nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Oopiumisodat

Oopiumisodat käytiin 1800-luvulla pääasiassa Britannian ja Kiinan välillä, mutta toisessa oopiumisodassa myös Ranska oli aktiivisesti mukana Britannian puolella. Sotien syynä oli Englannin Itä-Intian kauppakomppanian 1800-luvulla harjoittama oopiumin salakuljetus Kiinan markkinoille. Oopiumi oli brittiläisen Intian tärkein tulonlähde ja ajatus globaalin kaupan rajoittamisesta oli liikaa Englannille, joka teollistuvana valtiona hyötyi tuotteidensa maailmanlaajuisesta leviämisestä. Oopiumisodissa kyse ei ollut yksin oopiumin saamisesta Kiinan markkinoille vaan myös siitä, että Kiina pakotettiin pitämään rajansa avoimina brittiläisille tuotteille yleensäkin. Kiina halusi suojella markkinoitaan ja rajoittaa ulkomaalaisten kauppiaitten osuutta niillä, ja oopiumi vain tarjosi syyn tähän, koska se oli tärkein brittiläinen tuontituote. Kun Kiina vuonna 1885 sai oopiumikaupan neuvotelluksi uusiksi niin, että maan hallitus sai kasvatetuksi osuuttaan tuotosta, sillä ei enää ollut vaikeuksia hyväksyä kansainvälistä huumekauppaa. Britannia oli ensimmäisenä teollistunut valtio, joka tuotti massatuotteita liukuhihnalla muualle kaupattavaksi, ja toisaalta sillä oli uudenaikaiset asevoimat. Kiina sen sijaan oli Qing-dynastian vastaisten kapinoiden ja sisäisten erimielisyyksien heikentämä. Oopiumisodissa oopiumi ja siitä käytävän kaupan salliminen Kiinassa oli osasyy sotiin eikä suinkaan ainoa tekijä. Britannia hallitsi tuolloin Intiaa, jossa oopiumia tuotettiin, ja sen oli havaittu käyvän hyvin kaupaksi Kiinassa. Britannia kaipasi lisätuloja Kiinasta, sillä kauppa oli alijäämäistä ennen ensimmäistä oopiumisotaa eikä toivotulla tasolla oopiumisotien välissä. Britannia sai Kiinalta huomattavia myönnytyksiä oopiumisotien seurauksena
Ensimmäinen oopiumisota

1839−1842 Kiina Ison-Britannian voitto, Nanjingin rauhansopimus Qing-dynastia Ison-Britannian ja Irlannin yhdistynyt kuningaskunta keisari DaoguangLin Zexu Charles ElliotHugh GoughJames John Gordon BremerGeorge ElliotWilliam ParkerAnthony Blaxland Stransham Ensimmäinen oopiumisota käytiin Kiinan ja Britannian välillä 1839–1842. Toinen oopiumisota seurasi vuosina 1856–1860. Koska Britannian tuottamat tekstiilit eivät tehneet kauppaansa Kiinassa, jossa parempilaatuiset käsintehdyt tekstiilit olivat suunnilleen saman hintaisia, maan kauppatase jäi alijäämäiseksi. Etenkään teekaupan rahoittamiseksi ei brittiläisillä ollut kiinalaista osapuolta kiinnostavia kauppa-artikkeleita tarjolla. Ison-Britannian valtio sai merkittäviä tuloja kassaansa teekaupasta saaduista tulli- ynnä muista tuloista. Itä-Intian kauppakomppania alkoi tuottaa oopiumia Intiasta Kiinaan lisätäkseen myyntiään. Oopiumikaupasta saadut tulot tulivat pian myös Intialle tärkeiksi. Kiina kielsi oopiumin myynnin jo vuonna 1729, mutta lakia alettiin soveltaa vasta 1821. Kun kauppakomppanian mahti alkoi murentua (sen monopolia ei uudistettu 1834), siirtyi kauppa yksittäisten kauppiaiden käsiin. Näiden välille syntynyt kilpailu alensi oopiumin hintaa, jolloin useammalla oli varaa ostaa sitä. Rahan lisäksi toinen brittejä kannustava tekijä oli Kiinan vapaaseen kaupankäyntiin ja yksilönvapauksiin sopimaton oikeuskäytäntö. Kiinalainen oikeuskäytäntö erosi jyrkästi brittiläisestä, eivätkä britit halunneet tulla tuomituksi kiinalaisissa oikeusistuimissa kiinalaisin laein
Tuomas Akvinolainen

Tuomas Akvinolainen (lat. Thomas Aquinas; 1225 Roccasecca, Sisilian kuningaskunta – 7. maaliskuuta 1274 Fossanova, Kirkkovaltio) oli italialainen katolinen filosofi, teologi ja pappi, joka edusti skolastista koulukuntaa. Katolinen kirkko itse pitää aristoteelista perinnettä ja kristinuskoa yhdistänyttä ajattelijaa suurimpana teologinaan, ja hän onkin yksi kirkonopettajista latinankielisillä kutsumanimillä Doctor angelicus eli ”enkelimäinen opettaja” ja Doctor communis eli ”yleinen opettaja”. Hänen ajattelunsa on tomismin nimellä edelleen katolisen kirkon teologian ja etiikan perustana. Tuomasta kunnioitetaan katolisuudessa, anglikaanisuudessa ja luterilaisuudessa. Paavi Johannes XXII kanonisoi hänet 18. heinäkuuta 1323 ja häntä pidetään esimerkiksi koulujen, yliopistojen, teologien, kirjojen myyjien, Italian ja siveyden suojeluspyhimyksenä. Tuomaan juhlaa vietetään 28. tammikuuta. Tuomas Akvinolainen syntyi mitä todennäköisimmin alkuvuodesta 1225 isänsä Landulfin kreivin linnassa Roccaseccassa, Napolin kuningaskunnassa, lähellä Aquinoa. Nykyisin linna on Frosinonen maakunnassa Latiumin alueella
Alkuhärkä

Hävinnyt  Bos primigeniusBojanus, 1827 Alkuhärkä Wikispeciesissä Alkuhärkä Commonsissa Alkuhärkä (Bos primigenius) on sukupuuttoon kuollut villi nautaeläin. Nykyisin kotieläiminä pidetyt nauta ja gauri ovat alkuhärän jälkeläisiä. Alkuhärkä oli levinnyt suureen osaan Eurooppaa, Aasiaa sekä osaan Afrikkaa. Alkuhärkä on esimerkiksi kuvattu luolamaalauksissa Ranskassa. Eräiden lähteiden mukaan afrikkalais-aasialaiset härät poikkesivat jonkin verran eurooppalaisista, mutta kummatkin olivat nykynautaan verrattuna selvästi suurempia. Alkuhärän säkäkorkeus oli tyypillisesti lähes kaksi metriä ja sillä oli pitkät ja vahvat sarvet. Alkuhärän karva oli lyhyt ja musta ja sillä oli hyvin pitkä häntä. Alkuhärkää tavattiin alun perin suurissa osissa Eurooppaa, Aasiaa ja Pohjois-Afrikkaa. Levinneisyysalue vaihteli kuitenkin voimakkaasti historian aikana. Lajin levinneisyysalue oli esimerkiksi laajempi pleistoseenikaudella kuin holoseenikauden aikana. Jääkaudet pienensivät ajoittain sen levinneisyysaluetta pohjoisessa, mutta laji palasi näille alueille jääkausien välisinä lämpiminä kausina. Pohjois-Afrikassa alkuhärkiä oli rannikolla Marokosta Egyptiin ulottuvalla alueella ja niiden elinalueen rajana etelässä Sahara
Biisoni

Silmälläpidettävä  Bison bison(Linnaeus, 1758) Biisoni Wikispeciesissä Biisoni Commonsissa Äänitiedostojen kuunteluohjeet Biisoni eli amerikanbiisoni (Bison bison) on suurikokoisin maanisäkäs Pohjois-Amerikassa. Se on läheistä sukua Euroopassa elävälle visentille. Biisoneita arvellaan aikoinaan olleen 50 miljoonaa, mutta Pohjois-Amerikan intiaanien hävittämiseen liittyneet valtavat metsästykset ajoivat lajin sukupuuton partaalle. Sukupuuttoon kuolemiselta sen pelasti ansiokas suojelutyö. Biisoneja elää kuitenkin nykyään enää ihmisen hallinnoimilla, biisonin luontaiselle käyttäytymiselle liian pieniksi rajatuilla suojelualueilla sekä karjatiloilla, ja laji on nykyisellään käytännössä ekologisessa sukupuutossa. Hankkeita palauttaa biisonien luontaisia alueita riittävän laajasti vaelluksien ja luontaisesti toimivan biisonin muokkaaman tasankoekosysteemin palauttamiseksi on estänyt tähän asti etenkin karjatilallisten vastustus. Biisonilla katsottiin aiemmin olevan kaksi erillistä alalajia, preeriabiisoni (Bison bison bison) ja metsäbiisoni (Bison bison athabascae). Näistä muodoista metsäbiisoni on kookkaampi ja tummempi. Nykyisen luokituksen mukaan preeria- ja metsäbiisoni eivät kuitenkaan ole alalajeja, vaan vain erilaisiin elinympäristöihin sopeutuneita populaatioita. Biisonilla on tuuhea, tummanruskea talviturkki ja kevyempi, vaaleanruskea kesäturkki. Turkki peittää etujalat, kaulan ja hartiat. Biisoniuros voi olla 3–3,8 metriä pitkä ja naaras 2,1–3,2 metriä pitkä
Toinen oopiumisota

1856–1860 Kiina Ison-Britannian ja Ranskan voitto, Tianjinin rauhansopimus Qing-dynastia Yhdistynyt kuningaskunta Ranska keisari Xianfeng Michel Seymour James Elgin Jean-Baptiste Louis Cros Toinen oopiumisota käytiin Kiinan (Qing-dynastia) sekä Ison-Britannian ja Ranskan välillä vuosina 1856–1860. Kiinassa käytiin samaan aikaan Taiping-kapinaa. Ensimmäinen oopiumisota ei tuonut Ison-Britannian toivomaa kaupan kasvua, vaikka uusia satamia avattiinkin. Koska tekstiilien myynti ei vieläkään ollut toivotulla tasolla, ulkomaat halusivat oopiumikaupan laillistamista. Toisaalta britit arvelivat, että uusien satamien avaaminen voisi lisätä kauppaa, mutta heidän jo ennen ensimmäistä oopiumisotaa toivomaansa neuvotteluyhteyttä Pekingin hallinnon kanssa ei vieläkään ollut. Lisäksi paikallismilitiat hyökkäilivät aika-ajoin ulkomaalaisia vastaan Guangzhoussa (Kanton). 1854 Britannia laati yhdessä Yhdysvaltain kanssa Kiinalle vaatimuksen ehtojen parantamisesta. Sen mukaan Tianjin oli avattava kaupalle, ulkomaalaisten piti saada oikeus matkustaa ja omistaa maata sisämaassa, oopiumi piti laillistaa, Guangzhou rauhoittaa ja Pekingiin piti saada diplomaatteja. Keisari kuitenkin kieltäytyi sopimuksesta. 8. lokakuuta 1856 Kiinan viranomaiset nousivat Hongkongissa rekisteröityyn, kiinalaisten omistamaan, mutta Britannian lipun alla purjehtivaan laivaan nimeltä Arrow, epäillen, että se oli syyllistynyt merirosvoukseen, salakuljetuksiin ja oli mukana oopiumikaupassa. 12 miehistön jäsentä vangittiin
ICANN

ICANN (lyhenne sanoista Internet Corporation for Assigned Names and Numbers) on voittoa tavoittelematon organisaatio, joka hallinnoi Internetin käyttämiä ylätason verkkotunnuksia. ICANN perustettiin 18. syyskuuta 1998. Järjestö on yhdysvaltalainen, mutta sen hallintoa on pyritty kansainvälistämään. Tunisiassa vunna 2005 kokoontunut YK:n tietoyhteiskuntakokous päätti kuitenkin säilyttää osoitteiden hallinnan edelleen ICANN-järjestöllä. ICANN ylläpitää verkkotunnuksiin liittyvän hallinnon lisäksi myös Internet Assigned Numbers Authoritya eli IANAa. IANAn tehtäviin kuuluu hallinnoida esimerkiksi IPv4- ja IPv6-osoitteiden jakamista maailmanlaajuisesti.
René Descartes

René Descartes (äännetään [ʁə'ne de'kaʁt], latinalaistettu muoto Renatus Cartesius; 31. maaliskuuta 1596 La Haye en Touraine – 11. helmikuuta 1650 Tukholma) oli ranskalainen filosofi, matemaatikko ja tutkija, jota on kutsuttu uuden ajan filosofian perustajaksi. Hän oli rationalisti, joka pyrki järjestelmällisesti epäilemään kaikkea mahdollista. Hänen tavoitteenaan oli löytää varma pohja varmalle tiedolle. Descartes perusti 1600-luvun mannermaisen rationalismin, jota myöhemmin edustivat Baruch Spinoza ja Gottfried Leibniz. Descartesin tunnetuin ajatus on Cogito ergo sum (”Ajattelen, siis olen”). Hänen ajatteluunsa yhdistetään kartesiolainen dualismi. Descartes oli merkittävä matemaatikko. Tutkielmassaan Geometria Descartes kehitti analyyttisen geometrian ja avasi tietä nykyaikaiselle matematiikalle. Descartesin analyyttinen geometria muodostaa sillan algebran ja geometrian välille. Analyyttisen geometrian tavallinen kehys, suorakulmainen koordinaatisto, on nimetty Descartesin mukaan karteesiseksi koordinaatistoksi, vaikkei Descartes itse koordinaatistoa käyttänytkään
Star Trek

Star Trek on Gene Roddenberryn luoma tieteistuotesarja. Ensimmäistä Star Trek -televisiosarjaa alettiin esittää vuonna 1966, minkä jälkeen samaan fiktiiviseen maailmaan on tehty useita televisiosarjoja, elokuvia ja kirjoja. Star Trek -televisiosarjat sijoittuvat tulevaisuuteen ja yleensä kertovat avaruusmatkoista sekä niillä kohdattavista vaaroista. Star Trek on eräs tieteisfiktion (science fiction, scifi) suosituimpia ja tunnetuimpia brändejä, joka on luonut tai levittänyt yleiseen käyttöön useita fiktiivisiä käsitteitä, kuten esimerkiksi poimuajo, holokansi ja teleportaatio. Alkuperäistä, vuosina 1966–1969 valmistettua Star Trek -televisiosarjaa (Star Trek: The Original Series, ST: TOS, TOS) on seurannut tähän mennessä yksitoista jatkotelevisiosarjaa ja kolmetoista elokuvaa. Alkuperäisen viisivuotiseksi suunnitellun televisiosarjan tuotanto lopetettiin jo kolmen tuotantokauden jälkeen, koska sen katsojalukujen katsottiin olleen riittämättömät. Vasta jälkikäteen huomattiin, että ohjelma keräsi yleisöä juuri siinä ikähaarukassa, jota mainostajat olivat tavoitelleet. Animoitua Star Trek -televisiosarjaa (Star Trek: The Animated Series, ST: TAS, TAS) esitettiin vuosina 1973–1974. Ääninäyttelijöinä oli suurin osa alkuperäisen sarjan vakionäyttelijöistä, mutta kaiken kaikkiaan sarja on jäänyt melko tuntemattomaksi, eivätkä kaikki fanit tai käsikirjoittajat laske sen tapahtumia viralliseen Star Trekin historiankirjoitukseen lukuun ottamatta Spockin nuoruusvuosista kertovaa jaksoa ”Yesteryear”. Suomessa Kolmoskanava esitti TAS-sarjan alkuperäisen 1960-luvun televisiosarjan perään 1980-luvun lopulla. Star Trek – uusi sukupolvi (Star Trek: The Next Generation, ST: TNG, TNG, 1987–1994) sijoittuu noin sadan vuoden päähän alkuperäisen sarjan tapahtumista, ja sen luonne poikkeaa huomattavasti alkuperäisen sarjan yksioikoisesta seikkailemisesta. Sarja kertoo edelleen avaruusalus Enterprisen miehistöstä – alus on jo viides samaa nimeä kantava Liiton tähtilaiva
Notre Damen katedraali (Pariisi)

Notre-Damen katedraali (ransk. cathédrale Notre-Dame de Paris suom. Meidän Rouvamme tai Valtiattaremme, mikä tarkoittaa Neitsyt Mariaa) sijaitsee Pariisin keskustassa, Seinejoen Île de la Citén saarella. Katedraalin rakentaminen aloitettiin vuonna 1163, ja se valmistui 1345. Useat muutkin Ranskan kirkot on nimetty samalla Notre-Dame-nimellä. Katedraali kärsi suuria vahinkoja 15. huhtikuuta 2019 sen kattorakenteissa syttyneessä tulipalossa. Kirkko avattiin uudelleen joulukuussa 2024. Notre-Dame on rakennettu kalkkikivestä, ja sen eri osissa on käytetty hieman erityyppistä kalkkikiveä. Kovaa kiveä on julkisivuissa ja pilareissa ja pehmeämpää kiveä sisätiloissa. Katto oli ennen vuoden 2019 tulipaloa rakennettu puusta. Päämateriaalina katossa oli tammi, ja se oli päällystetty lyijylevyillä
Katariina Souri

Katariina Souri Helsingin Taiteiden yössä vuonna 2008 muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa Katariina Souri (ent. Minna Katariina ”Kata” Kärkkäinen, s. 27. lokakuuta 1968 Helsinki) on suomalainen kirjailija, kuvataiteilija, käsikirjoittaja ja kolumnisti. Sourin vanhemmat ovat juristeja. Souri on toiminut nuoruudessaan oikeuden sihteerinä konekirjoitustaitojensa ansiosta. . Eveliina Talvitien krjoittamassa elämäkerrassa hän kertoo runsaasti isästään Antti Henrik Kärkkäisestä, jonka kautta hänen sukujuurensa ulottuvat Kiuruvedelle, myös tämän viime vuosista ja kuolemasta norjalaisessa hoitokodissa Alzheimerin taudin seurauksena . Hän on julkisuudessa kertonut myös lapsuutensa traumoista, mm. yksinäisyydestä ja isään liittyvistä pelkotiloista . Sourin äiti on Riitta-Liisa Souri. Lapsuutensa Souri vietti vanhempineen Helsingin Haagassa ja nuoruutensa Hyvinkäällä
Aleksanteri Suuri

Aleksanteri Suuri eli Aleksanteri III (m.kreik. Ἀλέξανδρος Γ' ὁ Μακεδών, Aléksandros ho Trítos ho Makedōn; noin 20. heinäkuuta 356 eaa. –10. kesäkuuta 323 eaa.) oli Makedonian kuningas 336–323 eaa. Hän oli antiikin merkittävimpiä sotapäälliköitä; hän valloitti muun muassa Egyptin ja Persian valtakunnan ja eteni aina Intiaan asti. Aleksanterin isä Filippos II yhdisti kreikkalaiset kaupunkivaltiot oman valtansa alle. Filippoksen kuoltua Aleksanteri peri isältään rikkaan valtakunnan ja aikansa parhaiten koulutetun armeijan. Kreikkalaisten kaupunkivaltioiden avustuksella Aleksanteri kukisti Persian kuninkaan Dareios III:n ja valtasi koko Persian valtakunnan. Valloitusretkiensä aikana hän perusti monia uusia kaupunkeja, muun muassa Aleksandrian Egyptiin, ja niihin muutti kreikkalaisia asukkaita
Abraham Lincoln

Abraham Lincoln (engl. [ˈeɪbɹəhæm ˈlɪŋkən];ⓘ (ohje) 12. helmikuuta 1809 Hardinin piirikunta, Kentucky, Yhdysvallat – 15. huhtikuuta 1865 Washington, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen poliitikko ja Yhdysvaltain 16. presidentti vuosina 1861–65. Hän toimi ennen poliittista uraansa muun muassa lautturina, sekatavarakaupan myyjänä ja postitoimiston johtajana. Toisin kuin aiemmat presidentit, hän oli kongressiedustajana vain yhden kauden. Armeijassakin hän palveli vain lyhyen aikaa vapaaehtoisena ja oli sotilasarvoltaan pelkkä sotamies. Lincoln halusi presidentiksi noustessaan lopettaa orjuuden Yhdysvalloissa. Pian virkaanastujaisten jälkeen orjuutta kannattanut Konfederaatio erosi Unionista ja Yhdysvallat ajautui sisällissotaan. Lincoln onnistui voittamaan sisällissodan ja yhdistämään maan. Hän vaikutti suuresti Yhdysvaltain mustan väestön myöhempään asemaan ja häntä pidetään yhä yleisesti yhtenä maan parhaista presidenteistä
Tunisia

Tunisian sijainti Afrikassa (merkitty vaaleansinisellä ja tummanharmaalla) ja Afrikan unionissa (merkitty vaaleansinisellä). Tunisian tasavalta eli Tunisia (arab. الجمهورية التونسية‎) on valtio Pohjois-Afrikassa Välimeren etelärannikolla. Muinaisen Karthagon paikalle kohonnut maa ulottuu Välimereltä Saharan reunamille. Sen rajanaapureita ovat lännessä Algeria sekä etelässä ja idässä Libya. Tunisian pääkaupunki on Tunis. Maan lähes kahdentoista miljoonan asukkaan esi-isissä on berbereitä ja arabeja. Entisen siirtomaaisännän kieltä ranskaa käytetään yleisesti. Tunisian maasto jakaantuu kolmeen alueeseen. Maan pohjoisosassa on kapea vuorten suojaama rannikkovyöhyke, keski- ja länsiosissa on vuoristoja, jossa sijaitsee maan korkein kohta Jabal ash Shanabi (1 544 metriä), ja eteläosassa on aroa ja aavikkoa, joka kuuluu Saharan reuna-alueisiin. Rannikolla ja vuoristoalueen pohjoisosassa vallitsee välimerenilmasto, ja siellä saadaan talvisaikaan kohtalaisia sateita. Myös alkukesästä ja syksyllä saadaan ajoittain sateita, mutta kesä on poutainen ja kuuma
Suhteellisuusteoria

matematiikka, kemia, tähtitiede, maantiede, biologia, lääketiede mekaniikka, lämpöoppi, sähköoppi, optiikka, akustiikka, astrofysiikka, hiukkasfysiikka, atomifysiikka, tiiviin aineen fysiikka, ydinfysiikka Aristoteles, Galileo Galilei, Isaac Newton, James Maxwell, Max Planck, Albert Einstein, Richard Feynman, Nikola Tesla, Stephen Hawking Suhteellisuusteoria tarkoittaa kahta erillistä fysiikan teoriaa: erityistä ja yleistä suhteellisuusteoriaa. Näiden yhteinen piirre on niiden perustuminen suhteellisuusperiaatteeseen, joka on yksi koko fysiikan keskeisimmistä periaatteista. Suhteellisuusperiaatteen mukaan luonnonlait ja fysiikan teoriat ovat samat kaikissa tilanteissa eli eri tilanteissa pätevät samat lait. Suhteellisuusteoria tunnetaan siitä, että se edellyttää jossain määrin erityistä ajattelukykyä, koska siihen liittyvien asioiden hahmottaminen on arkiajattelulle vierasta. Siihen liittyen onkin laadittu monia näennäisen ristiriitaisia ajatuskokeita, joita esitellään usein populaarikirjallisuudessa. Yksi tunnetuimmista ajatuskokeista on kaksosparadoksi. Tietyllä tapaa epäintuitiivisen sisältönsä vuoksi suhteellisuusteoria on herättänyt paljon intohimoja tieteen ja filosofian harrastajien keskuudessa. Historiallisesti ajatellen erityinen suhteellisuusteoria sai alkunsa 1800-luvun loppupuolella, jolloin kuuluisa Michelsonin–Morleyn koe aiheutti päänvaivaa sen ajan tieteelliselle yhteisölle. Koe tehtiin vuonna 1881 ja uudelleen 1887, ja sen perusteella ei voitu havaita kaiken kattavaa eetteriä, jonka suhteen valo liikkuisi vakionopeudella. Einsteinin olettamus, että valonnopeus on havaitsijan liiketilasta riippumaton luonnonvakio, johti siihen, että koordinaatistolle ja ajalle täytyy tehdä muunnos havaitsijan liiketilasta riippuen. Muunnosyhtälöt nimettiin Lorentz-muunnokseksi alankomaalaisen Hendrik Antoon Lorentzin mukaan. Lorentz johti 1890 saman yhtälön sähkökentässä liikkuvalle varaukselle
Kiiski

Elinvoimainen  Elinvoimainen  Gymnocephalus cernua(Linnaeus, 1758) Kiiski Wikispeciesissä Kiiski Commonsissa Kiiski (Gymnocephalus cernua, ent. Gymnocephalus cernuus) on ahventen (Percidae) heimoon kuuluva pienikokoinen kalalaji. Täysikasvuisena kiiski on tavallisesti 7–15 senttimetrin mittainen ja harvoin tätä suurempi. Painoa aikuisella kiiskellä on 10 grammasta parhaimmillaan jopa 300 grammaan, joskin tiettävästi suurin Suomesta saatu kiiski on painanut vain 285 grammaa. Kiisken hyviä tuntomerkkejä ovat yhteen kasvaneet selkäevät, tylppä kuono, suuret silmät ja evien pienet pisteet. Kiisken etummaisessa, piikikkäässä selkäevässä ei ole selvästi erottuvaa mustaa täplää kuten ahvenella. Kiisken pää on litistynyt. Pään alapuolella on liman täyttämiä kuoppia. Silmät ovat suuret ja sijaitsevat pään selkäpuolella lähellä toisiaan. Kiisken selkäevät ovat kasvaneet yhteen, mutta erottuvat selvästi toisistaan. Ruumiin muoto kaikilla kalalajeilla on perusteiltaan sama, mutta elintavat poikkeavat runsaasti toisistaan. Väriltään kala on selän ja kylkien puolelta vihreä tai hieman ruskea, vatsa on vaaleanharmaa
Vero

Verotus on yhteisnimitys kaikille niille toimille, joita verojen määräämisessä, maksuunpanossa, kantamisessa, oikaisemisessa, perinnässä ja verovalvonnassa tarvitaan. Valtion tuloja, lähinnä valtion verotusta, koskevaa kutsutaan myös sanalla fiskaalinen. Vero tarkoittaa vero-oikeudellisesti yksityisen (verovelvollisen) julkiselle vallalle (veronsaajalle) maksamaa julkisyhteisön yksipuolisesti määräämää pakollista ja lakimääräistä rahasuoritusta, johon julkisen vallan eli veronsaajan puolelta ei liity välitöntä vastasuoritusta. Vero on siis eräänlaista vastikkeetonta pakkoperintää, josta päättää nykyisin yleensä demokratia. Veronsaaja ei suorita maksajalle siitä välitöntä vastiketta, vaan veroilla rahoitetaan julkisyhteisöjen toimintaa niiden hoitaessa keskeisiä palveluita yhteiskunnassa. Verot eroavat veronluonteisista maksuista siinä, että veronluonteinen maksu on korvausta jonkin edun käyttämisestä. Veron ja maksun välinen raja ei aina kuitenkaan ole selvä. Julkisyhteisöt tarjoavat verovarojen avulla erilaisia merkittäviä palveluita, mutta ne eivät ole suorassa yhteydessä veron maksuun/ maksajaan. Verojen ei siis suoraan voida katsoa olevan korvausta saaduista yhteiskunnan palveluista. Sana vero ja sen saamenkielinen vastine ovat tarkoittaneet alun perin uhria. Välittömän veron maksaa se, jolle vero on määrätty. Näitä ovat Suomessa muun muassa tulovero, yhteisövero, lähdevero ja kiinteistövero
Ranskan suuri vallankumous

Tarkennus: Pääosin lähteetön 5. toukokuuta 1789 – 9. marraskuuta 1799(10 vuotta, 6 kuukautta, 4 päivää) Ranska Ranskan kuningaskunta¹ Ranskan monarkistit Vallankumoukselliset Tasavaltalaiset Ranskan suuri vallankumous oli Ranskassa vuonna 1789 käynnistynyt yhteiskunnallinen vallankumous ja sitä seurannut, vuoteen 1799 kestänyt ajanjakso, jolloin aiemman ancien régimen ajan absolutistinen monarkia, feodaaliyhteiskunta ja säätyerioikeudet kumottiin. Ranskan vallankumousta pidetään yhtenä Euroopan historian merkittävimmistä tapahtumista, ja historiantutkimuksessa siitä katsotaan yleensä alkavaksi uusin aika, jolloin demokratia korvasi monarkian. Ranskan vallankumous seurasi Amerikan vallankumousta. Ranskan vallankumouksesta on johdettu monia modernin demokratian keskeisimmistä arvoista, kuten kansanvalta, ihmisoikeudet ja oikeusvaltion periaate. Samalla katolisen kirkon asema muuttui täysin, sillä se menetti valtion­uskonnon asemansa, ja Ranskaan hyväksyttiin ajatuksen- ja uskonvapaus. Vallankumouksen aatteellinen sisältö tiivistetään usein iskulauseeseen ”Vapaus, veljeys ja tasa-arvo”. Vallankumouksen uudistukset eivät jääneet ainoastaan Ranskan sisäisiksi, vaan ne levisivät ympäri Eurooppaa. Muita vallankumouksen myötä syntyneitä uudistuksia ovat muun muassa metrijärjestelmä, vasemmisto–oikeisto-jako ja yleinen asevelvollisuus. Monet nykyisen Ranskan kansalliset symbolit juontuvat vallankumouksen ajalta. Vallankumouksen taustalla oli kansalaisten tyytymättömyys kuningas Ludvig XVI:n itsevaltaiseen hallintoon sekä valistusaatteiden vaikutus