nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Romania

Romanian sijainti Kesto: 2 minuuttia ja 19 sekuntia.2:19 Romania (rom. România) on valtio Kaakkois-Euroopassa. Sen naapurimaita ovat Ukraina, Moldova, Bulgaria, Serbia ja Unkari. Romanialla on myös kaistale Mustanmeren rantaa. Romanian pinta-ala on 238 391 neliökilometriä ja maassa oli vuoden 2019 tietojen mukaan noin 19,3 miljoonaa asukasta. Maan pääkaupunki on Bukarest. Karpaattien vuoristo ja Tonavan valuma-alue hallitsevat sen pinnanmuotoja. Romania on saanut nimensä Rooman valtakunnalta. Keskiajalla se oli jakautuneena Valakian, Moldavian ja Transilvanian ruhtinaskunniksi. Maata ovat hallinneet osmanit sekä Habsburgit. Toisen maailmansodan jälkeen Romaniasta tuli kommunistinen tasavalta, jota Gheorghe Gheorghiu-Dej ja Nicolae Ceaușescu johtivat yhteensä 40 vuoden ajan vuosina 1945–1989
Ranska

Kesto: 1 minuutti ja 20 sekuntia.1:20 Ranskan tasavalta (ransk. République française) eli Ranska (ransk. France, [fʁɑ̃s]) on valtio, joka koostuu Länsi-Euroopassa sijaitsevasta ydinalueesta sekä useista merentakaisista alueista. Merentakaiset alueet mukaan luettuna Ranskan pinta-ala on 643 801 neliökilometriä ja väkiluku on noin 67,5 miljoonaa. Ranskan eurooppalainen ydinalue, jota kutsutaan termillä France métropolitaine, sijaitsee lauhkealla ilmastovyöhykkeellä lukuun ottamatta aivan eteläisintä seutua, jossa vallitsee välimerenilmasto. Euroopan Ranskan pinta-ala on 551 500 neliökilometriä, joten se on maanosansa kolmanneksi laajin valtio Venäjän ja Ukrainan jälkeen. Nykyisen Ranskan valtion katsotaan syntyneen vuonna 843, kun Kaarle Suuren pojanpojat jakoivat Frankkien valtakunnan keskenään Verdunin sopimuksella. Näin syntyi kolme valtakuntaa, joista läntisin, Länsi-Frankia, kattoi suurin piirtein nykyisen Manner-Ranskan alueen. Länsi-Frankiassa valtaan nousi vuonna 987 Hugo Capet. Hänen jälkeläisiään ovat kaikki Ranskan kuninkaat eli kapetingit, myös suvun sivuhaaroihin kuuluneet Valois’t ja Bourbonit. Ranska on Yhdistyneiden kansakuntien jäsen, Euroopan unionin ja Naton perustajajäsen sekä YK:n turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen
Rasismi

Rasismi on syrjintää ihmisen etnisen ryhmän tai muun syntyperään liittyvän seikan perusteella. Rasismi voi olla ajattelutapa tai toimintaa – ihmisryhmä voidaan arvottaa ihonvärin tai kansalaisuuden perusteella alempiarvoiseksi kuin muut ryhmät, tai häneen kohdistetaan rotusyrjintää. Syrjintä on kielletty Suomen lainsäädännössä ja kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa. Ksenofobia eli muukalaiskammo on eri kulttuureissa yleinen ilmiö. Euroopan historiassa esimerkki tästä on antisemitismi eli juutalaisviha. Länsimaiden historiassa rasistinen ajattelu kehittyi kolonialismin ja orjakaupan oikeuttamisen yhteydessä. 1800-luvulla yleistyivät näennäistieteelliset rotuluokittelut, joille perusteltiin valkoisten ylivaltaa. Rotuerottelu jatkui Etelä-Afrikassa apartheidina 1900-luvun lopulle saakka. Yhdysvalloissa mustien asema pysyi heikkona vielä orjuuden lakkauttamisen jälkeen ja vasta 1950-luvulla noussut kansalaisoikeusliike toi yhtäläiset oikeudet. Äärimmäiseen muotoonsa rasismi kehittyi natsi-Saksassa, jossa rotuoppeihin nojautuen toteutettiin holokausti, juutalaisten ja muiden alempiarvoisina pidettyjen kansanryhmien järjestelmällinen joukkomurha. Toisen maailmansodan jälkeen perustettiin Yhdistyneet kansakunnat, joka on julkilausumissaan tuominnut etniseen alkuperään perustuvan epätasa-arvoisen kohtelun. Rasismia pidetään moraalisesti tuomittavana, koska se saattaa ihmisiä jyrkästi eriarvoiseen asemaan pätemättömillä perusteilla
Rooma

Koordinaatit: 41°53′44″N, 12°28′56″E Rooma (ital., lat. Roma) on Italian pääkaupunki ja väkiluvultaan Italian suurin kaupunki. Se sijaitsee lähellä Italian länsirannikkoa, Tiberjoen varrella. Rooma, joka tunnetaan myös ”ikuisena kaupunkina” (lat. urbs aeterna), on lähes 3 000 vuoden ikäinen, ja sillä on pitkä historia Rooman valtakunnan, katolisen kirkon, yhdistyneen Italian kuningaskunnan ja nykyisen Italian tasavallan pääkaupunkina. Roomassa on useita hyvin merkittäviä historiallisia rakennuksia, kuten Colosseum ja maailman suurin uskonnollinen rakennus Pietarinkirkko. Muita tunnettuja paikkoja ovat muun muassa Espanjalaiset portaat, Pantheon ja Forum Romanum. Rooman historiallinen keskusta on Unescon maailmanperintökohde. Vatikaanin kaupunkivaltio on itsenäinen valtio Rooman rajojen sisällä. Roomassa oli vuoden 2022 lopussa yli 2,8 miljoonaa asukasta. Rooman metropolialueen asukasluku on noin 4,2 miljoonaa (2015)
Radio

Radio on radioaaltoja soveltava teknologia. Radio mahdollistaa informaation - kuten äänen, kuvan, videon, datan ja niin edelleen - välittämisen langattomasti. Radioaaltoja hyödynnetään myös tutkissa, lääketieteellisessä kuvantamisessa (radiologia, Ultraäänitutkimus), maaperän tutkimuksessa, itkuhälyttimissä, auton etälukituksessa - ja niin edelleen. Radioaallot eivät tarvitse mitään väliainetta, vaan ne etenevät tyhjiössä, ilmassa ja monissa muissa väliaineissa, kuten puussa, lasissa ja betonissa. Eri väliaineet heikentävät radioaaltoja eri tavoin. Radioaallot ovat sähkömagneettisen spektrin radiotaajuusalueen sähkömagneettisia aaltoja. Radioaaltoja moduloimalla voidaan välittää informaatiota lähettimestä vastaanottimeen. Unescon julistamaa Maailman radiopäivää on vietetty 13. helmikuuta vuodesta 2012 lähtien. Radiolähetyksen radiosignaalin ohittaessa vastaanottoantennin indusoituu siihen radioaallon energiaa; jännite, jolloin radiolähetyksen koodattu (moduloitu) sisältö voidaan purkaa (demoduloida) kyseistä tarkoitusta varten tehdyllä radiovastaanottimella. Vaikka sanaa radio käytetään tämän ilmiön kuvaamiseen, myös televisio, tutka, matkapuhelimet ja niin edelleen, käyttävät hyväkseen radioaaltoja ja tarvitsevat radiolähettimen ja vastaanottimen. Sähkömagneettisen säteilyn aaltoliikkeen teorian ja viestinnän mahdollisuuden esitti ensimmäisenä James Clerk Maxwell vuonna 1873
Richard Stallman

Richard Matthew Stallman (s. 16. maaliskuuta 1953 New York) on yhdysvaltalainen ohjelmoija, vapaiden ohjelmistojen puolestapuhuja, GNU-projektin ja Free Software Foundationin perustaja. Stallman oli nimen POSIX ehdottaja. Stallman tunnetaan hakkeripiireissä myös nimensä alkukirjaimista muodostetulla käyttäjätunnuksellaan rms. Stallmanin kehittämiin ohjelmiin lukeutuvat GNU Emacs, GNU C -kääntäjä (gcc) ja GNU Debugger (gdb) sekä GNU linker (ld). Hän on luonut GNU GPL -lisenssin, joka on yksi suosituimmista vapaiden ohjelmistojen levityslisensseistä. 1990-luvun puolivälistä Stallman on kuitenkin käyttänyt valtaosan ajastaan poliittiseen vaikuttamiseen ja vapaiden ohjelmistojen puolesta puhumiseen. Hän on myös vastustanut ohjelmistopatentteja ja tekijänoikeuslain laajennuksia. Stallman tutustui tietokoneisiin ensi kerran 1960-luvulla ollessaan vielä koulussa. Päästyään töihin IBM:lle Stallman kirjoitti ensimmäisen tietokoneohjelmansa. Vaikka Stallmanilla oli lahjoja tutkimustyöhön (hän työskenteli jonkin aikaa Rockefeller Universityn biologian laitoksella), jatkoi hän tietokoneiden parissa ja lähti opiskelemaan Harvardin yliopistoon
Ronald Rivest

Ronald Linn Rivest (s. 6. toukokuuta 1947 Schenectady, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen tietotekniikan professori, salausasiantuntija ja yksi RSA-algoritmin keksijöistä. RSA:n ”R”-kirjain tarkoittaa Rivestiä. Hän on myös keksinyt symmetriset avainsalausalgoritmit RC2, RC4 ja RC5 sekä oli toinen RC6-algoritmin keksijöistä (RC1:tä ei koskaan julkaistu). ”RC” tulee sanoista Rivest Cipher tai Ron's Code. RC6 oli yksi ehdokkaista AES-standardiksi. Rivest on myös kehittänyt MD2-, MD4-, MD5- ja MD6-tiivistefunktiot. Hän sai Turing-palkinnon vuonna 2002 yhdessä Adi Shamirin ja Leonard Adlemanin kanssa työstä julkisen avaimen salauksen parissa.
RSA

RSA on julkisen avaimen salausalgoritmi, jota käytetään laajalti muun muassa elektronisessa kaupankäynnissä. Ron Rivest, Adi Shamir ja Len Adleman kehittivät algoritmin vuonna 1977; menetelmän nimi tulee heidän sukunimiensä alkukirjaimista. RSA:n kuvaus julkaistiin vuonna 1978 Communications of the ACM -julkaisussa. Julkaisussa motivaatioksi mainittiin Diffie-Hellman avaintenvaihtoa kuvaava artikkeli New Directions in Cryptography. RSA oli ensimmäinen käytännöllinen julkisen avaimen salaus. RSA:n turvallisuus perustuu olettamukseen, jonka mukaan erittäin suurien alkulukujen (jaollinen vain itsellään) tulon tekijöihinjako on vaikeaa. Kyseessä on yksisuuntainen modulaari funktio, joka on helppo laskea mutta todella hankalaa ja aikaa vievää laskea taaksepäin. MIT sai Yhdysvalloissa RSA:ta koskevan patentin vuonna 1983. Patentti raukesi syyskuussa 2000. Patentti ei koskenut muita maita, koska algoritmi oli jo julkaistu ennen patenttihakemusta. RSA perustuu julkiseen ja yksityiseen avaimeen ja siihen, ettei yksityistä avainta voida nykytekniikalla käytännössä johtaa julkisesta avaimesta. Julkisen avaimen avulla voidaan luoda salattuja viestejä, jotka voidaan lukea ainoastaan yksityisen avaimen avulla
Radio Pooki

Radio Pooki on puolivaltakunnallinen radiokanava, joka soittaa kotimaista tanssimusiikkia. Kanava tarjoaa kuuntelijoilleen sataprosenttisesti suomenkielisen, pääasiassa iskelmämusiikin lisäksi muun muassa kuuluvuusalueen uutisia. Ohjelmistoon kuuluu myös mm. viikoittainen jumalanpalvelus, seurat, sekä kahdesti viikossa lähetettävä osto- ja myyntiohjelma Puotipuksut. Vuodenvaihteessa 2020–2021 MTV alkoi tuottamaan uutisia Radio Pookille, jotka päättyivät 4.4.2024 klo 22 uutisiin. Tekoälyn lukemat uutiset alkoivat 5.4.2024. Uutiset tuottaa STT. Kanavan toimitusjohtajana toimi aikaisemmin Tapio Järvelä, mutta kanavan siirryttyä SBS Finlandin omistukseen vuonna 2012, toimitusjohtajaksi vaihtui Leena Puntila
Radium

Radium (lat. radium) on maa-alkalimetalleihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ra, järjestysluku 88 ja CAS-numero 7440-14-4. Se on radioaktiivinen, hopeanvalkoinen, pehmeä metalli, jonka elektronegatiivisuus on 0,9 ja ensimmäinen ionisoitumisenergia 510 kJ/mol. Sen löysivät Pierre ja Marie Curie vuonna 1898 Joachimsthalin (nyk. Jáchymovin) pikivälkkeestä. Kymmenestä tonnista piki­välkettä saatiin kuitenkin vain milli­gramma radiumia. Radium muistuttaa kemiallisilta ominaisuuksiltaan bariumia, mutta on sitä reaktiivisempaa. Radiumyhdisteet värjäävät liekin voimakkaan punaiseksi. Radiumilla on 25 tunnettua isotooppia, jotka kaikki ovat radioaktiivisia. Niistä neljää esiintyy luonnossakin uraania tai toriumia sisältävissä mineraaleissa, koska ne ovat näistä alkuaineista alkavien hajoamissarjojen välijäseniä. Yleisin ja pitkäikäisin radiumisotooppi on U-238:sta alkavaan hajoamissarjaan kuuluva Ra-226, jonka puoliintumisaika on 1602 vuotta. Sitäkin on luonnossa vain hivenmääriä, sillä se hajoaa edelleen alfahajoamisen kautta radoniksi ja se taas erinäisten muiden välivaiheiden (Po-218, Pb-214, Bi-214, Po-214, Pb-210, Bi-210, Po-210) kautta lopulta lyijyksi (Pb-206)
Radioaallot

Radioaallot ovat sähkömagneettisia aaltoja, joiden taajuusspektri on määrittelijästä riippuen 30–3 000 hertsistä noin 300–3 000 gigahertsiin (GHz) ja aallonpituus millimetreistä kymmeniin tuhansiin kilometreihin. Periaatteessa radioaaltoja ovat kaikki tätäkin pidemmät (pienitaajuisemmat) sähkömagneettiset aallot. Radioaallot eivät ole vain ihmisen tuottamia radiolähetysten lähetysaaltoja, sillä radioaaltoja on ympärillämme myös luonnostaan: kaikki kappaleet, joiden lämpötila on absoluuttista nollapistettä korkeampi, emittoivat radioaaltoja. Luonnolliset säteilylähteet, kuten salamat, Aurinko ja pulsarit – kuten myös ihmiskeho – tuottavat radiotaajuusalueen sähkömagneettista säteilyä. Sähkömagneettisen säteilyn yksittäisen kvantin eli fotonin energia on suoraan verrannollinen säteilyn taajuuteen ja kääntäen verrannollinen aallonpituuteen. Kuiva ilma on radioaalloille käytännössä tyhjiöön verrattava väliaine. Tyhjiössä sähkömagneettisen kentän energia jakautuu tasan magneetti- ja sähkökentän kesken. Se mikä ei ole vakio, on säteilyn intensiteetti, eli pinta-alayksikölle osuvan säteilynergian määrä aikayksikössä. Intensiteetti määritellään yleensä watteina yhden neliömetrin alalle. (s. 42) Fotonin energia E määräytyy taajuudesta: 𝐸=ℎ𝑓, jossa h on Planckin vakio 6,626196 · 10-34 Js, ja f on taajuus. Fotonilla on myös liikemäärämomentti p, suuruudeltaan 𝑝=ℎ/𝜆, missä λ on aallonpituus
Rutherford B. Hayes

Rutherford Birchard Hayes (4. lokakuuta 1822 Delaware, Ohio – 17. tammikuuta 1893 Fremont, Ohio) oli Yhdysvaltain 19. presidentti vuosina 1877–1881. Ennen presidenttikauttaan Hayes palveli Unionin armeijassa Yhdysvaltain sisällissodassa ja sai kenraalimajurin brevet-arvon. Sodan päätyttyä Hayes toimi kongressiedustajana ja Ohion kuvernöörinä. Presidentinvaaleissa Hayes hävisi selvästi vastaehdokkaalleen Samuel J. Tildenille, mutta ääntenlaskentaan liittyneiden epäselvyyksien takia republikaanienemmistöinen komissio julisti Hayesin presidentiksi. Komissio kuitenkin suostui joihinkin demokraattien vaatimuksiin riidan välttämiseksi. Hayesin presidenttikauden suurimmat päätökset liittyivät sisäpolitiikkaan. Hayes toteutti puolueensa lupauksen demokraateille: hän veti liittovaltion joukot vanhoista etelävaltioista sekä nimitti useita etelävaltiolaisia korkeisiin poliittisiin virkoihin, mikä suututti osan Hayesin tukijoista. Käynnissä olleen laman vuoksi Hayes joutui rauhoittelemaan työpaikkojensa puolesta pelänneitä amerikkalaisia ja ryhtyi tämän vuoksi muun muassa rajoittamaan kiinalaisten maahanmuuttoa
Richard Nixon

Richard Milhous Nixon (9. tammikuuta 1913 Yorba Linda, Kalifornia, Yhdysvallat – 22. huhtikuuta 1994 New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko ja Yhdysvaltain 37. presidentti (1969–1974). Hän on ainoa Yhdysvaltain presidentti, joka on eronnut virastaan kesken kauden. Tämä tapahtui monimutkaisen Watergate-skandaalivyyhden seurauksena. Oikeustieteellisen koulutuksen saanut Nixon toimi ennen presidenttiyttään kongressin edustajainhuoneen jäsenenä (1947–1950) ja Kalifornian osavaltion senaattorina (1950–1953) sekä Yhdysvaltain 36. varapresidenttinä Dwight D. Eisenhowerin aikana (1953–1961). Hän hävisi vuoden 1960 presidentinvaalit niukasti John F. Kennedylle ja vetäytyi väliaikaisesti politiikasta, mutta teki paluun saman vuosikymmenen lopulla ja voitti vuoden 1968 presidentinvaalit. Nixonin presidenttikausien suurin haaste oli hänen edeltäjiensä aloittama Vietnamin sota, joka päättyi Yhdysvaltain osalta vuoden 1973 aseleposopimukseen ja amerikkalaisten sotilaiden vetämiseen pois maasta
Ryanair

Ryanair on vuonna 1985 perustettu irlantilainen ja Euroopan suurin halpalentoyhtiö. Se on matkustajamäärillä mitattuna myös maailman suurimpia lentoyhtiöitä. Yrityksen kilpailustrategiana on kustannusjohtajuus, mikä on mahdollistanut lentojen hintojen pitämisen alhaisina. Sen tytäryhtiöitä ovat Ryanair UK, Lauda Europe, Buzz ja Malta Air. Yritys on keskittynyt Euroopan sisäisiin lyhyisiin lentoihin. Ryanair aloitti toimintansa perinteisenä täyden palvelun verkostolentoyhtiönä, mutta siirtyi halpalentotoimintamalliin vuonna 1990, jolloin mm. maksuton ruokatarjoilu ja business-luokka lakkautettiin. Yhtiö on operoinut pelkästään Boeing 737 -kalustolla vuodesta 1994. Ryanair käyttää pääasiassa uudehkoja Boeing 737-800 -lentokoneita, joita sillä on käytössään 254 kappaletta, mutta yhtiö aikoo korvata suurimman osan laivastostaan Boeing 737 MAX 200 -koneilla vuoden 2024 joulukuuhun mennessä. Yhtiö on mallin suurin käyttäjä. Yhtiöllä on myös yksi tilauslento- ja koulutuskäytössä oleva Boeing 737-700 -lentokone. Yritys pyrkii halpoihin hintoihin
Sri Lanka

Sri Lankan sijainti Kesto: 2 minuuttia ja 54 sekuntia.2:54 Sri Lankan demokraattinen sosialistinen tasavalta eli Sri Lanka (”ylevä maa”) on saarivaltio Intian valtameressä Intian eteläpuolella. Vuosina 1948–1972 Sri Lanka tunnettiin nimellä Ceylon. Maan 21,5 miljoonasta asukkaasta suurin osa kuuluu ryhmiltään joko buddhalaisiin singaleeseihin tai hindulaisiin tamileihin. Näiden välille kehittynyt jännite kiristyi pitkittyneeksi maan sisällissodaksi vuosiksi 1983–2009. Sri Lankan saari sijaitsee Intian valtameressä, Bengalinlahden lounaispuolella. Mannarinlahti ja Palkinsalmi erottavat sen Intian niemimaasta. Aatamin silta, maayhteys Intiaan, on nyt pääasiassa veden alla ja vain sarja matalikkoja ja karikkoja on enää pinnan yllä. Saari on etupäässä tasankoa. Eteläosassa on vuoristoa, jonka korkein huippu on 2 524 metriä. Sri Lankan ilmasto on trooppinen – koillismonsuuni kestää joulukuusta maaliskuuhun ja kaakkoismonsuuni kesäkuusta lokakuuhun. Rannikon alavilla mailla on kuumaa ympäri vuoden, mutta merituuli vilvoittaa iltapäivän tukalimpia hetkiä
Shang-dynastia

Kiinan historia Kiinan tasavalta(Taiwanissa) Shang-dynastia oli Kiinassa noin 1600–1100 eaa. Tällä kaudella loisteliaissa palatseissa asuvat kuninkaat hallitsivat suurta osaa Pohjois-Kiinasta ja kävivät sotia ympäröiviä kansoja vastaan. Perimätiedon mukaan myös pääkaupunki vaihtui tällä kaudella muutaman kerran, mikä viittaa valtataisteluihin eri alueiden aatelissukujen kesken. Shang-kausi tunnetaan parhaiten niin sanotuista oraakkeliluukirjoituksistaan. Shang-kausi päättyi äkkiä Zhou-dynastian nousuun noin 1150–1050 eaa. Shang-dynastia hallitsi Kiinaa erään arvion mukaan noin 1766–1066 eaa.. Täsmällisistä vuosiluvuista huolimatta niitä ei tule ottaa kirjaimellisesti. Toiset sanovat Shang-dynastian alkaneen vasta 1300-luvulla eaa. ja päättymisajankohdaksi ilmoitetaan toisinaan 1122 eaa. Shang-dynastia, jonka loppuvaiheista käytetään myös nimeä Yin 殷, oli maanviljelyyn pohjautuva yhteiskunta, joka harjoitti myös metsästystä ja eläinten kasvatusta. Erityisen merkillepantavaa aikakaudella ovat vanhimmat säilyneet kirjoitukset eli nk
Saddam Hussein

Saddam Hussein 'Abd al-Madžid al-Tikriti (arab. صدام حسين عبد المجيد التكريتي‎, Ṣaddām Ḥusain ʿAbd al-Maǧīd at-Tikrītī; 28. huhtikuuta 1937 – 30. joulukuuta 2006) oli baathistisen Irakin presidenttinä 1979–2003 sekä Irakin pääministerinä vuosina 1979–1991 ja 1994–2003. Häntä paheksuttiin länsimaissa yleisesti, koska hän oli autoritaarinen diktaattori, mutta arabimaailman suhtautuminen häneen oli huomattavan ristiriitaista. Toisaalta häntä ihailtiin panarabialaisuuden ja arabisosialismin tukemisesta, Irakin taloudellisista uudistuksista ja kansainvälisen painostuksen uhmaamisesta. Kuitenkin Baath-puolueen yksinvaltaisuus ja vähemmistöryhmien kohtelu toivat hänelle poliittisia vihamiehiä. Huhtikuussa 2003 Yhdysvaltain johtama liittoutuma syrjäytti Husseinin Irakin sodassa. Hän onnistui pakoilemaan liittoutuman joukkoja, kunnes 13. joulukuuta 2003 amerikkalaisjoukot saivat syrjäytetyn presidentin kiinni hänen kotikaupungissaan Tikritissä. Irakilaisoikeus tuomitsi 5. marraskuuta 2006 Husseinin kuolemaan hirttämällä rikoksista ihmisyyttä vastaan
Äkillinen vakava keuhkotieoireyhtymä

SARS (lyhenne eng. sanoista Severe Acute Respiratory Syndrome eli äkillinen vakava hengitystieoireyhtymä) on hengitystieinfektio, jonka aiheuttaa SARS-koronavirus eli SARS-CoV. Keskimäärin 9,6 % tartunnan saaneista kuolee Maailman terveysjärjestön mukaan. Kuolleisuus kuitenkin vaihtelee likimain välillä 0–50 % riippuen ihmisryhmästä. Muun muassa korkea ikä, miessukupuoli ja tietyt yhtäaikaissairaudet lisäävät kuolleisuutta. SARS aiheutti vuonna 2003 Kiinan Guangdongista alkaneen ja kymmeniin maihin levinneen epidemian, jossa ainakin 8 000 ihmistä sairastui, joista noin 800 kuoli. Pääosa tapauksista ilmeni Etelä-Kiinassa. Uusia SARS-tapauksia ei ole ilmennyt ihmisillä vuoden 2004 jälkeen. SARS oireilee 2–10 päivän kuluttua tartunnasta. Yleisiä ensioireita ovat korkea kuume, kylmänväreet, päänsärky, väsymys tai lihaskipu. Tauti etenee muutamassa päivässä kuivaksi yskäksi, keuhkokuumeeksi ja pahimmillaan äkilliseksi hengitysvaikeusoireyhtymäksi. SARSista parantuminen voi kestää noin kuukauden
Säteily

Säteily on energian etenemistä avaruudessa aaltojen tai subatomisten hiukkasten muodossa. Säteily etenee tavallisesti suoraviivaisesti tyhjiössä ja niissä väliaineissa, joissa kantajakenttä tai -hiukkanen pystyvät etenemään. Jos säteilylähde on pieni tai pistemäinen suhteessa etäisyyteen ja säteily etenee normaalisti joka suuntaan, säteilyn voimakkuus noudattaa käänteisen neliön lakia. Esimerkiksi käy nuotion säteilemä valo, jonka intensiteetti putoaa neljäsosaansa etäisyyden kaksinkertaistuessa, jos etäisyys on paljon isompi kuin nuotion läpimitta. Säteilylähde voidaan myös valmistaa siten, että mainittu laki ei päde: laserissa valo suunnataan tarkasti siten, että valo heikkenee mahdollisimman hitaasti käyttöetäisyyksillä. Säteilyn perustyyppejä ovat: Tietyissä olosuhteissa syntyvillä sähkömagneettisen tai hiukkassäteilyn muodoilla on lisäksi erityisnimiä kuten Säteily voidaan luokitella myös ionisoivaan ja ionisoimattomaan säteilyyn. Ionisoiva säteily on sähkömagneettista tai hiukkassäteilyä, jossa yksittäisen hiukkasen tai kvantin energia on niin suuri, että se pystyy ionisoimaan atomeja. Ionisoivaksi säteilyksi luokitellaan röntgen- ja gammasäteily sekä alfa- ja beetahiukkassäteilyt. Joskus myös ultaviolettisäteily lasketaan ionisoivaksi säteilyksi. Ionisoimattomalla säteilyllä sen sijaan ei ole riittävästi energiaa aiheuttaa ionisaatiota, ja tällaisia säteilytyyppejä ovat esimerkiksi sähkömagneettinen säteily radioaaltojen tai näkyvän valon aallonpituusalueilla. Monet säteilylajit, erityisesti ionisoiva säteily mutta myös eräät ionisoimattomat sähkömagneettisen säteilyn muodot, voivat olla terveydelle vaarallisia, minkä vuoksi säteilyturvallisuudesta on säädetty laissa. Pohjalla säteilyturvallisuudessa ovat oikeutus-, optimointi- ja yksilönsuojaperiaatteet