саму величину (0,01) внаслідок зростання суми зносу основних засобів при відносно меншому зростанні первісної їх вартості, а за період з 2007 по 2008 роки зменшення коефіцієнта зносу та збільшення коефіцієнта придатності на 0,05, що є наслідком зменшення суми зносу до відносного збільшення первісної вартості основних засобів;

		загальна платоспроможність підприємства (коефіцієнт загальної ліквідності) свідчить про те, що підприємство своєчасно повертає борги, оскільки значення, коефіцієнтів за аналізовані роки (1,7; 1,64; 1,42) перевищують нормативне значення цього коефіцієнти (1,0–1,5), а це означає що перевищення оборотними активами поточних зобов’язань забезпечує резервний запас для компенсації збитків, що можуть виникнути на підприємстві в разі ліквідації всіх поточних активів;

	розрахований коефіцієнт швидкої ліквідності (критичної) ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» відображає, що в короткотерміновому періоді підприємство не забезпечить погашення поточних зобов’язань в разі настання критичної ситуації, бо значення даного показника має перевищувати 0,7–0,8, а по проведених розрахунках лише за 2007 рік значення цього показника на підприємстві становить 0,72, відповідно за 2006 рік -0,37, 2008 рік – 0,13, що негативно впливає на діяльність підприємства та пояснюється передусім високою часткою поточних зобов’язань в структурі джерел фінансування;

	платоспроможність ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» на дату складання балансу відображається через розрахунок коефіцієнта абсолютної ліквідності, який за проведеним розрахунком показав, що 2006 та 2007 роки підприємство за негайної потреби може погасити 21–24% своїх поточних зобов’язань, а за 2008 рік цей показник є негативним (становить 0,49%), це пов’язане передусім із кризовою ситуацією;

	дані проведеного розрахунку коефіцієнта автономії (незалежності) свідчать про те, що за аналізовані роки спостерігається тенденція збільшення частки власного капіталу (0,52; 0,56; 0,57) в загальній сумі усіх джерел фінансування (за три роки збільшення на 5%) й, відповідно, зменшення залежності підприємства від зовнішніх джерел фінансування. Про зменшення такої залежності й зростання фінансової стійкості ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» свідчить також зменшення за 2006–2008 роки на 19% коефіцієнта фінансової залежності (1,92; 1,79; 1,73). Хоча коефіцієнт фінансового левериджу має тенденцію до зменшення (0,33; 0,17; 0,044), яка свідчить про зниження фінансової стійкості підприємства, це значно не впливає на висновок про зростання фінансової стійкості, оскільки цей коефіцієнт використовується в процесі фінансового управління структурою капіталу, при оцінці рівня фінансового ризику. Тенденцію до зростання має коефіцієнт забезпеченості власними оборотними коштами (0,125; 0,21; 0,34), а це свідчить що за проаналізовані роки підприємство має позитивний фінансовий стан, оскільки розрахункові дані перевищують нормативне значення показника, яке становить 0,1, що ще раз підтверджує висновок про зміцнення фінансового стану підприємства;

	для забезпечення нормальних умов діяльності ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» вимушене тримати певні запаси, що впливає на вилучення частини капіталу з обігу та зменшення прибутковість підприємства, відповідно для визначення тенденції оборотності обігових коштів розраховується коефіцієнт оборотності активів (2,77; 2,76; 2,97), який розраховується як відношення чистого доходу від реалізації до середнього підсумку активу балансу підприємства і характеризує середню кількість поповнень запасами підприємства протягом року. Позитивним є зростання фондовіддачі основних засобів, тобто відбувається збільшення чистого доходу на одиницю основних засобів. Тенденцію зменшення має коефіцієнт оборотності запасів, який свідчить про відносне збільшення виробничих запасів, незавершеного виробництва та готової продукції. Коефіцієнт оборотності власного капіталу показує, що протягом 2006–2007 років використання активів, сформованих за рахунок власного капіталу мають позитивне значення, а за 2008 рік цей показник зменшується, що є несприятливим для зростання ділової активності підприємства.



2.8 Результати проведення аудиту



Аудиторський звіт (Додаток М) та аудиторський висновок (Додаток Н) складається за результатами проведення аудиту на ТзОВ «Цегельний завод «Промінь». Аудиторський звіт містить відомості про стан обліку, внутрішнього контролю, достатність і достовірність фінансової звітності. Аудиторський звіт складається тільки для замовника і може бути опублікований тільки за його дозволом. В аудиторському висновку подається оцінка помилок у системах обліку та внутрішнього контролю підприємства та їхнього впливу на фінансову звітність. Відмінність аудиторського звіту від аудиторського висновку в тому, що аудиторський звіт не є аудиторським документом та розрахований виключно на замовника. Аудиторський висновок розрахований на широке коло користувачів. Його публікація є свідоцтвом того, що річний бухгалтерський звіт підприємства як в цілому так і в деталях відповідає діючому законодавству, методологїї ведення бухгалтерського обліку.

Після проведення аудиторської перевірки складається акт приймання здачі виконаних аудиторських робіт (Додаток Л). Даний документ складається у двох примірниках, один з яких залишається у замовника, а другий – у виконавця.




3. Особливості проведення аудиту грошових коштів в умовах використання клієнтом обчислювальної техніки для ведення обліку на ТЗОВ «Цегельний завод «Промінь»



Інтенсивний розвиток комп’ютерної техніки дав відповідний поштовх започаткуванню, а відтак і удосконаленню методів аудиту в комп’ютерному середовищі. Значний вплив на аудит у розвинутих країнах світу мають електронно-обчислювальна техніка і технології, елементами яких є комп’ютери. В останні роки в аудиторській діяльності починають застосовуватися нові інформаційні технології. Комп’ютер стає інструментом аудитора, який дозволяє йому не лише скоротити час і засоби при проведенні аудиту, але і провести більш детальну перевірку і скласти якісний аудиторський висновок з рекомендаціями по стратегії, напрямкам і засобам покращення фінансово-господарського положення підприємства.

Автоматизація бухгалтерського обліку і інших управлінських функцій підприємства, з однієї сторони, і автоматизація аудиту, з іншої, докорінно міняють проведення аудиту на конкретному економічному об’єкті. Розрізняють аудит поза комп’ютерним середовищем, тобто на об’єкті з традиційною технологією ручного ведення обліку, і аудит в комп’ютерному середовищі – на об’єкті, де бухгалтерський облік виконується з використанням комп’ютерів. Сам аудит може також проводитися без використання комп’ютерів і за їх допомогою. На даний час програмне забезпечення в аудиторській діяльності представлене двома основними групами:

1) Пакети прикладних програм загального і проблемно-орієнтованого призначення. Ця група включає широкий набір готових універсальних програм, з якими повинен вміти працювати аудитор. По функціональному призначенню і застосуванню їх в аудиті виділяють такі підгрупи:

	текстові процесори використовуються на всіх стадіях аудиту, які вимагають створення і якісного оформлення аудиторських документів. Вони застосовуються при складанні аудиторських програм і планів; договорів; різних довідок і запитів; робочих документів аудиторської перевірки; при переписці з клієнтами і третіми особами; підготовці аудиторського заключення і рекомендацій керівництву економічного суб’єкта і інші. Найчастіше аудиторськими фірмами застосовуються «Word» фірми «Microsoft» і «Лексикон»;

	табличні процесори мають потужні обчислювальні можливості, засоби ділової графіки, обробки текстів і ведення баз даних і тому отримали широке застосування при проведенні аудиторських перевірок. Вони використовуються при складанні різних аналітичних таблиць; реалізації аналітичних процедур, перш за все пов’язаних з оцінкою фактичних показників бухгалтерської звітності і аналізом фінансового стану перевіряє мого економічного суб’єкта; представленні одержаної інформації в графічному вигляді; складанні альтернативних балансів; при створенні різних робочих табличних документів, наприклад, кошторисів, фінансової звітності і т.д. Вбудовані функції, ф тому числі фінансові, статистичні функції, можливість розв’язування задач типу «що-якщо» зробили табличні процесори популярними серед аудиторів. Найбільшого розповсюдження одержали табличні процесори Excel і Lotus 1–2–3. Оскільки настройка електронних таблиць для розв’язування конкретних задач аудиту досить складна, то одержала розповсюдження практика продажу готових настройок і надання послуг в цій галузі;

	правові бази даних і довідники забезпечують інформаційно-консультаційне обслуговування аудиторів в процесі проведення перевірок, що дозволяє їм з достатньою впевненістю зробити висновок про відповідність бухгалтерського обліку економічного суб’єкта документам і вимогам нормативних актів, які регулюють порядок ведення бухгалтерського обліку і складання звітності в Україні. На сьогоднішній день існує багато правових баз даних загального призначення, які мають різну степінь повноти і актуальності. Найбільш популярними є: «Консультант Плюс» фірми «Консультант»; правові системи «Гарант» і «Гарант-Практик» фірми «Гарант-Сервіс»; «1С: Кодекс», «1С: Гарант» і ін. Багато з клієнтів аудиторських фірм використовують в своїй практичній діяльності ті ж самі довідково-правові бази. Це значно спрощує проведення аудиту, так як завжди є можливість звернутися до довідково-правової бази клієнта, особливо, якщо вона інтегрована з програмою бухгалтерського обліку і забезпечує контекстне звернення до відповідної нормативної бази безпосередньо з бухгалтерської програми. В цьому випадку аудитор одержує необхідне правове обґрунтування порядку відображення того чи іншого факту господарської діяльності на рахунках бухгалтерського обліку, пояснення по розрахунку показника звітності, який нас цікавить;

	бухгалтерські програми і їх окремі модулі. З бухгалтерськими програмами аудиторські фірми мають справу як при проведенні перевірок, так і при наданні послуг. Аудиторська фірма зобов’язана оцінити комп’ютерну систему обліку у клієнта, в тому числі оцінити його програму, правильність застосування і т.д. При цьому аудитору часто приходиться працювати безпосередньо в середовищі цієї програми на об’єкті, який перевіряється. З іншого боку, аудиторські фірми використовують програми бухгалтерського обліку для його ведення в рамках надаваємих клієнту послуг згідно договору. Бухгалтерські програми дозволяють виконати комплекс робіт, пов’язаних з аудиторськими перевірками або відновленням обліку в гранично стиснуті строки, провести аудит і відновити облік за минулі роки, деякі з програм дозволяють моделювати різні варіанти відображення господарських ситуацій і одержання фінансових результатів. Ринок програм бухгалтерського обліку дуже широкий, про що йшлося в одній з тем нашого курсу;

	програми електронного документообігу дозволяють нагромаджувати, зберігати, здійснювати швидкий пошук і доступ до документів в електронних архівах, виконувати їх об’єднання, а також забезпечують групову роботу при створенні документа. Відомі системи «1С: Електронний документооборот», DOCS Open і інші. Часто аудиторським фірмам в ході перевірки приходиться зіштовхуватися з такими системами у клієнтів. Тоді вони дають оцінку правильності її застосування. Крім того, якщо система електронного документообігу функціонує у клієнта, то це спрощує і пришвидшує проведення аудиту на об’єкті із-за швидкого доступу і одержання потрібних документів;

	спеціалізовані статистичні пакети загального призначення використовуються аудиторами при проведенні достатньо складних розрахунків. Вони реалізують набір різних статистичних методів, дозволяють виконувати обмін з найбільш розповсюдженими СКИД, мають можливість графічного представлення даних, зручний для користувача інтерфейс. На даний час найбільш популярні з них Mathematics, Statistics, Quick, Statgraphics;

	програми фінансового аналізу і їх окремі модулі. Для реалізації процедур аналізу фінансово-господарської діяльності економічних суб’єктів поряд з табличними процесорами аудиторськими фірмами використовуються спеціальні програми фінансового аналізу. Ці програми появились майже одночасно із становленням аудиту, їх достатньо багато. Орієнтовані вони на аналіз фінансового стану підприємства, вироблення стратегічних і тактичних рішень управління підприємством. Аудиторські фірми застосовують в своїй роботі програми кожного з цих класів. Програми аналізу дозволяють виконати перевірку фінансової, податкової і іншої звітності завдяки закладеному в них механізму звірки взаємопов’язаних показників. Вони забезпечують безпосередньо фінансовий аналіз за різними методиками і розраховують велику кількість економічних показників, дозволяють складати і аналізувати бізнес-плани. Деякі програми приводять фінансову звітність до міжнародних стандартів GAAP і IAS. Популярністю серед аудиторів користуються програмні продукти фірм «ІНЕК» (ІНЕК-АФСП, ІНЕК-АДП, 1С:АФС, ІНЕК-Інвестор і ін.), «Pro-Invest Consultinq» (Audit Expert, Project Expert).В останній час засоби фінансового аналізу інтегровані в системи бухгалтерського обліку і управління підприємством, наприклад в розробки фірм «Галактика», «Інфософт», «Інтелект-сервіс», «R-Style SoftWare Lab» і інші;

	програми автоматизації управлінських функцій використовуються для автоматизації управлінських процедур самих аудиторських фірм. Серед таких програм виділяється програма «Формула часу», розроблена фірмою «Русаудит». Дана програма дозволяє: в області фінансів – розрахувати собівартість виконаних робіт на основі погодинної оплати, вести облік виконаних робіт і формувати рахунки за виконані роботи, розраховувати і аналізувати дебіторську заборгованість; в області документообороту – формувати довідники і тексти договорів, акти про виконані роботи; в області управління персоналом – вести облік часових затрат працівників за видами робіт в розрізі клієнтів і інших робіт; в інформаційно-аналітичній області – вести детальні довідники клієнтів, структурних підрозділів компанії і їх працівників; видів робіт і годинних ставок; в області статистичного аналізу – вибирати дані за довільними критеріями, одержувати статистичні форми звітності.

	Слід зауважити, що в зарубіжній практиці в аудиторській діяльності використовуються системи підтримки прийняття рішень при наданні послуг по бізнес-діагностиці, приватизації, дослідженні ринків, оцінці бізнесу, а також експертні системи при моніторингу клієнтів, плануванні аудиту, вибірці, підготовці фінансової звітності.

2) Спеціальні інформаційні системами аудиту. На даний час деякими аудиторськими фірмами розробляються спеціальні інформаційні системи, орієнтовані на внутрішню регламентацію аудиторської діяльності із застосуванням внутрішньофірмових стандартів. Можливості таких систем можна розглянути на прикладі системи «Асистент аудитора», розробленої фірмою «Сервіс-Аудит», яка є професійною інформаційно-довідковою системою, інтегровану в інформаційно-пошукову систему (ІПС) «Кодекс». Система складається з чотирьох умовно незалежних тематичних розділів:

	розділ І «Плани і програми аудиту» містить бланки документів, які слід формувати до того, як підписаний договір на проведення аудиту, зразки договорів на різні види аудиторських послуг, методичні матеріали, які можуть використовуватися для розробки внутрішньофірмових стандартів аудиторської фірми і інше. Анкети-питальники, які входять в цей розділ, можуть застосовуватися не лише аудиторськими фірмами. За їх допомогою служби внутрішнього аудиту або фінансово-економічні служби підприємства можуть провести тестування системи внутрішнього контролю і організації бухгалтерського обліку.

	розділ ІІ «Робочі документи аудитора» містить анкети-питальники за різними розділами бухгалтерського обліку. Вони покликані допомогти при виконанні аудиторських процедур і тестуванні окремих ділянок обліку на підприємстві. В цей же розділ включені також методичні матеріали, покликані допомогти в підготовці оформлення заключення за підсумками аудиторської перевірки.

	розділ ІІІ «Консультант аудитора» містить довідкові таблиці по питанням бухгалтерського обліку, оподаткування фінансового аналізу діяльності підприємств, а також оформлені у вигляді таблиць нормативи, ставки, індекси, які використовуються для розрахунку показників окремих господарських операцій, сум податків.

	Розділ ІV «Основні нормативні документи» носить довідковий характер і включає основні законодавчі і нормативні відомчі акти, які регулюють аудиторську діяльність і порядок ведення бухгалтерського обліку.

Бази даних системи «Асистент Аудитора» представляють собою набір аудиторських процедур, оформлених у вигляді анкет-запитальників, бланків, робочих карт, методик, довідкових таблиць. Більша частина документів, включених в бази даних, є оригінальними авторськими розробками, створеними спеціалістами з великим практичним досвідом аудитора.

Відомі і інші підходи і розробки в цій області. Одна з них включає два блока: систему комп’ютеризації зовнішнього аудиту і систему комп’ютеризації внутрішнього аудиту.

Комп’ютерна система для зовнішнього аудиту повинна відрізнятися універсальністю. Вона привноситься на об’єкт аудиту зовні, а тому повинна враховувати загальні стандарти і володіти здатністю настройки на операційні середовища комп’ютерів клієнтів. Як всяка система обробки вона включає функціональну і забезпечуючі частини. Функціональна частина системи представлена такими комплексами задач: «Адміністрація», «Персонал», «Звітність», «Консультації».

Комплекс «Адміністрація» призначений для реалізації функції оцінки ефективності дій керівництва у виборі стратегії фінансово-господарської діяльності і поточних розв’язків у звітному періоді. Тут рішаються задачі аудиту позичкових засобів, фінансової міцності, гнучкості стратегії розвитку, фінансової стійкості, платоспроможності, комплексного аудиторського аналізу.

Комплекс «Персонал» служить оцінці існуючих на підприємстві систем обліку фінансово-господарських операцій, а також виявленню навмисних чи випадкових помилок облікового персоналу. Виділяються дві групи задач. Перша група задач призначена для перевірки бухгалтерської документації. Друга група аналізує фінансові операції по ділянках: аудит обліку основних засобів, аудит обліку валютних засобів і розрахункових операцій, аудит джерел засобів підприємства, аудит обліку затрат на виробництво, аудит обліку праці і заробітної плати.

Комплекс «Звітність» забезпечує перевірку фінансової і іншої звітності, контроль узгодженості показників звітної документації, контроль правильності розрахунків.

Комплекс «Консультації» призначений для вироблення і обґрунтування дій адміністрації в наступний період. Склад задач цього комплексу визначається складом задач комплексу «Адміністрація», але при цьому виробляються консультаційні поради по покращенню стану справ в наступний період по кожній задачі.

Комп’ютерна система внутрішнього аудиту більш спеціалізована і відображає особливості конкретних організацій. Вони стаціонарні і більш розвинуті. Система включає два комплекси задач: «Документація» і «Консультування».

Комплекс «Документація» призначений для перевірки правильності відображення фінансово-господарських операцій в бухгалтерських документах і звітності. Задачі цього комплексу аналогічні задачам комплексів «Персонал» і «Звітність» системи зовнішнього аудиту.

Комплекс «Консультування» дозволяє на основі звітності підприємства визначити напрямки його розвитку і надає допомогу в прийнятті управлінських рішень. Він включає задачі комплексного діагностування: фінансового стану, рентабельності, фінансово-майнового стану.

Створюватися система внутрішнього аудиту може на базі локальних файлів, баз даних, баз знань. Останні системи відносяться до розряду інтелектуальних, вони реалізуються на базі експертних систем. Експертна система для внутрішнього аудиту включає стандартні блоки (базу знань, блок набуття знань, блок логічних висновків, блок пояснень), а також нестандартні блоки (блок локального діагнозу і блок загального діагнозу). Останні блоки містять знання експертів по аудиту у вигляді правил, які дозволяють визначити діагноз і одержати рецепт «лікування» підприємства, тобто перелік мікропідприємств, дій, процедур для виходу із складної економічної ситуації.

Переваги застосування комп’ютерної техніки при проведенні аудиту можна згрупувати за наступними категоріями:

	зменшення кількості даних, що оброблюються в ручну. Облікові реєстри містять інформацію щодо проміжних і кінцевих підсумків. Перевірку таких підсумків можна легко здійснити за допомогою комп’ютерної техніки. У результаті в аудитора з’являється час для детальнішої перевірки документів;

	економія часу на виконання одноманітних прийомів порівняння фактичних даних з обліковими;

	в автоматичному порядку перевірка тотожності чи взаємної ув’язки показників різних форм звітності;

	зберігання і багаторазове використання отриманих даних;

	здійснення попередньої оцінки результатів робіт за відхиленнями.

	




Висновки



Аудит грошових коштів передбачає перевірку операцій підприємства, пов'язаних з обігом готівки, рухом коштів на рахунках в банку в процесі здійснення фінансово-господарської діяльності, правильності їх проведення відповідно з чинним законодавством.

У курсовій роботі описано організацію та методику аудиту грошових коштів та оцінку платоспроможності ТзОВ «Цегельний завод «Промінь», відображена нормативна база, яка використовується для організації перевірки, здійснена характеристика фінансово-господарської діяльності підприємства. Аналіз нормативно-законодавчих актів з організації обліку грошових коштів в Україні дозволяє сказати, що на сьогодні нормативно-законодавча база щодо обліку грошових коштів в основному відповідає потребам підприємства, щодо базового підприємства, то облікова політика фірми забезпечує дотримання принципів організації бухгалтерського обліку і складання фінансової звітності і регулюється наказом про організацію бухгалтерського обліку і облікову політику. Негативним моментом в організації обліку грошових коштів, є лише його ведення вручну, тобто не запроваджено автоматизаціїна обліку на ТзОВ «Цегельний завод «Промінь», тому пропонується здійснення автоматизації обліку.

На основі техніко-економічних показників можна сказати, що у 2008 році випуск продукції зріс на 0,9 млн. шт., або на 23,7% зросли також обсяги продажу на 34,6% в порівнянні із 2007 роком, а у 2007 року до 2006 на 29,9%, зменшилась собівартість реалізації продукції. Вартість активів підприємства збільшилася на 260 тис. грн, за рахунок погашення дебіторської заборгованості, найліквідніших активів, тобто грошові кошти зменшилась на 96,7%, що безпосередньо пов’язане із зменшенням купівельної спроможності населення.

	Проведений аналіз основних техніко-економічних показників ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» протягом аналізованих звітних періодів свідчить про розвиток підприємства, не зважаючи на кризову ситуацію в економіці держави.

Проведена оцінка аудиторського ризику через підприємницький ризик. Незважаючи на величезне значення контролю за витрачанням коштів на підприємстві практично відсутня система внутрішнього контролю, тому пропонується введення системи внутрішнього контролю для забезпечення розвиток підприємства.

Розгляд методики аудиторської перевірки грошових коштів та оцінки платоспроможності ТзОВ «Цегельний завод «Промінь» дає інформація про облікову політику, первинні документа та реєстри обліку аудиту грошових коштів, тобто доцільним для підприємства є застосування більш чітких позиці вданих сферах нових форм документів та способів їх ведення, щодо методика здійснення аудиторської перевірки грошових коштів та оцінка платоспроможності підприємства і проведення аналізу платоспроможності, отримані результати свідчать про зменшення коефіцієнтів ліквідності, що являє негативну тенденцію для діяльності підприємства. За результатами аудиту грошових коштів та оцінки платоспроможності оформлено аудиторський звіт та висновок.

Оскільки облік на підприємстві здійснюється вручну, доцільним є введення автоматизації, що значно полегшить роботу для бухгалтерії підприємства, а також при проведенні перевірки для аудитора.

Отже, у курсовому проекті були вирішені такі основні завдання:

– Розкрито теоретичні основи організації аудиторської перевірки грошових коштів;

– Розглянуто методику аудиторської перевірки грошових коштів та здійснено оцінку платоспроможності даного підприємства;

– Складено аудиторський звіт та висновок за результатами розгляду аудиту грошових коштів та оцінки платоспроможності;

– Відображено особливості проведення аудиту за умови комп’ютерної обробки інформації.

		
Список використаних джерел

		

						Про аудиторську діяльність: Закон України від 22.04.93 №3125-XII.

						Про застосування електронно-контрольних касових апаратів і товарно-касових книг при розрахунках із споживачами у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг: Закон України від 01.06.2000 р. №1776.

						Про затвердження типових форм первинного обліку касових операцій: Наказ Міністерства статистики України від 15.02.1996 р. №51

						Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки: Указ Президента України від 12.06.1995 р. №436/95.

						Положення (стандарт) бухгалтерського обліку 4 «Звіт про рух грошових коштів» затверджений наказом Міністерства фінансів України від 31.03.99 р. №87 із змінами і доповненнями, внесеними згідно з наказами Міністерства фінансів України від 28.01.00 р. №15 і 30.11.00 р. №304.

						Положення про ведення касових операцій в національній валютів Україні, затверджене постановою Правління НБУ від 15.12.04 р. №637.

						Інструкція з інвентаризації основних засобів, нематеріальних активів, товарно-матеріальних активів, грошових коштів, документів та розрахунків затверджена наказом Міністерства фінансів України від 11.08.1994 р. №69.

						Інструкція Національного банку України №4 «Про організацію роботи з готівкового обігу установами банків України» затвердена постановою Правління Національного банку України від 13.10.97 р. №335.

						Інструкція про організацію роботи з готівкового обліку установами банків України затверджена постановою Правління Національного банку України від 19.02.2001 р. №69.

						Національні нормативи аудиту. Кодекс професійної етики аудиторів України. – Аудиторська палата України, К., 1999 – 275с

						Правила визначення платоспроможності банкнот і монет, затверджені постановою Правління Національного банку України від 31.03.99 р. за №152 і зареєстровані Міністерством юстиції України від 16.04.99 р. за №242/3535.

						Бутинець Ф.Ф. Аудит: Підручник для студентів спеціальності «Облік і аудит» вищих навчальних закладів. – 2-ге вид., перероб. і доп. – Житомир: ПП «Рута», 2002. -672 с.

						Бухгалтерський облік та фінансова звітність в Україні: Навчально-практичний посібник/ під ред. С.Ф. Голова. – Дніпропетровськ, ТОВ «Баланс – Клуб», 2001.-832 с.

							Давидов Г.М. Аудит: Підручник. – 2-ге вид., перероб. Та доп.. – Житомир, 20002.672 с.

							15. Дорош Н.І. «Аудит: методологія та організація» – К.:2000. – 402 с.

					16. Загородній А.Г., Єлісеєв А.В., Корягін М.В. та ін. Аудит: Теорія і практика: Навч. посібник – Львів: Видавництво Національного університету «львівська політехніка», 2003. – 364 с.

						17. Кіндрацька Г. І., Білик М.С., Загородній А.Г. Економічний аналіз: Навч. посібник / За редакцією А.Г. Загороднього. Серія «Дистанційне навчання». – №31. – Львів: Видавництво Національного університету «Львівська політехніка», 2005. – 428 с.

					18. Коблянська О.І. Фінансовий облік: Навч. посібник. – 2-ге вид., випр. і доп. – К.: Знання, 2007. – 471 с. – (Вища освіта ХХІ століття).

							Кулаковська Л.П., Піча Ю.В. Організація і методика аудиту: Навч. Посібник. – К.:Каравела, 2004. 568 с.

							Облік, аналіз та аудит: Навч. посібник. – К., Кондор, 2008. – 618 с.

					Петрик О.А., Савченко В.Я., Свідерський Д.Є. Організація та методика проведення аудиту підприємницької діяльності: Навч. посібник/ за ред. О.А. Петрик. – К.: КНЕУ, 2008. – 472 с.

					Полякова Л.М. та ін. Аудит: Навч. посібник/ Л.М. Полякова, М.В. Корягін, В.І. Воськало, В.М. Чубай. – серія «Дистанційне навчання». – №21. – Львів: Видавництво Національного університету «львівська політехніка», 2004. – 248 с.

					Савченко В.Я. Аудит: Навч.посібник. – К.: КНЕУ, 2002. – 322 с.

					Сопко В.В. та ін. Організація і методика проведення аудиту: Навч.-практичний посібник. – 2-ге вид. перероб. і доп. – К.: ВД «Професіонал»: 2006. – 576 с.

						Усач Б.Ф. Аудит: Навч. Посібник. – К., 2002. – 223 с.