nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Kalettomanjärvi (Juupajoki)

Kalettomanjärvi  on Pirkanmaalla Juupajoen Petääjärvellä sijaitseva järvi. Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven länsirannalla sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne tulee metsäautotie Petääjärveltä. Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,9 metriä mpy. Viereinen suo on ojitettu ja järveen on johdettu kolme ojaa
Mustijärvi (Juupajoki, Kopsamo)

Mustijärvi  on Pirkanmaalla Juupajoen Petääjärvellä sijaitseva järvi. Järven pinta-ala on 8,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Sitä ympäröi eri suunnilta pienet jyrkkärinteiset mäet. Selvin mäki on sen koillispuolella sijaitseva Mustijärvenvuori. Se kohoaa yli 40 metrin korkeuteen ja se näkyy järvelle, vaikka se ei kohoakkaan aivan rannasta. Korkein ja suurin Markunvuori sijaitsee kuitenkin järven luoteispuolella. Sen rinteet alkavat nousta rannasta ja ne kohoavat heti 50 metrin korkuteen. Vuori on kauempana vieläkin korkeampi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle tulee tie Petääjärveltä, ja se ohittaa järven seuraten sen länsirantaa
Rimminlammi (Juupajoki)

Rimminlammi  on Pirkanmaalla Juupajoen Hulippaalla sijaitseva lampi. Lammen pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Tuulenhuhdanmäen ja viereisen Venäläläisvuoren alarinteillä Iso-Liesin Kiviniemen takana olevassa loivassa painaumassa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Alueella toimiva Juupavaaran talviurheilukeskus ja siihen liittyvät vapaa-ajan asunnot muodostavat haja-asutusalueen ainoat taloudet. Niille tulee tiet yhdystieltä 3421. Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,7 metriä mpy
Pirttijärvi (Juupajoki)

Pirttijärvi  on Pirkanmaalla Juupajoella Lylyn kylän lähellä Pirttikankaalla sijaitseva järvi. Järven pinta-ala on 8,1 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Ylä-Lylyjärveltä etelään jatkuvan Pirunvuoren jatkeen eli Pirttikankaanvuoren  ja itäpuolella sijaitsevan Pirttikankaan kangasmaaston välissä. Järven pohjoisrannat ovat jyrkemmät kuin sen etelärannat. Koillisrannassa ollut mäki on kaivettu pois soranotossa. Järven ympäristössä sijaitsee pieniä peltopalstoja. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen etelärannat ovat suomaata. Järveä ympäröivä haja-asutus muodostuu kymmenestä taloudesta ja neljästä vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet yhdysteiltä 14293 ja 14297. Järven itärannassa sijaitsee uimaranta ja itäpuolelta kulkee Tampere–Haapamäki-rautatie. Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35
Lepolammi (Juupajoki)

Lepolammi  on Pirkanmaalla Juupajoen Lylyssä ja Ruoveden Hyyrylässä sijaitseva lampi. Lammen pinta-ala on 4,9 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella kalliomurroksiin muodostuneissa painaumissa, jotka jäävät Iso-Karvian ja Vähä-Karvian väliin. Järven rannat kohoavat vinorinteisinä läheisille mäille, joita ovat esimerkiksi Hyttivuori, Niemennenä ja Lyödynmäki. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi suota ja metsämaata. Painaumassa on järven kaakkoisrannoilla avosuota ja luoteisrannolla ojitettua suomaata. Hyttivuoren rinteillä on jyrkänteitä. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Lylystä alkavalta yhdystieltä 14294. Ruoveden ja Juupajoen välinen kuntaraja ylittää järven niin, että valtaosa järvestä jää Juupajoen puolelle. Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35
Murojärvi (Juupajoki)

Murojärvi  on Pirkanmaalla Juupajoen Lylyssä sijaitseva järvi. Järven pinta-ala on 33 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Murovuoren juurella. Vuori kohoaa 26 metriä paikoin jyrkkärinteisenä järven etelärannalla. Muroniemi jakaa järven kaakkoispään kahdeksi lahdeksi, joista pohjoisemman nimi on Pitkälahti. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Alueen haja-asutus muodostuu kahdesta taloudesta ja yli 10 vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet Lylystä alkavalta yhdystieltä 14294. Järven rantaan asti ulottuu Murovuoren päällä sijaitsevan Lylyn viestivarikon aitaukset. Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35
Kalliojärvi (Juupajoki)

Kalliojärvi  on Pirkanmaalla Juupajoen Lylyssä sijaitseva järvi. Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee ojitetun Lylysuon pohjoispuolella. Sen rantaviivan muoto on länsirannastaan suora, mutta itärannoilla työntyy kaakkoon päin kolme kapeaa lahtea. Pohjoislahtea kutsutaan Mantanlahdeksi ja eteläisintä Kivikolunlahdeksi. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta, josta pohjoisin on suurempi. Se on 60 metriä pitkä ja sen pinta-ala on noin 9 aaria. Järven rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Järvi on autio, mutta sen länsipuolta seuraa metsäautotie, josta tulee rantaan yksi tienhaara. Mantanlahden lähelle tulee toinen tie kantatieltä 58. Järven länsipuolta seuraa Tampere–Haapamäki-rautatie, jonka ääni kuuluu järvelle. Järvestä on käytettävissä runsaasti tutkimustuloksia, sillä sitä on käytetty verrokkijärvenä metsälannoittamisen ja metsäojituksen seurauksien tutkimuksissa
Onkilammi (Juupajoki)

Onkilammi  on Pirkanmaalla Juupajoella sijaitseva lampi. Lammen pinta-ala on 3,6 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Pihlajavuoren juurella olevassa soistuvassa painanteessa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Järven kuivalla kaakkoisrannassa on vapaa-ajan asunto. Sinne tuleva metsäautotie kiertää järven itäpuolelta ja siihen yhtyy pohjoispuolella muita metsäteitä. Lammen itäpuolelta kulkee Tampere–Haapamäki-rautatie, jonka jyly kuuluu lammelle. Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu
Heinälammi (Juupajoki)

Heinälammi  on Pirkanmaalla Juupajoen Lylyssä sijaitseva lampi. Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Lylysuon pohjoisosissa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat suota. Lammen lähellä kulkee kantatieltä 58 haarautuva tie, josta haarautuu Lylyyn menevä metsäautotie. Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,1 metriä mpy. Lammen läpi virtaa Kalliojärvestä Ala-Lylyjärveen virtaava luontainen puro
Kaksoslammit (Juupajoki)

Kaksoslammit , jotka toisinaan erotellaan lisämääreillä läntinen ja itäinen , ovat Pirkanmaalla Juupajoella Hulippaan lähellä sijaitsevat lammet. Isosuolla sijaitsee neljä lampea, joista Kaksoislammet ovat suon itäpuolella. Läntinen lampi on suurempi: sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, pituus 200 metriä ja leveys 100 metriä. Lammilla ei ole kartan mukaan saaria ja ne ovat autioita. Senselvennä rantaviivan pituus on 500 metriä. Itäinen Kaksoislampi sijaitsee koillispuolella alle 100 metrin etäisyydellä. Sen halkaisija on noin 90 metriä. Lammille pääsee Isosuon rantoja seuraavia metsäautoteitä pitkin. Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) ne kuuluvat
Kilpilammi (Juupajoki)

Kilpilammi  on Pirkanmaalla Juupajoella Hulippaan lähellä sijaitseva lampi. Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Isosuon länsilaidalla Nälkäkankaan alla. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota. Lammen itäpuolelta sen ohittaa korkeajännitelinja ja Nälkäkankaan päältä kulkee kantatie 58. Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 143,1 metriä mpy. Isosuo on ojitettu ja yksi suo-oja on johdettu lampeen
Kirvesjärvi (Juupajoki)

Kirvesjärvi  on Pirkanmaalla Juupajoella Hulippaan lähellä sijaitseva järvi. Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee ojitetun Päijänteensuon etelälaidalla kankaalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Yhdystie 3421 ohittaa sen eteläpuolelta. Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132 metriä mpy. Päijännesuo on ojitettu ja suo kallistaa etelään päin
Kurkijärvi (Pälkäne, Ämmätsä)

Kurkijärvi  on Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi. Järven pinta-ala on 5,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ämmätsänjärven–Myllyojan valuma-alueeseen (35.785) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,3 metriä mpy.
Kurkijärvi (Padasjoki)

Kurkijärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella ja Pälkäneellä sijaitseva järvi. Järven pinta-ala on 11,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ämmätsänjärven–Myllyojan valuma-alueeseen (35.785) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,4 metriä mpy.
Vähä Hankajärvi

Vähä Hankajärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi. Järven pinta-ala on 13 hehtaaria. Se on 1,1 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä. Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueeseen (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,2 metriä mpy.
Jaakko Kaukanen

Jaakko Sakari Kaukanen (s. 21. elokuuta 1955 Kajaani) on suomalainen kenraaliluutnantti evp. ja entinen Rajavartiolaitoksen päällikkö.  Kaukanen valmistui ylioppilaaksi 1974, Kadettikoulusta 1978 ja Sotakorkeakoulusta 1987. Hän toimi Kaakkois-Suomen rajavartioston nuorempana upseerina 1978–1984 ja komentajana 2000–2004. Lapin rajavartioston komppanianpäällikkönä Kaukanen oli 1984–1985, toimistoupseeri 1987–1989 ja apulaiskomentaja 1995–2000. Kainuun rajavartiostossa hän työskenteli toimistopäällikkönä 1989–1991, Rajavartiolaitoksen esikunnassa esikuntaupseerina ja apulaisosastopäällikkönä 1991–1995 ja Rajavartiolaitoksen apulaispäällikkönä 2004–2008. Rajavartiolaitoksen päällikkö Kaukanen oli vuodesta 2008 vuoteen 2018, jolloin hän jäi eläkkeelle. Hänen seuraajansa oli kenraaliluutnantti Ilkka Laitinen. Kaukanen ylennettiin luutnantiksi 1978, yliluutnantiksi 1980, kapteeniksi 1984, majuriksi 1989, everstiluutnantiksi 1992, everstiksi 1997, prikaatikenraaliksi 2004, kenraalimajuriksi 2004 ja kenraaliluutnantiksi 2008. Hän eläköityi Rajavartiolaitoksen johtajan tehtävästä 31
Pyhäjärven kahakka

20. marraskuuta 1917 Pyhäjärvi Vpl suojeluskunta työväen järjestyskaarti Jalmari Pusa Heikki Kaljunen n. 200 n. 250 3 kuollutta,6 haavoittunutta ei tappioita Pyhäjärven kahakka oli Viipurin läänin Pyhäjärvellä 20. marraskuuta 1917 tapahtunut aseellinen yhteenotto, jossa vastakkain olivat Heikki Kaljusen johtama Viipurin työväen järjestyskaartin osasto sekä Jalmari Pusan komentama Pyhäjärven suojeluskunta. Marraskuun yleislakon levottomuuksiin liittyvät tapahtumat saivat alkunsa, kun Kaljusen johtama työväen järjestyskaartin osasto lähti 19. marraskuuta suorittaman elintarvike- ja asetakavarikkoja Karjalan kannaksen pitäjiin. Saavuttuaan seuraavana päivänä Pyhäjärven asemalle, Kaljusen joukkoa oli vastassa parisataa suojeluskuntalaista, jotka alkoivat ampumaan asemalle pysähtynyttä järjestyskaartin junaa. Lyhyen tulitaistelun seurauksena sai välittömästi surmansa kaksi suojeluskuntalaista, loppujen lähtiessä pakoon tai jäätyä Kaljusen miesten vangeiksi. Välikohtaus oli osa jo keväästä asti käynnissä olleeseen työväenliikkeen ja porvariston väliseen valtataisteluun, joka lopulta johti tammikuussa 1918 käynnistyneeseen sisällissotaan. Järjestyskaartin suorittamien elintarviketakavarikkojen taustalla oli maassa vallitseva ruokapula ja jopa suoranainen nälänhätä, joka paheni entisestään varakkaiden maanviljelijöiden ja porvariston hamstrattua itselleen elintarvikkeita. Työväen järjestyskaartit yrittivät riisua porvaristoa aseista myös turvatakseen 14
Tonttu Toljanterin joulupulma

Tonttu Toljanterin joulupulma on Yle TV2:n vuonna 1998 tuottama suomalaisen Teatteri Eurooppa Neljän joulukalenterisarja, joka esitettiin ensimmäisen kerran Yle TV2-kanavalla 1. joulukuuta 1998 – 24. joulukuuta 1998 . Joulukalenteri oli ensimmäinen Tonttu Toljanteri -sarja. Sarja esitettiin uusintana 1. joulukuuta 2004 – 24. joulukuuta 2004  ja 1. joulukuuta 2012 – 24. joulukuuta 2012 Yle TV2-kanavalla. Sarja oli niin suosittu, että seuraavana vuonna 1999 tehtiin televisiosarja Tonttu Toljanterin tarinoita. Sarja kuvattiin Survon kartanossa, Jyväskylässä. VLMedia julkaisi sarjan DVD:llä 2
Tonttu Toljanterin tarinoita

Tonttu Toljanterin tarinoita on vuonna 1999 Yle TV2:n tuottama suomalainen lastenohjelma, jota esitettiin 1. marraskuuta 1999 – 3. tammikuuta 2000. Ohjelma on esitetty uusintana 1. joulukuuta 2001 – 30. joulukuuta 2001, 23. joulukuuta 2005 - 6. tammikuuta 2006 ja 17. joulukuuta 2018 – 28. joulukuuta 2018. Ohjelman nimikkohenkilöä Tonttu Toljanteria näyttelee Kunto Ojansivu. Sarja on julkaistu VHS:nä vuonna 1999 nimellä Pikku Kakkosen parhaat Tonttu Toljanterin parhaat
Ethereum

Ethereum on lohkoketjuteknologiaa hyödyntävä avoimen lähdekoodin tietojenkäsittely-ympäristö. Ethereumista käytetään nimityksiä älysopimusten alusta, ekosysteemi tai käyttöjärjestelmä hajautetuille sovelluksille. Ethereum on myös kryptovaluutta. Se ei ole kuitenkaan suunniteltu puhtaaseen valuutan roolin kuten esimerkiksi Bitcoin. Ethereum on ennen kaikkea käyttöjärjestelmä, jonka päälle kuka tahansa voi luoda älysopimuksia, hajautettuja sovelluksia tai omia kryptovaluuttoja (token). Ethereumin älysopimukset prosessoidaan Turing-täydellisen Ethereum Virtual Machinen (EVM) avulla. Ethereumilla voi myös toteuttaa ICO-anteja (initial coin offering, vrt. IPO, initial public offering), joissa joukkorahoituksen valuuttana käytetään perinteisten fiat-valuuttojen sijaan kryptovaluuttoja. Ethereumin lohkoketjua ylläpitäjät Bitcoinin tavoin louhijat. Ne saavat louhintatyöstä vastineeksi Ethereumin natiivivaluuttana toimivaa Etheriä (lyhenne: ETH). Etheriä käytetään Ethereum-alustalla transaktioiden maksuun. Ethereum on siirtynyt louhijoita vaativasta Proof of Work -konsensuksesta Proof-of-Stake-konsensusalgoritmiin
Operaatio Lam Son 719

8. helmikuuta – 24. maaliskuuta 1971 Etelä-LaosLaosin kuningaskunta Pohjois-Vietnamin voitto Etelä-Vietnam Yhdysvallat Pohjois-Vietnam Hoàng Xuân Lãm Lê Trọng Tấn 15 000 40 000–60 000 5 000 kaatunutta ja haavoittunutta2 500 kadonnutta 253 kaatunutta1 149 haavoittunutta ? Operaatio Lam Son 719 oli Etelä-Vietnamin armeijan operaatio Laosissa Vietnamin sodan aikana 8. helmikuuta – 24. maaliskuuta 1971. Operaation tavoitteena oli katkaista Hồ Chí Minhin huoltotietä pitkin Pohjois-Vietnamista Etelä-Vietnamiin kulkeneet täydennykset. Sen tarkoituksena oli osoittaa, että Etelä-Vietnam pystyi pitämään yksin puoliaan kommunisteja vastaan samalla, kun Yhdysvallat pyrki Richard Nixonin johdolla vähentämään osuuttaan sodassa niin sanotussa vietnamisaatiossa. Etelä-Vietnamin armeija valtasi tavoitteena olleen Tcheponen kaupungin Laosissa, mutta vetäytyminen takaisin Vietnamiin muuttui sekasorroksi Pohjois-Vietnamin vastahyökkäysten takia. Vain noin puolet operaatioon osallistuneista pääsi takaisin Etelä-Vietnamiin. Tästä huolimatta operaation kerrottiin virallisesti olleen menestys, ja sen jälkeen Nixon ilmoitti vetävänsä 100 000 amerikkalaista sotilasta pois Vietnamista. Kenraali Creighton Abrams suunnitteli vuoden 1971 alussa operaation Hồ Chí Minhin huoltotietä pitkin Pohjois-Vietnamista Etelä-Vietnamiin kulkevien täydennysten katkaisemiseksi. Yhdysvallat oli alkanut vähentää joukkojaan Vietnamissa presidentti Richard Nixonin kaudella, ja sekä Yhdysvallat että presidentti Nguyễn Văn Thiệun johtama Etelä-Vietnam halusivat todistaa Vietnamin tasavallan armeijan kykenevän pitämään puolensa myös itsenäisesti
Pyhän Hengen kaste

Pyhän Hengen kaste eli henkikaste on kristillisen teologian käsite, joka tarkoittaa uskoon tulemisen eli uudestisyntymisen jälkeen koettavaa ns. toista siunausta eli toista armon tekoa. Käsite perustuu ennen kaikkea kahteen Raamatun kohtaan. Ensimmäisessä niistä Johannes Kastaja sanoo: "Minä kastan teidät vedellä, mutta on tuleva minua väkevämpi. Minä en kelpaa edes avaamaan hänen kenkiensä nauhoja. Hän kastaa teidät Pyhällä Hengellä ja tulella." Toisessa kohdassa Jeesus puolestaan sanoo: "Johannes kastoi vedellä, mutta teidät kastetaan Pyhällä Hengellä. Siihen ei ole enää montakaan päivää." Uudestisyntymisessä ihminen syntyy Pyhästä Hengestä (Joh. 3:5–8), mutta Pyhän Hengen kasteessa hän täyttyy Pyhällä Hengellä (Ap.t. 2:4; Ef
Gordon Audley

Gordon Vernon Audley (20. huhtikuuta 1928 Winnipeg, Kanadan dominio, Brittiläinen imperiumi – 1. lokakuuta 2012 Orangen piirikunta, Kalifornia, Yhdysvallat) oli kanadalainen pikaluistelija ja olympiamitalisti. Audley voitti 500 metrillä olympiapronssia Oslossa 1952. Hän jakoi pronssin Norjan Arne Johansenin kanssa. Audley kilpaili talviolympialaisissa myös Sankt Moritzissa 1948 ja Cortina d’Ampezzossa 1956.
(You’re the) Devil in Disguise

Britannian singlelista: 1. Suomen virallinen lista: 1. VG-lista: 1.Yhdysvallat The Hot 100: 3. (You’re the) Devil in Disguise on Elvis Presleyn vuoden 1963 single, jonka Bill Giant, Bernie Baum ja Florence Kaye tekivät. Kappale julkaistiin Elvis Presley Musicilla kesäkuussa 1963. Single sijoittui Yhdysvaltain Billboardin singlelistan 3. sijalle 10. elokuuta 1963. RIAA myönsi kappaleelle kultasertifikaatin 500 000 myydyn kappaleen ylittämisestä. Suomessa kappale sijoittui Suomen virallisen listan sijalle 1.
Keravan taistelu

31. tammikuuta 1918 Kerava valkoiset perääntyivät punaiset lähettivät joukkoja Itä-Uudellemaalle Itä-Uudenmaan suojeluskunnat punaiset Gunnar Stenbäck 5 kaatui9 haavoittui4 vangittiin (tapettiin) 6 kaatui5 haavoittui Keravan taistelu oli osana Suomen sisällissotaa Keravalla 31. tammikuuta 1918 käyty taistelu, jossa valkoiset yrittivät vallata Keravan rautatieaseman punaisilta. Taistelu päättyi valkoisten perääntymiseen. Itä-Uudenmaan suojeluskuntien johto, johon kuuluivat muun muassa Gustaf Adolf Silfverhjelm, kapteeni T. Nummelin sekä jääkärit Gunnar Stenbäck ja Sulo-Weikko Pekkola, päättivät neuvottelussa Porvoossa 30. tammikuuta hyökätä Keravan asemalle. Hyökkäyksen tarkoitus oli yrittää saada lennätinyhteys kenraali Mannerheimiin, jotta Itä-Uudenmaan suojeluskunnat saisivat tietoa tilanteesta muualla maassa ja toimintaohjeita. Oli myös ilmoitettu, että Keravan työväentalolla olisi suurehko asevarasto, joka haluttiin saada suojeluskunnille. Pääradan katkaisemisen arveltiin myös auttavan kenraali Mannerheimin joukkoja. Hyökkäysaietta ei onnistuttu pitämään salaisuutena, vaan kaupungilla puhuttiin siitä jo samana iltana ja kaupungin punaiset menivät Keravaan varoittamaan sikäläisiä joukkoja. Itä-Uudenmaan suojeluskuntien ylipäällikkö Silfverhjelm jäi Porvooseen ja Stenbäck johti hyökkäystä
Lean Service Creation

Lean Service Creation (LSC) on Creative Commons -lisensoitu palvelumuotoilu- ja tuotekehitysprosessi. Menetelmässä palvelukehityksen kannalta keskeisiä kysymyksiä ja vaiheita työstetään valmiiden työskentelypohjien avulla. Menetelmä korostaa liiketoimintaongelman ja käyttäjäongelman yhdistämistä, lyhyitä tuotekehityssyklejä ja tehtyjen ratkaisujen jatkuvaa validoimista. Lean Service Creation kumpuaa Lean Startup, Agile software development ja Design Thinking -ideologioista yhdistäen näiden kantavia teemoja ja käytäntöjä askeleittain eteneväksi prosessiksi ja työskentelypohjiksi. Lean Service Creation -menetelmä syntyi ja jalostui suomalaisen it- ja palvelumuotoiluyritys Futuricen sisäisessä käytössä. Ensimmäiset Lean Service Creation -työskentelypohjat loivat ja näihin liittyvän opaskirjan kirjoittivat Hanno Nevanlinna, Juha Pesonen sekä myöhemmin Aalto-yliopistoon työelämäprofessoriksi siirtynyt Risto Sarvas. Lean Service Creation -menetelmän Creative Commons -lisensoitu materiaali on sittemmin käännetty ja julkaistu mm. Brasiliassa ja Ranskassa.
Ramadin ensimmäinen taistelu

6. – 10. huhtikuuta 2004 Ramadi, Irak Yhdysvaltojen voitto Yhdysvallat Irakilaiset kapinallisryhmät 16 kaatunutta25 haavoittunutta noin 250 kaatunuttasatoja haavoittuneita Ramadin ensimmäinen taistelu oli yhteenotto Irakin sodanaikana 6. – 10. huhtikuuta 2004 Yhdysvaltojen merijalkaväen ja irakilaisten kapinallisten välillä Ramadin kaupungissa Anbarin maakunnassa. Taistelut kiihtyivät Ramadissa samaan aikaan, kun amerikkalaisjoukot etenivät läheisessä Fallujan kaupungissa. Ramadissa merijalkaväki jäi useisiin väijytyksiin, mutta kapinalliset voitettiin lopulta järjestelmällisellä talosta taloon hyökkäyksellä. Ramadin kaupunki sijaitsee Anbarin maakunnassa Irakin niin sanotun sunnikolmion alueella, eli sen asukkaiden valtaosa on esimerkiksi maan eteläosien šiialaisesta väestöstä poiketen sunnalaisia. Alue oli tärkeää Saddam Husseinin kannatusaluetta ja Yhdysvaltojen miehitettyä Irakin Irakin sodan jälkeen Ramadista tuli yksi amerikkalaisvastaisen liikkeen keskuksista. Kaupungin turvallisuustilanne heikkeni nopeasti. Vastarintaliikkeet asensivat tienvarsipommeja ja toteuttivat väijytyksiä. Amerikkalaiset pyrkivät aluksi pitämään matalaa profiilia ja luovuttamaan vastuun kaupungin hallinnosta paikallisille irakilaisille, jotka joutuivat kuitenkin myös vastarintaliikkeiden kohteeksi