nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Koralliriutta

Koralliriutta on korallieläinten erittämästä kalsiumkarbonaatista kiteytyneiden tukirakenteiden ajan saatossa muodostama riutan muotoinen vedenalainen kasautuma, jollaisia esiintyy lähinnä merten rannikkovesissä ja muilla matalilla alueilla. Koralliriutat muodostavat elinympäristön suurelle määrälle erilaisia eliöitä. Lämpimän veden koralliriuttoja voi muodostua alueilla, joilla meriveden lämpötila ei laske pitkiksi ajoiksi 18 asteen alapuolelle. Useimmat korallilajit kasvavat parhaiten, kun lämpötila on 23–29 °C ja suolapitoisuus 32–42 tuhannesosaa. Valtaosa koralliriutoista sijaitsee kääntöpiirien välisellä alueella lämpimien merivirtojen huuhtomilla mantereiden itärannikoilla. Merkittävimmät esiintymisalueet ovat Kaakkois-Aasia, Australia, Oseania, Punainenmeri ja Karibianmeri. Rannikoiden läheisyyteen matalaan veteen syntyy palle- eli rantariuttoja, hieman kauemmas rannikosta suuria valliriuttoja ja ulkomerelle kehäriuttoja eli atolleja. Maailman suurin koralliriutta on Australian koillisrannikon edustalla sijaitseva Iso Valliriutta. Kylmänveden korallit kasvavat tyypillisesti syvällä ja kylmässä meressä, 200–1 000 metrin syvyydessä 4–13-asteisessa vedessä. Matalimmillaan koralleja on löydetty 40 metristä ja syvimmillään 6 300 metristä. Vuoteen 2004 mennessä kylmänveden koralleja oli löydetty yli 40 valtion aluevesiltä, Atlantista, Tyynestämerestä, Intian valtamerestä ja Välimerestä. Kylmänveden koralleja ei tunnetta yhtä hyvin kuin lämpimien merialueiden koralleja
Schweizerpsalm

Kesto: 1 minuutti ja 12 sekuntia.1:12Kansallislaulu soitettuna Schweizerpsalm, joka saksalaisten alkusanojensa mukaan tunnetaan myös nimellä ”Tritts im Morgenrot daher”, on Sveitsin kansallislaulu. Laulun sävelsi 1841 Alberich Zwyssig, sisterssiläismunkki Wettingenin luostarista, Leonhard Widmerin kirjoittamaan isänmaalliseen runoon. 1961 Sveitsin liittoneuvosto päätti ottaa Schweizerpsalmin Sveitsin väliaikaiseksi kansallislauluksi. Virallisen kansallishymnin aseman laulu sai vasta 1. huhtikuuta 1981. 1950-luvulle asti Sveitsin kansallislauluna laulettiin useimmissa tapauksissa Rufst Du mein Vaterland -nimistä hymniä, jossa on sama melodia kuin Ison-Britannian kansallishymnillä God Save the King. Schweizerpsalm on kuitenkin puhtaasti sveitsiläinen laulu. Schweizerpsalmin alkuperäiskieli on saksa, mutta laulusta on olemassa viralliset käännökset myös muille Sveitsin kansalliskielille, siis ranskaksi, italiaksi ja retoromaaniksi. Kansallislaulu ei ole saavuttanut suurta suosiota Sveitsissä, eikä suurin osa sveitsiläisistä osaa laulun sanoja ulkoa. Tilaisuuksissa, joissa kansallislaulu on tarkoitus laulaa, jaetaan yleensä lunttilappuja. Vuonna 2014 maassa avattiin kilpailu, jonka tarkoituksena oli säveltää maalle uusi kansallislaulu
Vesimeloni

Citrullus lanatus(Thunb.) Matsum. & Nakai Vesimeloni Wikispeciesissä Vesimeloni Commonsissa Vesimeloni eli arbuusi (Citrullus lanatus, joskus myös C. vulgaris) on Citrullus-sukuun kuuluva viljelyskasvi ja sen hedelmä. Vesimelonin hedelmä on rakenteeltaan marja. Alun perin vesimeloni on kotoisin eteläisestä Afrikasta. Vesimelonilla on paksu vihreä kuori ja mehukas, makea, yleensä punainen sisus. Suurin osa (jopa 93–95 %) hedelmästä on vettä. Vesimelonia kutsutaan joskus myös venäjästä lainatulla nimellä arbuusi. Tutkimusmatkailija David Livingstone kertoi vesimeloneja esiintyneen runsaasti Kalaharin autiomaassa, josta hedelmän uskotaan olevan peräisin. Siellä kasvi kasvaa villinä ja on tärkeä paikallisten asukkaiden veden lähde. Villistä muodosta käytetään nimityksiä sitruunameloni ja tsamma
Myrskylinnut (elokuva)

Myrskylinnut (engl. Thunderbirds) on koko perheen toimintaelokuva, joka pohjautuu 1960-luvulla tuotettuun Myrskylinnut-televisiosarjaan. Supermarionaatiotekniikalla tehdystä alkuperäisestä televisiosarjasta ja sen aiemmista elokuvasovituksista poiketen Myrskylinnuissa näyttelivät oikeat ihmiset. Elokuvan ensi-ilta Yhdysvalloissa oli 31. heinäkuuta 2004. Elokuvan ohjaaja Jonathan Frakes on tunnettu erityisesti Star Trek -elokuvista. Elokuvan tarina sijoittuu vuoteen 2010. Elokuvan juoni perustuu televisiosarjan lähtöasetelmaan: miljardööri Jeff Tracy (Bill Paxton) on ostanut trooppisen saaren valtameren keskeltä ja perustanut sinne kansainvälisen pelastuspartion, joka tunnetaan käyttämiensä, Välkkynä (Anthony Edwards) tunnetun professori Hiram K. Hackenbackerin suunnittelemien ja rakentamien ihmeellisten lentoalusten, Myrskylintujen, nimellä. Tracyn pojan John Tracyn (Lex Shrapnel) ohjastamasta avaruusasemasta käsin Tracyt havaitsevat maailmalla tapahtuvat katastrofit, ja Jeff Tracy ja hänen neljä poikaansa yrittävät parhaansa mukaan pelastaa ihmisiä. Jeff Tracyn viides poika, Alan Tracy (Brady Corbet), on vielä niin nuori, ettei häntä pyynnöistään huolimatta päästetä mukaan pelastusoperaatioihin, vaan hänen on käytävä tavallista koulua. Ovelan juonensa avulla Myrskylintujen arkkivihollinen The Hood eli Konna (Ben Kingsley) saa vihiä Tracyn saaren sijainnista, ja houkuttelee Jeff Tracyn poikineen avaruuteen ampumalla John Tracyn miehittämää avaruusasemaa risteilyohjuksella
Lemony Snicketin surkeiden sattumusten sarja

Lemony Snicketin surkeiden sattumusten sarja (Lemony Snicket’s A Series of Unfortunate Events) on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Brad Silberlingin ohjaama elokuva. Elokuva perustuu kirjailija Lemony Snicketin Surkeiden sattumusten sarja -kirjasarjan kolmeen ensimmäiseen osaan. Lemony Snicketin surkeiden sattumusten sarja valmistelee alusta lähtien katsojiaan synkkyyteen ja kurjaan tarinaan. Elokuva kertoo Baudelairen perheen kolmen orvoksi jäävän sisaruksen seikkailuista ja vastoinkäymisistä synkässä ja surullisessa maailmassa. Suuri tulipalo vie perheeltä kodin sekä lasten isän ja äidin. Orvoiksi jääneet Sunny, Klaus ja Violet sijoitetaan hullun ja ahneen (ja surkean) hahmon, kreivi Olafin (Jim Carrey), hoiviin. Hänellä on mielessään vain lasten suuren perinnön saaminen itselleen. Kreivi Olaf ei kaihda mitään keinoja jättiomaisuuden saamiseksi, ja murhaa useita ihmisiä tämä tavoite mielessään. Viranomaiset eivät kuuntele ollenkaan lasten tarinaa, vaan sijoittavat heidät aina vain uusiin perheisiin Olafin saalistettavaksi. Samalla matkataan vaarallisesta seikkailusta toiseen. Elokuva sai Oscar-palkinnon parhaasta maskeerauksesta. Se oli Oscar-ehdokkaana myös lavastuksesta, puvustuksesta ja musiikista
Japanin keisarillinen sinetti

Japanin valtiollinen sinetti (jap. 日本の国章, Nippon no kokushō) tai keisarillinen sinetti on Japanissa vaakunan tapaan käytetty tunnus, johon on kuvattu tyylitelty krysanteemin kukka. Yleisemmin krysanteemisymboleita kutsutaan nimellä kikukamon (jap. 菊花紋) eli ’krysanteeminkukka-mon’. Japanin laissa ei ole määritelty vaakunaa, joten sen sijaan esimerkiksi Japanin passin kannessa käytetään keisarillista krysanteemisinettiä. Passeissa symbolia on käytetty vuodesta 1926 lähtien. Historiallisesti krysanteemisymbolia käytettiin myös laajalti aatelin ja daimioiden keskuudessa, ja siitä oli lukuisia erilaisia versioita, joissa krysanteemi saatettiin myös yhdistää muihin elementteihin. Vuonna 1871 sen käyttö rajoitettiin lailla vain keisarihuoneelle. Keisariperhe saa käyttää 16-terälehtistä krysanteemia (jap. 八重菊, yaegiku), muut keisarihuoneen jäsenet 14-terälehtistä, alapuolelta kuvattua krysanteemia (jap. 裏菊, uragiku).
Facta

Facta on vuosina 1969–1974 julkaistu 11-osainen suomenkielinen, suomalaisnäkökulmainen tietosanakirja. Factan päätoimittaja oli Veli Valpola ja julkaisija Tietosanakirja Oy. Viimeisenä julkaistun täydennys- ja hakemisto-osan toimittamisesta vastasi loppuvaiheessa Maija Numminen. Sarjasta otettiin ainakin kahdeksan painosta. Sitä myytiin yli 75 000 kappaletta. Factan osissa 1–10 on 5 712 sivua, 81 648 hakusanaa, 15 141 kuvaa ja 511 karttaa. Factaa seurasi 1980–2000-luvuilla lisäosineen Facta 2001 -sarja, jonka 22 osaa sisältävät noin 100 000 hakusanaa. Facta 2001 -kirjasarjasta on tehty myös digitaalisia painoksia, muun muassa CD-romilla julkaistu tietosanakirja CD-Facta (1994). Tämän sähköisen version ensipainoksen kehittäminen kesti neljä vuotta ja vaati arviolta 100 000 työpäivää työtä. CD-Factan ulkoasun suunnitteli taiteilija Antero Kare. Palvelu toimi internetissä 31. joulukuuta 2011 saakka
Noomi

Noomi (hepreaksi נָעֳמִי "kaunis" voidaan myös ymmärtää "onnellinen") oli Vanhassa testamentissa Ruutin anoppi. Noomi kutsui itseänsä myöhemmin Maraksi (Ruut 1:20–21), joka heprean kielessä merkitsee katkeraa tai onnetonta. Ruutin kirjan mukaan juutalainen Noomi asui juutalaisen miehensä Elimelekin kanssa nälänhätää paossa Mooabin maassa ja heillä oli kaksi poikaa. Elimelekin ja poikienkin kuoltua Noomi ja Ruut muuttivat Betlehemiin, jossa Noomi ja Ruut onnistuivat saamaan haltuunsa Elimelekin perintömaita. Ruut ja siten Noomikin olivat kuningas Daavidin esiäitejä.
Awake

Awake on Dream Theaterin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin lokakuussa 1994. Albumi on edeltäjäänsä Images and Wordsiä rankempi ja sävyiltään tummempi, mutta silti Dream Theaterille tyypillisesti melodinen. Albumi jäi kosketinsoittaja Kevin Mooren viimeiseksi yhtyeessä. Kappaleen ”The Mirror” on sanottu olevan AA-saagan ”prologi”, koska se liittyy rumpali Mike Portnoyn alkoholismiin. Kaikki sävellykset Dream Theater ellei toisin mainita.
Fera

Fera on 7. huhtikuuta 1958 perustettu raumalainen tyttöjen ja naisten pesäpalloseura. Raumalaista pesäpalloa on pelattu kuitenkin huomattavasti kauemmin, sillä sotien jälkeen 1940-luvulla lajin harrastamisesta huolehtivat raumalaiset yleisseurat, etunenässä Rauman Urheilijat. Fera pelaa kotiottelunsa Otanlahden pesäpallostadionilla eli Free.fi- Areenalla. Seuran edustusjoukkue pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla, Superpesiksessä. Feran naisten edustusjoukkue pelasi kaudesta 2011 lähtien vuoteen 2017 Rauman Lukon nimellä ja logolla seurojen välillä solmitun sopimuksen myötä. Sopimuksesta huolimatta Superpesisjoukkue kuului edelleen Feran alaisuuteen. Naisten Superpesis kaudella 2015 seura ylsi historiansa parhaaseen sijoituksen saavutettuaan naisten Superpesiksessä pronssia. Vuonna 2018 naisten edustusjoukkue otti Fera-nimen takaisin juhlavuoden kunniaksi. Raumalaista pesäpalloa on pelattu kuitenkin huomattavasti kauemmin, sillä sotien jälkeen 1940-luvulla lajin harrasramisesta huolehtivat raumalaiset yleisseurat, etunenässä Rauman Urheilijat. Pesäpallosta tuli hyvin suosittu laji nimenomaan 1940-luvulla
Muumipeikko ja pyrstötähti

Muumipeikko ja pyrstötähti (ruots. Kometjakten, myöh. Mumintrollet på kometjakt ja Kometen kommer) on Tove Janssonin kirjoittama muumikirja. Se ilmestyi alkuaan ruotsiksi vuonna 1946 nimellä Kometjakten ja sen ensimmäinen suomennos vuonna 1955. Jansson kirjoitti kirjan myöhemmin kaksi kertaa uusiksi, vuonna 1956 nimellä Mumintrollet på kometjakt ja vuonna 1968 nimellä Kometen kommer. Varsinkin viimeinen versio eroaa alkuperäisestä monin tavoin. Esimerkiksi silkkiapina on vaihdettu pieneen kissanpentuun, josta Nipsu saa ystävän. Muumihahmoista Nuuskamuikkunen, Niiskuneiti, Niisku ja Hemuli esiintyvät ensimmäisen kerran tässä kirjassa. Muumipeikko ja pyrstötähti on julkaistu vuonna 1989 myös WSOY:n kustantamana suomenkielisenä äänikirjana, jossa lukijana toimii Ahti Jokinen. Muumipeikko, Nipsu ja Silkkiapina, jonka he ovat löytäneet, ovat rannalla, ja Nipsu löytää sieltä luolan. He palaavat Muumitaloon vasta illalla, juuri ennen kuin tulee valtava myrsky. Yöllä filosofi Piisamirotta tulee muumien luo asumaan, koska hänen oma kotikolonsa joessa on mennyttä Muumipapan rakentaman sillan vuoksi
Bhutanin lippu

Bhutanin lippu on Bhutanin tunnus vaakunan ja hymnin ohella. Lippu on jaettu kahteen kolmioon, joista ylempi on keltainen ja alempi oranssi. Värit symboloivat monarkiaa (keltainen) ja buddhalaisuutta (oranssi). Lipun keskellä on valkoinen lohikäärme. Lippu on ollut käytössä 1800-luvulta asti, ja nykyisen muotonsa se sai vuonna 1960. Alaosa oli ennen kastanjanruskea, mutta se vaihdettiin nykyiseksi, kun Bhutan liittyi YK:hon. Lipun suhteet ovat 2:3. Lipun lohikäärme, Druk tai ukkoslohikäärme, tulee Bhutanin paikallisesta tiibetiläisestä nimestä lohikäärmeen maa. Lohikäärme pitää kiinni vaurautta edustavista jalokivistä. Keltainen väri edustaa sekulaarista monarkiaa ja oranssi buddhalaisuutta. Lippu on yksi harvoista oranssia päävärinä käyttävistä lipuista, ja toinen ainoastaan kahdesta kansallislipusta, jossa on kuvattuna lohikäärme – toinen on Walesin lipussa.
Egegik

Koordinaatit: 58°13′09″N, 157°21′29″W Egegik on pieni kaupunki Lounais-Alaskassa, Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Bristolinlahden itäisellä rannalla (tarkemmin sanoen sen pienemmän osan Egegik Bayn) Egegikjoen suulla. Vuoden 2000 väestönlaskennassa Egegikin asukasluku oli 116. Näistä oli 58 % Amerikan alkuperäiskansoihin kuuluvia.
Kohtisuora

Kohtisuoralla (ts. normaalilla) tarkoitetaan yleensä kahden suoran tai tason välistä suhdetta, joka muodostaa 90° kulman. Suoran ja pisteen välinen lyhin etäisyys löytyy mittaamalla pisteen kautta kulkevaa suoran normaalia. Matemaattisten peruskoordinaatistojen akselit ovat toisiinsa nähden kohtisuorassa. Myös useampiulotteiset tasot ja objektit voivat olla toisiinsa nähden kohtisuorassa, mutta niiden hahmottaminen visuaalisesti on ihmiselle mahdotonta. Ortogonalisuus on kohtisuoruuden yleistys, jolla on merkitystä matematiikassa, tilastotieteessä, tietojenkäsittelytieteessä ja fysiikassa.
Hoosea

Hoosea (hepr. ‏הוֹשֵׁעַ‎, Hošea, suom. ’Pelastaminen’) (700-luku eaa.) oli yksi Israelin kansan profeetoista. Hän toimi Pohjoisessa kuningaskunnassa Israelissa ennen Samarian kukistumista (772 eaa.). Hän kirjoitti Hoosean kirjan, joka luetaan Raamatun Vanhan testamentin pieniin profeetallisiin kirjoihin. Hoosea vertasi Israelin epäjumalanpalvelusta omaan avioliittoonsa uskottoman vaimon kanssa.
Auringonkukkagalaksi

Auringonkukkagalaksin, joka tunnetaan myös nimillä Messierin kohde 63, M63 ja NGC 5055 löysi Pierre Méchain 14. kesäkuuta 1779, ja samana päivänä lisäsi Charles Messier sen luetteloonsa. Auringonkukkagalaksi on kierteisgalaksi, ja se kuuluu Ajokoirien tähdistöön. Auringonkukkagalaksi muodostaa selkeästi fyysisen galaksiryhmän yhdessä Pyörregalaksin (M51) ja useampien pienempien galaksien kanssa. Ryhmää kutsutaan M51:n galaksiryhmäksi. Sen etäisyys Maasta on 37 miljoonaa valovuotta.
Coton de tuléar

Coton de tuléar on madagaskarilainen kääpiökoira, joka kuuluu FCI:n seurakoiraryhmään (nro 9). Sen FCI-vastuumaa on Ranska. Coton de tuléarin tavaramerkki on pitkä ja puuvillamaisen pehmeä erittäin runsas turkki, jossa ei ole aluskarvaa. Aluskarvan puuttumisen vuoksi koira ei välttämättä aiheuta suuria oireita allergikoille. Turkin pääväri on valkoinen, mutta pennuilla ja nuorilla koirilla saattaa esiintyä tummempia merkkejä, jotka kuitenkin haalistuvat tai katoavat kokonaan koiran aikuistuessa. Turkki kasvaa pitkäksi ja vaatii paljon hoitoa. Coton de tuléarin pentukarva on pehmeää, mutta karvan laatu vaihtuu noin 7–8 kuukauden iässä. Jo pentuna on hyvä totutella turkinhoitoon. Coton de tuléarin paino on välillä 3,5 ja 9 kilogrammaa ja säkäkorkeus on 23–28 cm. Coton de tuléarin pituus on korkeutta pidempi. Coton de tuléarit ovat luonteeltaan iloisia, valppaita, hauskoja ja lapsirakkaita. Ne sopeutuvat nopeasti ja ovat erittäin seurallisia
Verkkourkinta

Verkkourkinta eli tietojenkalastelu (myös engl. phishing, suomeksi käytössä termi kalastelu) on tietotekniikassa rikollista toimintaa, jolla pyritään saamaan haltuun luottamuksellisia tietoja, kuten henkilö- tai tilitietoja, esiintymällä tiedon saantiin oikeutettuna tahona. Haluttua tietoa ovat erityisesti salasana- tai luottokorttitiedot, joita käyttämällä hyökkääjä voi päästä huomattaviin taloudellisiin voittoihin; jo muutama huijaukseen langennut uhri voi tehdä rikollisesta toiminnasta kannattavaa. Urkinta tapahtuu yleensä sähköpostin tai pikaviestimen avulla. Huijausviesti pyrkii näyttämään mahdollisimman aidolta ja luotettavan tahon lähettämältä. Huijarit käyttävät hyväksi ihmisten luottamusta ja voivat tekeytyä esimerkiksi poliisiksi tai pankin virkailijaksi. Rikolliset kertovat henkilön rahojen olevan uhattuna ja pyytävät sillä verukkeella huijattua lähettämään verkkopankkitunnuksensa, tilitietonsa tai luottokortin numeronsa. Tämän jälkeen rikolliset tyhjentävät uhrin pankkitilin kokonaan. Huijarit voivat myös tekeytyä pankin virkailijoiksi ja pyytää tietoja jotta voivat korjata virheellisen laskun tililtä. Oikeasti pankki ja poliisi ei koskaan kysy näitä tietoja. Monesti myös huijarit lähettävät viestin, jossa on valmis linkki aidolta näyttävälle valesivulle, josta pankkitunnukset varastetaan. Tietämättömiä auttaa huijaamaan sähköpostiviestien aukkoisuus ulkomuodoltaan
San Theodoros

San Theodoros on belgialaisen sarjakuvataiteilijan Hergén piirtämissä ja käsikirjoittamissa Tintti-sarjakuvissa esiintyvä kuvitteellinen valtio. Maa esitetään satiirisena parodiana tyypillisestä Latinalaisen Amerikan banaanitasavallasta: ulkovallat sekaantuvat maan sisäisiin asioihin, vallankaappaukset ovat jokapäiväisiä ja sotilaat vaihtavat jatkuvasti puolia. San Theodoros esiintyy Tintti-albumeissa Särkynyt korva ja Tintti ja Picarot, joskin maahan myös viitataan albumeissa Seitsemän kristallipalloa ja Seikkailu Punaisella merellä. San Theodorosin tasavalta sijaitsee Etelä-Amerikassa, ja maan ainoat tunnetut rajanaapurit ovat Kolumbia ja toinen Hergén keksimä fiktiivinen valtio, Nuevo Rico. Suurin osa San Theodorosin pinta-alasta on nähtävästi tiheiden sademetsien peitossa, mutta maassa on myös savanneja ja vuoristoja. San Theodorosin halki virtaa useita jokia, kuten Särkyneessä korvassa mainitut Badurajal- ja Arumbajoet. Badurajal virtaa San Theodorosin ja Nuevo Ricon välisen rajan läheisyydessä, ja joen varrella on vähintäänkin yksi korkea vesiputous. Arumbajoki sijaitsee San Theodorosin keskiosissa, ja se virtaa maan sademetsien läpi. Särkyneessä korvassa ja Tintti ja Picaroissa nähtyihin sademetsien eläimiin kuuluvat muiden muassa anakondat, kaimaanit, piraijat ja sähköankeriaat. San Theodorosin pääkaupunki on Las Dopicos, jonka sijainnista on ristiriitaista tietoa: Särkyneessä korvassa se esiintyy vilkkaana satamakaupunkina, mutta tarinassa Tintti ja Picarot sen viitataan sijaitsevan sisämaassa. On kuitenkin mahdollista, että kaupunki on maantieteellisesti samankaltainen kuin Venezuelan pääkaupunki Caracas, missä rannikon esikaupunkialueen ja keskustan erottaa toisistaan pienehkö vuorijono. Sekä Särkyneessä korvassa että Tintti ja Picaroissa taustalla etäisesti näkyvät vuoret tukevat kyseistä teoriaa
Eduskuntavaalit 1958

Reino KuuskoskiAmmattiministeri K.-A. FagerholmSosiaalidemokraatit Suomen 22. eduskuntavaalit järjestettiin 6.–7. heinäkuuta 1958. SKDL nousi äärimmäisen niukasti, ja ainoan kerran, eduskuntavaalien suurimmaksi puolueeksi. Eduskuntaan tuli toisen kerran sen historian aikana vasemmistoenemmistö (101–99). Vuoden 1957 aikana Suomen valtio ajautui kassakriisiin kansaneläkejärjestelmän laajennuksen ja suurten maataloustukien vuoksi. Tämän vuoksi valtio joutui lykkäämään maksujaan, muun muassa lapsilisiä, ja korottamaan veroja, alentamaan tukipalkkioita ja kantamaan ylimääräisen tulo- ja omaisuusveron. Lisäksi talven 1957–1958 aikana Suomea koetteli yllättäen noussut työttömyys. Nämä ilmiöt ruokkivat yhteiskunnallista katkeruutta, joka suosi politiikassa äärivasemmistoa
Harus

Harus eli staagi ovat köysiä tai vaijereita, jotka tukevat laivan tai veneen mastoa pituussuunnassa. Sivusuunnassa mastoa tukevat vantit. Haruksiksi kutsutaan myös puhelin- ja sähköpylväiden ja erilaisten antenni-, linkki- ym. mastojen tukivaijereita. Keulaharuksia, joihin keulapurjeet kiinnitetään, voi olla yksi tai useampia. Lisäksi joskus käytetään maston keskivaiheilta kanteen tulevaa väliharusta eli "babystaagia" estämään maston taipumista rasituksessa. Takaharuksia on toisinaan kaksi, mutta useimmiten vain yksi, joka voi tosin jakautua kahteen osaan ennen kiinnittymistä veneen perään. Tällaista ratkaisua kutsutaan "kukonjalaksi". Takaharus on usein säädettävä, sitä voidaan kiristää joko vanttiruuvin, taljan tai hydraulisen kiristimen avulla. Näin voidaan säätää purjeita taivuttamalla takaharuksella maston kärkeä.
Topeka

Koordinaatit: 39°03′N, 95°41′W Topeka on Yhdysvaltojen Kansasin osavaltion pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee Kansas-joen varrella osavaltion itäosassa. Sen asukasluku oli vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan 126 587. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 233 870. Topeka sijaitsee Shawneen piirikunnassa Kansasin osavaltion itäosassa Kansas-joen varrella. Kaupungin läpi kulkee myös kaksi Kansasin sivujokea, Soldier Creek ja Shunganunga Creek. Kansasin ja Missourijoen yhtymäkohta sijaitsee noin 100 kilometriä kaupungista jokea alavirtaan. Jokilaaksoa ympäröi preeria. Topekan kesät ovat kuumia, joskin tukallimman kuumuuden ja korkean ilmakosteuden kausi on lyhyt. Alueen sateet saadaan pääosin huhtikuun ja syyskuun välisenä aikana. Rankat sateet saattavat aiheuttaa tulvien vaaran. Talven kylmin ajanjakso on ohi suhteellisen nopeasti
Eduskuntavaalit 1951

Urho KekkonenMaalaisliitto Urho KekkonenMaalaisliitto Suomen 20. eduskuntavaalit järjestettiin 2.–3. heinäkuuta 1951. Vaaleihin valmistauduttaessa päähallituspuolueet Maalaisliitto ja SDP kävivät maataloustuottajien ja kaupunkilaiskuluttajien välistä tulonjakotaistelua. Vaalikamppailun tärkein vedenjakaja kulki kuitenkin SDP:n sisällä ja yksittäisistä ehdokkaista vaalien päätähdeksi nousi Väinö Tanner. Ulkoministeri Åke Gartz vaati keväällä 1951 SDP:n puheenjohtajaa Emil Skogia estämään Tannerin paluun eduskuntaan. Tähän Skog vastasi tylysti, että jos nyt estetään Tannerin ehdokkuus ulkopoliittisista syistä, seuraavissa vaaleissa voitaisiin estää kenen muun ehdokkuus tahansa. Vaalien voittaja oli SKDL, jonka äänimäärä lisääntyi lähes 16 000:lla ja eduskuntapaikkojen määrä viidellä. Politiikan tarkkailijoiden mukaan nyt maksettiin Fagerholmin ensimmäisen hallituksen, Arabian mellakoiden ja Kemin kapinan sekä vuoden 1950 presidentinvaalin jälkilaskut. Äänestysaktiivisuus jäi yli kolme prosenttiyksikköä heikommaksi kuin vuonna 1948. Uusina kansanedustajina tulivat eduskuntaan mm
Barry Trotter

Barry Trotterit ovat yhdysvaltalaisen Michael Gerberin kirjoittamia parodioita J. K. Rowlingin kirjoittamista suosituista Harry Potter -kirjoista. Kirjoja on kolme ja ne on kaikki suomennettu. Gerberin kirjat sijoittuvat Pötymähkän velhokouluun, jonka oppilaasta Barry Trotterista kirjat kertovat. Sarjan kirjat: Parodian ensimmäisessä osassa velhokoulu Pötymähkän pihan on vallannut joukko tuhojaan tekeviä mäskejä. Koulun rehtori Alpo Bumblemore uskoo, että koulun kuuluisimmasta oppilaasta Barry Trotterista tekeillä oleva elokuva vain pahentaisi tilannetta. Niinpä hän lähettää Barryn estämään elokuvan valmistumisen ystäviensä Lon Measleyn ja Ermine Cringerin kanssa, tai vaihtoehtona on erotus koulusta ja Barry joutuminen oikeaan työhön. Nyt 38-vuotias Barry palaa Ermine-vaimonsa kanssa Pötymähkään, jonne on menossa myös heidän poikansa, ensimmäistä vuotta koulussa aloitteleva Nigel. Rehtorille sattuvan oudon tapauksen johdosta Barrystä ja Erminestä tehdään koulun tilapäiset rehtorit. Vain hetken rehtorin virasta nautittuaan Barry huomaa saaneensa oudon nuorentumistaudin. Aluksi asia vaikuttaa loistavalta, mutta pian selviää karmea fakta: ennen pitkää Barry saavuttaa nollan vuoden iän ja kuolee
Eduskuntavaalit 1948

Mauno PekkalaSKDL K.-A. FagerholmSosiaalidemokraatit Suomen 19. eduskuntavaalit järjestettiin 1.–2. heinäkuuta 1948. Vaaleissa oli silmiinpistävää erityisesti SDP:n ”Jo riittää” -kampanja, joka oli suunnattu SKDL:ää ja SKP:tä vastaan. Kampanja onnistuikin, sillä SKDL menetti 11 paikkaa SDP:n voittaessa neljä. SKDL oli ryvettynyt vaaran vuosien aikaan muun muassa punaisen Valpon ylilyöntien ja laittomuuksien vuoksi sekä etenkin Leinon vankien tapauksen vuoksi. Aikalaistodistajien mukaan vaaleissa purkautuivat kaikki menneiden vuosien katkerat kokemukset, mutta tunnelma oli toinen kuin vuoden 1945 vaaleissa, joissa hämärä pelko oli kannustanut joukkoja vaaliuurnille. Suurin vaalivoittaja oli Maalaisliitto, joka lisäsi paikkalukuaan seitsemällä nousten myös eduskunnan suurimmaksi puolueeksi ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1929. Hyvin menestyi myös Kokoomus, jonka edustajanpaikat lisääntyivät viidellä