nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Puruvesi

Tarkennus: Leipätekstissä vain pari lähdettä. Puruvesi on Saimaaseen kuuluva järvi, joka sijaitsee Savonlinnan ja Kiteen alueella Etelä-Savon ja Pohjois-Karjalan rajalla. Se on saarekas kuten Saimaa yleensäkin, mutta eroaa kirkasvetisyydellään Saimaan muista osista ja muutenkin tyypillisistä suomalaisista järvistä. Järven pinta-ala on 416,35 neliökilometriä, ja siinä on 720 saarta. Järvi on Oriveden ja Pihlajaveden välillä. Se voidaan myös katsoa Suur-Saimaan isoksi lahdeksi, sillä virtaus yläpuolisesta Orivedestä Puruveteen on hyvin vähäinen. Punkaharju jakaa järven kahtia Isoon- ja Pieneen-Puruveteen. Nämä ovat vesiyhteydessä toisiinsa järven molemmista päistä Tuunaan- ja Punkasalmien kautta. Puruveden vesi on hyvin puhdasta ja kirkasta. Tämä johtuu siitä, että suuri osa järven vedestä tulee sen pohjassa olevista lähteistä hiekkakerroksen läpi. Puruvesi kuuluu Saimaaseen ja Vuoksen vesistöön. Järven pinta-ala on 416 neliökilometriä ja se on Suomen järvien pinta-alatilastossa sijalla 11
Jan Egil Storholt

Jan Egil Storholt (s. 13. helmikuuta 1949 Løkken, Norja) on norjalainen entinen pikaluistelija, jonka uran huippuvuodet ajoittuivat 1970-luvun loppupuoliskolle. Storholt oli nuorena lupaava luistelija ja voitti maansa juniorien mestaruuden vuonna 1969. Seuraavana vuonna hän oli menettää henkensä kaivosonnettomuudessa ja uran jatko oli vaakalaudalla, mutta muutamassa vuodessa Storholt teki paluun kansalliselle huipulle. Vuonna 1973 monet norjalaiset huippuluistelijat ryhtyivät ammattilaisiksi, mutta Storholt ei ollut heidän joukossaan. Kuitenkin vasta Johs Tenmannin tultua norjalaisluistelijoiden valmentajaksi Storholt alkoi saavuttaa menestystä kansainvälisellä tasolla. Itävallan Innsbruckissa pidetyissä vuoden 1976 talviolympialaisissa Storholt voitti olympiakultaa 1 500 metrillä Neuvostoliiton Juri Kondakovia vastaan käydyn kaksinkamppailun päätteeksi. Vuosina 1977 ja 1979 Storholt voitti Euroopan mestaruuden. Kaikkiaan seitsemänä vuonna hän sijoittui EM-kisoissa neljän parhaan joukkoon, mukana hopeaa vuodelta 1980 ja pronssia 1978. Yleisluistelijoiden MM-kisoissa hän sijoittui vuosina 1977–1979 hopealle Eric Heidenin takana. Vuonna 1977 käydyssä Norjan ja Neuvostoliiton välisessä maaottelussa Alma-Atan Medeossa olosuhteet olivat otolliset ja Storholt luisteli silloiset maailmanennätykset 1 500 metrillä (1
Nimravidae

Valesapelihammaskissat Wikispeciesissä Valesapelihammaskissat Commonsissa Valesapelihammaskissat (Nimravidae) on sukupuuttoon kuollut kissamaisten petoeläinten heimo, jonka fossiileja on löydetty Pohjois-Amerikasta, Euroopasta ja Aasiasta. Heimon nimi on erotuksena aidoista sapelihammaskissoista, jotka kuuluvat kissaeläinten heimoon (Felidae). Valesapelihammaskissat olivat ensimmäisiä kissamaisia lihansyöjiä, jotka kokivat radiaatioaallon. Niiden vanhimmat löydetyt jäänteet ovat keskiseltä eoseenilta Kiinasta. Koska jo varhaiset aasialaiset valesapelihammaskissat olivat monimuotoistuneita, saattaa niillä olla pitkä tuntematon historia Aasiassa, missä ne luultavasti myös ilmestyivät ja kehittyivät. Sieltä ne levisivät oletettavasti ensin Pohjois-Amerikkaan myöhäisellä eoseenilla ja sitten Eurooppaan varhaisella oligoseenilla. Oligoseenilla valesapelihammaskissojen monimuotoistuminen jatkui Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa, kun ne samaan aikaan harvinaistuivat Aasiassa todennäköisesti avointen elinympäristöjen leviämisen takia. Niiden elinympäristöä olivat nimittäin suljetut metsät, ja ruohomaiden leviäimisen katsotaan koituneen niiden kohtaloksi myös Pohjois-Amerikassa. Vielä keskiseltä mioseenilta tunnetaan yksi valesapelihammaskissalle kuulunut hammasjäännös Kiinasta. Valesapelihammaskissoilla oli pitkä, matala ruumis ja pitkä häntä. Niiden huomiota herättävät yläkulmahampaat (”sapelit”) olivat pidemmät kuin nykyisillä kissoilla, mutta eivät yhtä pitkät kuin aidoilla sapelihammaskissoilla, joskin niiden alakulmahampaat olivat suhteellisesti pidemmät. Aiemmin valesapelihammaskissat jaettiin kahteen alaheimoon, Nimravinae ja Barbourofelinae, mutta nykykäsityksen mukaan alaheimot eivät ole sukua toisilleen
Tukholman kaupunginkirjasto

Tukholman kaupunginkirjasto (ruots. Stockholms stadsbibliotek) sijaitsee Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa, Vasastadenin kaupunginosassa, Norrmalmin kaupunginosa-alueella. Kirjastossa on noin 410 000 eri kirjaa, ja päivittäisiä kävijöitä on noin 3 000. Gunnar Asplundin suunnittelema kirjastotalo rakennettiin vuosina 1924–1928. Sveavägenin puoleinen matala siipirakennus valmistui 1931. Uusklassista rakennusta pidetään yhtenä Ruotsin arkkitehtuurin merkittävimmistä saavutuksista, ja se on ollut suuren kansainvälisen kiinnostuksen kohteena. Talon keskuksena on suuri sylinterinmuotoinen lainaussali. Päärakennuksesta käytetäänkin joskus nimitystä Asplundhuset ("Asplund-talo") hänen kunniakseen. Serieteket on kirjastoon kuuluva sarjakuvan erikoiskirjasto, joka sijaitsee Tukholman kulttuuritalossa ja on ainoa sarjakuvakirjasto Ruotsissa. Kirjaston laajennuksesta järjestettiin 2006–2008 kansainvälinen arkkitehtikilpailu.
Tukholman moskeija

Tukholman moskeija (Stockholms moské, käytetään myös nimitystä Tukholman suuri moskeija, Stockholms stora moské) sijaitsee Tukholman Södermalmilla, lähellä Medborgarplatsenia. Se vihittiin käyttöön vuonna 2000. Se on Tukholman suurin islaminuskoisten temppeli. Moskeija sijaitsee rakennuksessa, joka alun perin rakennettiin sähkövoimalaitokseksi. Rakennuksen suunnitteli jugend-tyylisuuntaan erikoistunut arkkitehti Ferdinand Boberg, ja se valmistui vuonna 1903. Rakennus muutettiin moskeijaksi vuosina 1995–2000. Arkkitehtitoimisto Detab suunnitteli rakennukselle uuden julkisivun Björns trädgårdin puolelle, mutta toisella puolella taloa Bobergin suunnittelema vanha julkisivu säilytettiin.
Medborgarplatsen

Medborgarplatsen (suom. Kansalaisaukio, lyhennetään usein muotoon Medis) on Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa, Södermalmin kaupunginosassa sijaitseva aukio. Se on yksi kaupungin suurimpia aukioita. Aukio tunnetaan yöelämästään ja elokuvateattereistaan, ja se on myös yleinen paikka mielenosoituksille. Aukiota reunustaviin rakennuksiin kuuluu muun muassa Medborgarhuset. Medborgarplatsenilla sijaitsee myös muun muassa vuonna 1950 avattu tunnelbanan-metroasema sekä Ruotsin entisen ulkoministerin Anna Lindhin muistomerkki. Lindh piti aukiolla viimeisen julkisen puheensa, ennen kuin hänet surmattiin vuoden 2003 syyskuussa. Aukion oli aikaisemmalta nimeltään Södra Bantorget. Nimi vaihdettiin nykyiseksi vuonna 1940.
Elastisuus

Elastisella materiaalilla tarkoitetaan ainetta, jonka venymät (muodonmuutos) ovat yksikäsitteisesti riippuvia vallitsevasta jännitystilasta eli kappale palaa alkuperäiseen muotoonsa kun jännitykset poistetaan. Jos kappale ei palaudu, niin silloin on kyseessä plastinen muodonmuutos. Aineet ovat yleensä kimmoisia vain tietyissä olosuhteissa (lämpötila, paine, kosteus) ja vain tiettyyn ulkoiseen voimaan asti. Esimerkiksi kumi on kimmoista huoneenlämpötilassa, mutta pakkasella se menee rikki helposti. Tämä johtuu siitä, että kumissa molekyylien liike on hitaampaa tietyn lämpötilan alapuolella (lasitransitio). Elastisella materiaalilla muodonmuutosenergia eli kimmoenergia ei riipu venymähistoriasta, jolla kyseiseen muodonmuutostilaan on päädytty. Tällöin kappaleelle on olemassa energiapotentiaali, jossa muodonmuutosenergia on yksikäsitteinen funktio jännitysten (tai venymien) suhteen. Ulkoisten kuormien alaisena elastisen kappaleen muodonmuutos on sellainen, että kappaleen muodonmuutosenergia minimoituu. Muodonmuutosenergian muutos venymien muuttuessa tilavuusalkiossa voidaan määritellä kaavalla missä σ(ε) on venymästä riippuva jännitysvektori, ε venymävektori ja dV alkion tilavuus. Muodonmuutosenergia saadaan integroimalla dW venymien suhteen. Lineaarielastisilla materiaaleilla jännitysten ja venymien välinen suhde on lisäksi lineaarinen. Tällöin kyseessä on Hooken lakia noudattava aine
Minnesota Vikings

0 4 21 Minnesota Vikings on Yhdysvalloissa NFL:ssa pelaava amerikkalaisen jalkapallon seura. Se pelaa National Football Conferencen pohjoisessa divisioonassa, NFC Northissa. Seuran kotipaikka on Minneapolisissa Minnesotan osavaltiossa. Seuran omistaja on Wilfin perhe. Minnesota Vikings oli vuonna 2023 Forbesin listauksessa maailman 27. arvokkain urheiluseura 4,65 miljardin dollarin arvolla. Alkuperäisen omistajaryhmän oli tarkoitus liittää joukkue kilpailevaan American Football Leagueen, mutta he päättivätkin liittyä National Football Leagueen ja NFC Central -divisioonaan vuonna 1961. Vikings on voittanut divisioonansa 16 kertaa. Joukkue oli NFL:n ensimmäinen, joka esiintyi neljästi Super Bowlissa, mutta samalla myös ensimmäinen, joka hävisi neljästi Super Bowlin. "Purple People Eaters" eli Vikingsin pelätty puolustuksen linja 1970-luvulla teki tuhoisaa jälkeä. Lempinimellä Purple People Eaters kutsuttiin neljää linjamiestä: Jim Marshall, Carl Eller, Gary Larsen ja Alan Page. Sittemmin Eller ja Page on valittu Hall of Fameen
Jorge Daponte

Jorge Daponte (5. kesäkuuta 1923, Buenos Aires - 9. maaliskuuta 1963) oli argentiinalainen Formula 1 -kuljettaja. Daponte osallistui urallaan kahteen Formula 1 -osakilpailuun Maseratin autolla. Ensimmäisessä (17. tammikuuta 1954 Argentiinan GP:ssä) hän keskeytti vaihdeongelmiin. Toisessa (5. lokakuuta 1954 Italian GP:ssä) hän sijoittui yhdenneksitoista jääden voittajalle kymmenen kierrosta ja ollen kilpailussa viimeinen maaliintulija. Daponte ajoi myös sarjan ulkopuolisissa kilpailuissa ollen parhaimmillaan neljäs 1954 Pescara Circuit -kilpailussa.
Tommi Auvinen

Tommi Auvinen (s. 10. elokuuta 1957 Tampere) on suomalainen teatteriohjaaja ja näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi lapsinäyttelijänä 1970-luvun Pertsa ja Kilu -televisiosarjan Pertsan roolista. Auvinen on näyttelijäperheen lapsi: hänen isänsä on ohjaaja Vili Auvinen ja äitinsä näyttelijä Eila Roine. Auvisen puoliso on näyttelijä Teija Auvinen. Auvinen on ohjannut näytelmiä monille suomalaisille teattereille ja televisioon. 1980-luvulla hän esiintyi mm. tunnetuissa TV-sarjoissa Reinikainen ja Sisko ja sen veli sekä 1990-luvulla TV-sarjoissa Kaupungin kaunein lyyli ja Oppisopimuspelle Niko. Auvinen valittiin Kuopion kaupunginteatterin johtajaksi huhtikuussa 2019.
NBC

NBC (lyhenne sanoista National Broadcasting Company) on yhdysvaltalainen televisioyhtiö. Sen kotipaikka on New Yorkin Rockefeller Center. NBC on Yhdysvaltojen suurimpia mainosrahoitteisia televisioyhtiöitä. Sen suuria kilpailijoita ovat ABC, CBS ja Fox. NBC:tä kutsutaan myös Peacock Networkiksi yhtiön logosta johtuen. NBC on osa Comcastin omistamaa mediajätti NBC Universalia, ja se toimittaa materiaalia noin kahdelle sadalle yhdysvaltalaiselle televisioasemalle. NBC omistaa myös uutiskanavat CNBC ja MSNBC, uusimpana tulokkaana kanavaperheessä on espanjankielinen tv-kanava Telemundo, jonka NBC osti vuonna 2001. NBC tunnetaan eritoten talousuutisistaan, joista selviävät kattavat tiedot eri talousasioista, kuten kursseista, Nikkei-, OMX- ja Nasdaq-indekseistä ja niin edelleen. National Broadcasting Company aloitti radiotoimintansa 15. marraskuuta 1926 New Yorkissa, televisiotoiminta taas alkoi virallisesti 1. heinäkuuta 1941. NBC:n omisti aina vuodesta 1926 vuoteen 2003 saakka Radio Corporation of America, mutta NBC:n hallinta oli siirtynyt jo 1986 suuryritys General Electricille
Jukka Kuikka

Jukka Olavi Kuikka (s. 8. toukokuuta 1947 Jyväskylän mlk) on suomalainen toimittaja. Kuikka on kotoisin Lahdesta. Vuodesta 1970 lähtien hän on työskennellyt muun muassa Helsingin Sanomien, Suomen Kuvalehden, Uuden Suomen ja Iltalehden toimittajana. Lisäksi on hän työskennellyt joitakin vuosia copywriterina mainostoimistossa, muun muassa VPV:llä ja Lowe Lintaksella. Kuikka on kirjoittanut 30 vuoden aikana kolumneja Helsingin Sanomiin, Suomen Kuvalehteen, Uuteen Suomeen, Kauppalehti Optioon, Iltalehteen, Ilta-Sanomiin, Ekonomi-lehteen, MikroPC-lehteen ja muutamiin muihin. Kuikka on toimittanut joitakin kirjoja, mm. Julkkiskirjan ja Uuden Julkkiskirjan Jari Tervon kanssa sekä Talouselämän sanavaraston varasanaston Henri Juvan kanssa. Kuikka on aika ajoin ollut mukana myös televisiotyössä. 1990-luvun alkupuolella hän esiintyi yhtenä Anteeksi kuinka? -keskusteluohjelman "lautamiehistä". Sittemmin hän on osallistunut julkiseen keskusteluun Yle TV1:n lähettämän Aamu-TV:n suositussa Jälkiviisaat-ajankohtaisosuudessa
Vessölandet

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa Vessölandet on saari Porvoon edustalla Suomenlahdella. Saaren pinta-ala on 52 km².lähde? Vessölandet on 14 kilometriä pitkä ja kuusi kilometriä leveä. Sen hiekkakerrostumista Helsinki on saanut huomattavan määrän hiekkaa rakennusteollisuuteenlähde?. Vessölandetiin johtaa tie numero 1551 (Porvoo–Sondby). Saaren erottaa mantereesta kapea lähes umpeenkasvanut Fladanin kanavalähde?. Vessölandetin eteläosassa lähellä Sondbyn kylää on Porvoon kaupungin virkistysalueita. Alueella on myös paljon kesähuviloita. Huvilan rakentamisedellytyksenä on minimissään hehtaarin maatontti.lähde?
Tarton yliopisto

Tarton yliopisto (viroksi Tartu Ülikool, latinaksi Universitas Tartuensis) on Virossa Tarton kaupungissa sijaitseva tiedekorkeakoulu. Yliopisto on Viron vanhin ja sen perusti Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolf vuonna 1632. Yliopistossa on 3 500 työntekijää, joista 1 700 on akateemisissa viroissa ja näistä 180 on professoreita. Opiskelijoita on 13 400, joista noin 800 kansainvälisiä opiskelijoita. Tohtorikoulutettavia yliopistossa on noin 1 250 ja vuosittain valmistuu 80−90 väitöskirjaa. Tarton yliopiston päärakennus on tyypillinen klassismin edustaja doorilaisine pylväineen. Sen on suunnitellut Sleesiassa syntynyt arkkitehti Johann Wilhelm Krause, joka oli ennen Tarttoon tuloaan suunnitellut monia moisioita Latvian alueella. Lopulliset piirustukset valmistuivat Krausen vierailtua monesti Pietarissa, missä niitä korjaili todennäköisesti keisarillinen hoviarkkitehti Giacomo Quarenghi. Rakennuksen sisätilat suunniteltiin 1700- ja 1800-luvun kartanorakennusten mukaisesti. Krause vaihtoi tyylinsä rakennuksia vielä rakennettaessa palladionisesta klassismista Berliinin niin sanottujen vallankumousarkkitehtien tyylin mukaiseksi. Yliopiston päärakennus valmistui vuosina 1803–1805 ja sen siipirakennukset vuosina 1827–1828. Krause suunnitteli lisäksi vuosina 1803–1805 valmistuneen rotundan muotoisen anatomisen teatterin, tähtitornin 1807–1810 ja Toomemäen sillat 1803–1812
Friedrich Reinhold Kreutzwald

Friedrich Reinhold Kreutzwald ([kröitsvalt]; 26. joulukuuta (J: 14. joulukuuta) 1803 Jõeperen kartano, Kadrina, Vironmaan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 25. elokuuta (J: 13. elokuuta) 1882, Tartto, Liivinmaan kuvernementti, Venäjän keisarikunta) oli virolainen lääkäri, kirjailija ja Viron kansalliseepoksen Kalevipoegin kokoaja. Kreutzwald oli maaorjan poika. Hänen isänsä oli suutari Juhan Reinholdson (1766–1832) ja äitinsä sisäkkö Ann (1770–1846); isä vapautettiin maaorjuudesta vuonna 1815. Kreutzwaldin kotitila (mäkitupa) oli nimeltään Ristimets, ja koulussa nimi muutettiin saksalaiseen muotoon Kreutzwald. Kreutzwald suoritti kotiopettajantutkinnon Räävelissä (nyk. Tallinna) vuonna 1825 ja ylioppilastutkinnon Tartossa vuonna 1826 ja valmistui lääkäriksi Tarton yliopistosta vuonna 1833. Opintojensa jälkeen hän asettui Võrun kaupunkiin, jossa hän asui eläkkeelle jäämiseensä saakka. Kreutzwald aloitti kansanvalistajana
Raastin

Raastin on yleisesti ruoanlaitossa käsin käytettävä apuväline. Sen tehtävänä on leikata ruoka-aineksesta ohuita palasia, suikaleita tai jauhoa. Raastimen synonyyminä käytetään usein myös termiä riivinrauta. Raastimen toiminta perustuu yleensä teräksisessä tasossa oleviin teräväreunaisiin reikiin. Kun kiinteää ruoka-ainesta liu'utetaan tätä tasoa pitkin, terävät reunat repivät siitä pieniä siivuja, jotka putoavat reikien läpi alla olevaan astiaan. Saman raastimen eri puolilla on usein eri kokoisia reikiä. Raastin voi olla myös reiätön malli, jossa teräksisen tason pinnassa on teräviä väkäsiä. Raastimia on olemassa lukuisia erilaisia eri käyttötarkoituksiin. Erilaisten mallien koossa, ulkonäössä ja reikien muotoilussa on paljon vaihtelua. Suosittuja raastettavia ovat esimerkiksi juusto, suklaa ja porkkana. Moniin leivonnaisiin ja jälkiruokiin käytetään raastettua sitrushedelmien kuorta.
Charles Grigsby

Charles Jason Grigsby, Jr. (s. 15. syyskuuta 1978 Oberlin, Ohio) on yhdysvaltalainen laulaja, joka sijoittui yhdenneksitoista American Idol -kykyjenetsintäkilpailun toisella tuotantokaudella. Hän putosi American Idolista 19. maaliskuuta 2003. Hänen esikoisalbuminsa on nimeltään Charles Grigsby, joka julkaistiin vuonna 2005.
Ultron

Ultron on Marvel-kustantamon luoma miltei tuhoutumattomasta adamantiumista rakennettu robotti. Ultron uskoo orgaanisen elämän olevan mitätöntä ja koneiden ottavan vielä joskus vallan. Ultron tuhoaa tunteettomasti halveksimiaan elollisia olentoja tai muuttaa ne kyborgeiksi. Ultron esiintyi ensimmäisen kerran Avengers-lehden numerossa 54 ja sen loivat Roy Thomas ja John Buscema. Vuonna 2009 Ultron oli listattu sijalle 23 IGN-sivuston laatimassa kautta aikain sata suurinta sarjakuvarikollista. James Spader näytteli hahmoa vuonna 2015 elokuvassa Avengers: Age of Ultron. Henry Pym, nerokas tiedemies loi primitiivisen Ultron-1 robotin, joka tuntemattomasta syystä kääntyi luojaansa vastaan. Ultron-5 oli ensimmäinen, joka taisteli Kostajia vastaan. Vasta Ultron-6 robotin suurimman edun, kun se uudelleenrakensi itsensä adamantiumista. Sen jälkeen Ultron on voitettu useasti, mutta se on aina palannut. Ultron on yksi kostajien vaarallisimmista vihollisista, sillä edes Thorin vasara ei pysty tuhoamaan sen kuorta. Kun Salatuissa Sodissa Galactus imi Ultronin voimat, Tohtori Doom käynnisti sen uudelleen
Mac mini

Mac mini on Applen pienikokoinen mikrotietokone. Se on kooltaan 16,51 cm x 16,51 cm x 5,1 cm ja se painaa 1,3 kg. Laite on suunnattu kuluttajamarkkinoille, jossa se edustaa Applen tietokonemalliston helppokäyttöistä ja edullista vaihtoehtoa. Apple ilmoitti laitteen kehittämisestä 11. tammikuuta 2005 Macworld Conference & Expo -messuilla. Laite tuli myyntiin Yhdysvalloissa 22. tammikuuta 2005, ja muualla 29. tammikuuta 2005. Mac ministä julkaistiin ensimmäinen päivitetty versio 26. kesäkuuta 2005 ja Intel-pohjaiset Mac minit tulivat myyntiin 28. helmikuuta 2006. Uudemmat Mac minit julkaistiin 16
Pyhä Leo IV

Leo IV (790–17. heinäkuuta 855) oli paavina tammikuusta 847 – 17. heinäkuuta 855. Hän oli syntyjään roomalainen. Ennen virkaan astumista hän oli benediktiinimunkkina San Martinon luostarissa Napolissa. Paaviksi hänet valittiin yksimielisesti Sergius II:n seuraajaksi. Leo järjesti kolme synodia, jotka eivät olleet kovin merkittäviä. Englannin kuningas Alfred Suuri vieraili Roomassa vuonna 853. Leo toimi kummina kuninkaan konfirmaatiotilaisuudessa. Paavina ollessaan Leo joutui korjaamaan vahinkoja, joita Tunisiasta tulleiden saraseenien, aghlabidien, hyökkäykset olivat vuosina 830 ja 846 aiheuttaneet kaupungille ja sen kirkoille, etenkin Vanhalle Pietarinkirkolle ja Paavalinkirkolle. Hän antoi rakennuttaa Vatikaanin kukkulan ympärille muurin tulevia hyökkäyksiä vastaan (mura Leonine). Muureilla ympäröity kukkula sai 1500-luvulta alkaen oman hallintonsa, ja nykyinen Vatikaanivaltio käsittää jotakuinkin tämän alueen, josta käytettiin nimeä Città Leonina
Krypton (planeetta)

Krypton on fiktiivinen planeetta DC-universumissa. Se on Teräsmiehen ja Terästytön kotiplaneetta. Sen keksivät Teräsmiehen luojat Jerry Siegel ja Joe Shuster, ja se esiintyi ensimmäisen kerran sarjakuvissa vuonna 1938. Planeetta on nimetty samannimisen alkuaineen mukaan. Modernin version mukaan Krypton oli suurin piirtein Maapallon kokoinen, ja se sijaitsi noin kuuden miljoonan valovuoden päässä Maasta. Krypton kiersi punaista aurinkoa, Raoa. Kryptonilaisten tiede oli meitä edistyneempää: esimerkiksi heillä oli itsestään klooneja, joista voitiin ottaa varaosia alkuperäiseen yksilöön. Kryptonin aurinko, Rao, on punainen, ja tämä yhdessä planeetan (Maapalloon verrattuna) noin kaksinkertaisen painovoiman kanssa aiheuttaa sen, että kryptonilaisilla on Maapallon ja sitä vastaavien aurinkokuntien piirissä yliluonnolliset voimat. Teräsmiehen isä Jor-El oli planeetan johtavia tiedemiehiä. Hän huomasi, että planeetta oli tuhoutumassa epävakaan ytimensä vuoksi, mutta kun hän yritti varoittaa johtajia vaarasta, häntä ei uskottu. Niinpä Jor-El lähetti poikansa, Kal-Elin, avaruuskapselissa kohti Maata, jotta tämä pelastuisi.
ECHL

ECHL (aiemmin East Coast Hockey League) on Yhdysvalloissa toimiva ammattilaisjääkiekkoliiga, jossa pelaa 27 joukkuetta. Liiga on perustettu vuonna 1988. Joukkueet on jaettu kahteen konferenssiin, jotka puolestaan on jaettu kahteen tai kolmeen divisioonaan. ECHL toimii farmiliigana AHL-liigalle. East Coast Hockey League perustettiin vuonna 1988, kun Atlantic Coast Hockey League eli ACHL ja All-American Hockey League eli AAHL yhdistyivät. Ensimmäisellä kaudella liigassa pelasi viisi joukkuetta: Carolina Thunderbirds, Erie Panthers, Johnstown Chiefs, Knoxville Cherokees ja Virginia Lancers. Näistä yhtäkään ei ole enää olemassa. East Coast Hockey Leaguen nimeksi vaihtui pelkkä ”ECHL”, kun West Coast Hockey League eli WCHL lopetti toimintansa syksyllä 2002 ja se yhdistyi East Coast Hockey Leagueen. ECHL otti mukaan kaikki kuusi entistä WCHL-joukkuetta sekä takasi laajennuspaikan Las Vegasille, Ontariolle ja Renolle, joissa oli suunnitteilla WCHL-joukkue. Liigaan liittyivät lopulta Las Vegas Wranglers, Alaska Aces, Bakersfield Condors, Fresno Falcons, Idaho Steelheads, Long Beach Ice Dogs ja San Diego Gulls. ECHL oli laajimmillaan kaudella 2003–2004, jolloin liigassa pelasi 31 joukkuetta. Joukkueiden määrä on vaihdellut paljon vuosien saatossa
Homininae

Homininae Wikispeciesissä Homininae Commonsissa Homininae on isojen ihmisapinoiden (Hominidae) heimon alaheimo. Siihen kuuluvat esimerkiksi ihmislajit, nykyisin elävät gorillat ja simpanssit sekä joukko esihistoriallisia ihmisapinasukuja.
Maalaiskiaiset

Maalaiskiaiset ovat sukupuuttoon kuolleita laiskiaisiin (Folivora) kuuluvia nisäkkäitä, jotka ovat sukua nykyisille puissa eläville laiskiaislajeille. Maalaiskiaisia esiintyi Pohjois- ja Etelä-Amerikan mantereilla. Siellä niistä kehittyi jättiläismäisiä maanisäkkäitä kuten jättiläislaiskiainen eli Megatherium. Maalaiskiaiset elivät maassa ja liikkuivat neljällä raajalla. Maalaiskiaiset eivät ole todellinen taksonominen ryhmä, sillä osa niistä on läheisempää sukua kaksivarvaslaiskiaisille kuin toisille maassa eläneille laiskiaisille. Mantereelta maalaiskiaiset kuolivat sukupuuttoon viimeisen jääkauden lopussa, mutta viimeiset maalaiskiaiset elivät Haitin ja Kuuban saarilla vielä noin 1550 vuotta eaa.
Gregorius III

Gregorius III (k. 741) oli paavina 18. maaliskuuta 731 – 28. marraskuuta 741. Hän oli syntyjään syyrialainen. Hänen samoin kuin hänen edeltäjänsä aikana suhtautuminen ikonoklasmiin jakoi kirkkoa. Gregorius vetosi heti valituksi tultuaan Bysantin keisari Leo III:een, jotta tämä lieventäisi näkemyksiään. Kun keisari ei taipunut, paavi kutsui koolle kirkolliskokouksen, joka julisti kuvainraastajat kirkonkiroukseen. Gregorius III on julistettu katolisen kirkon pyhimykseksi. Gregorius III:n jälkeen seuraava ei-eurooppalainen paavi oli vasta Franciscus, joka valittiin vuonna 2013.
Pyhä Gregorius II

Gregorius II (669–731) oli paavina 19. toukokuuta 715 – 11. helmikuuta 731. Hän oli syntyjään roomalainen. Hän julisti Leo III Isaurialaisen kirkonkiroukseen ikonoklasmin takia ja aloitti näin levottomuuksien sarjan, joka haittasi suuresti tulevien paavien valtaa.