nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Jussi Linnamo

Jussi Linnamo (vuoteen 1929 Lindgren; 13. lokakuuta 1924 Viipuri – 18. toukokuuta 2004 Espoo) oli suomalainen virkamies, joka toimi Koiviston, Paasion ja Sorsan hallitusten ministerinä (SDP) 1970-luvulla ja Pankkitarkastusviraston johtajana vuosina 1970–1988. Hänelle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1999. Jussi Linnamon vanhemmat olivat tukkukauppias, tekstiilitehtailija ja kauppaneuvos Juho Linnamo ja hänen kolmas puolisonsa Hilja Westerberg. Jussi Linnamo pääsi ylioppilaaksi 1942, valmistui yhteiskuntatieteen kandidaatiksi vuonna 1949 ja lisensiaatiksi vuonna 1955. Hän toimi Haminan työväenopiston johtajana vuosina 1951–1952, Yhteiskuntatieteellisen tutkimuslaitoksen assistenttina sekä kansantaloustieteen ja tilastotieteen opettajana Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa vuosina 1952–1955, tutkijana Suomen Pankin taloustieteellisessä tutkimuslaitoksessa vuosina 1955–1960, Suomen Säästöpankkiliiton osastopäällikkönä vuosina 1961–1962 sekä valtiovarainministeriön kansantalousosaston toimistopäällikkönä ja vt. osastopäällikkönä vuosina 1962–1967. Hän työskenteli lisäksi YK:n päämajassa New Yorkissa taloudellisten ennusteiden jaoston päällikkönä. Linnamo kuului suomalaisten taloustieteilijöiden O-ryhmään. Linnamo joutui eroamaan ministerin paikalta Zavidovo-vuodon jälkimainingeissa. Oikeuskansleri Risto Leskinen esitti Linnamon asettamista syytteeseen valtakunnanoikeudessa, koska jutun tutkimuksissa oli todettu, että Linnamo oli antanut saamansa salaisen neuvottelumuistion luettavaksi SDP:n tutkimusosaston päällikölle Aimo Kairamolle ja SDP:n kansainvälisten suhteiden sihteerille Paavo Lipposelle
Endoterminen reaktio

Endoterminen reaktio on kemiallinen reaktio, joka sitoo lämpöä ympäristöstä. Endotermisessä reaktiossa systeemiin virtaa lämpöä. Endotermisessä reaktiossa systeemin entalpia eli energiasisältö suurenee eli ΔH > 0. Typpimonoksidin muodostuminen hapesta ja typestä on endoterminen reaktio: Lämpöä vapauttavaa reaktiota sanotaan eksotermiseksi reaktioksi.
Sun Yat-sen

Sun Yat-sen (perint.: 孫逸仙; yksink.: 孙逸仙; pinyin: Sūn Yìxiān; Jyutping: Syun1 Jat6-sin1) eli Sun Zhongshan (perint.: 孫中山; yksink.: 孙中山; pinyin: Sūn Zhōngshān) (12. marraskuuta 1866 – 12. maaliskuuta 1925) oli kiinalainen vallankumousjohtaja ja poliitikko, Kuomintang-puolueen perustaja ja Kiinan tasavallan ensimmäinen presidentti. 1930-luvulla hän sai postuumisti tittelin ”Maan isä” (yksink.: 国父; perint.: 國父; pinyin: Guófù), jota käytetään yhä yleisesti Taiwanissa. Manner-Kiinassa hänestä käytetään nimitystä ”Vallankumouksen edelläkävijä” (kiin.: 革命先行者; pinyin: Gémìng Xiānxíngzhě) ja hänet mainitaan nimeltä Kiinan kansantasavallan perustuslain johdannossa
NHL

NHL (engl. National Hockey League, ransk. Ligue nationale de hockey, LNH, suom. kirjaimellisesti Kansallinen jääkiekkoliiga) on jääkiekon ammattilaisliiga, jota pelataan Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Liigan 32 seurasta 25 on yhdysvaltalaisia ja seitsemän kanadalaisia. NHL:ää pidetään yleisesti maailman tasokkaimpana jääkiekkoliigana. NHL on liikevaihdoltaan maailman viidenneksi vaurain ammattilaisliiga NFL:n, MLB:n, NBA:n, sekä Englannin Valioliigan jälkeen. Liigan mestaruuspokaali Stanley Cup annetaan vuosittain pudotuspelien voittajalle. NHL-seuroilla on AHL-liigassa farmijoukkueet, jotka toimivat pelaajareserveinä ja nuorten pelaajien kehitysjoukkueina. Jääkiekkoliiga NHL perustettiin vuonna 1917, jolloin mukana oli viisi joukkuetta. Nämä joukkueet olivat Montréal Canadiens, Montreal Wanderers, Ottawa Senators, Toronto Arenas ja Quebec Bulldogs. Bulldogs ei kuitenkaan pelannut ensimmäisen kauden aikana yhtään ottelua
Katariina Jagellonica

Katariina Jagellonica (puol. Katarzyna Jagiellonka; 1. marraskuuta 1526 Krakova – 16. syyskuuta 1583 Tre Kronor, Tukholma) oli Juhana III:n ensimmäinen vihitty puoliso, Suomen herttuatar ja sittemmin Ruotsin kuningatar. Katariinan isä oli Puolan kuningas Sigismund I ja äiti Bona Sforza, joka oli milanolaista ruhtinassukua. Katariina oli vanhempiensa nuorin tytär. Nimi Jagellonica on latinankielinen muoto kuningassuvun nimestä Jagiełło. Hänellä oli viisi sisarusta, joista vanhenmpi veli oli Sigismund II August, pikkuveli Wojciech Olbracht kuoli keskosena sekä kolme sisarta. Katariina varttui kuninkaan hovissa Krakovassa ja sai hyvän kasvatuksen. Hän sai perusteellisen renessanssiajan koulutuksen äitinsä hankkimilta italialaisilta opettajilta: hänet opetettiin lukemaan, kirjoittamaan ja puhumaan latinaa, saksaa ja italiaa, opastettiin keskustelutaitoon, ratsastukseen, tanssimiseen, laulamiseen ja useiden soittimien soittamiseen. Isän kuoleman jälkeen vuonna 1548 Katariina ja hänen naimattomat sisarensa Anna (1523–1596) ja Sofia (1522–1575) muuttivat äitinsä kanssa Masoviaan. Vuonna 1556, kun sisar Sofia avioitui Saksaan Braunschweig-Wolfenbüttelin herttuan Henrik V:n (1489–1568) kanssa ja äiti Bona Sforza palasi Italiaan, veli Sigismund II August siirsi Katariinan ja Annan Vilnan palatsiin varmistaakseen kuninkaallisen läsnäolon Liettuassa
Deutschlandlied

Kesto: 1 minuutti ja 11 sekuntia.1:11 Deutschlandlied eli Das Lied der Deutschen on Saksan kansallislaulu. Laulun sanat kirjoitti August Heinrich Hoffmann von Fallersleben vuonna 1840. Musiikin sävelsi Joseph Haydn vuonna 1796 ja se esitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1797 Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Frans II:n syntymäpäivien kunniaksi. ”Deutschlandliedistä” tuli Saksan kansallislaulu vuonna 1922. Kylmän sodan aikana Saksan demokraattinen tasavalta käytti kansallislaulunaan eri laulua (”Auferstanden aus Ruinen”), mutta Saksan liittotasavalta julisti ”Deutschlandliedin” kansallislaulukseen vuonna 1952. Virallisissa yhteyksissä laulusta esitetään vain kolmas säkeistö. Ensimmäistä säkeistöä, joka alkaa sanoilla ”Deutschland, Deutschland über alles” (”Saksa, Saksa yli kaiken”) esitetään nykyään harvemmin laulettuna. August Heinrich Hoffmann von Fallersleben sanoitti ”Das Lied der Deutschen” Britannialle kuuluneella Helgolandin saarella 26. elokuuta 1840. Hän kirjoitti sanat Joseph Haydnin sävelelle ”Gott erhalte Franz den Kaiser”. Haydn oli säveltänyt sen vuonna 1796 ja se esitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1797 Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Frans II:n (myöhemmin Itävallan keisari Frans I) syntymäpäivien kunniaksi
Meri-Rastila

Meri-Rastila (ruots. Havsrastböle) on Helsingin Vuosaaren kaupunginosan osa-alue. Meri-Rastilassa asuu 5 327 ihmistä (1.1.2017) ja työpaikkoja on 263 (31.12.2015). Nykyinen kerrostalovaltainen asuinalue on rakennettu pääosin 1990-luvun alkupuolella; sitä ennen alue oli lähinnä metsäistä Rastilan ulkoilualuetta. Vanhastaan alue on kuulunut Rastilan (Rastböle) keskiajalta periytyvän kartanon alueisiin, jonka maat Helsingin kaupunki hankki omistukseensa 1950-luvun alussa. Osa-alueen asukkaista 40 prosenttia oli ulkomaalaistaustaisia vuoden 2019 lopussa. Meri-Rastila rajoittuu maantieteellisesti pohjoisessa Vuotiehen ja metrorataan, lännessä Vartiokylänlahteen, ja idässä Kallahden alueeseen ja etelässä se jatkuu aina Ramsinniemen kärkeen asti. Metroradan pohjoispuolella Meri-Rastilan naapurissa sijaitsee pientalovaltainen Rastila, johon kuuluu myös 2000-luvulla valmistunut Rastilankallion kerrostaloalue
Avaruuskulma

Avaruuskulma (tunnus Ω) on kolmiulotteinen kulmasuure, joka mittaa sitä, kuinka suurena havaitsija näkee tarkasteltavan kohteen. Se kuvastaa pallon pinnalla olevan pinta-alan A suhdetta säteen r neliöön ja se voidaan esittää muodossa Ω=𝐴𝑟2. Avaruuskulma on kolmiulotteinen vastine kaksiulotteiselle tasokulmalle. Geometrisesti avaruuskulman suuruutta mitataan SI-järjestelmässä steradiaaneina (sr). Avaruuskulma steradiaaneina on yhtä suuri kuin avaruuskulman määrittelevän kartion pallomaisen pohjan pinta-ala pallon säteen ollessa 1. Täysi avaruuskulma on 4𝜋 sr, sillä 1-säteisen pallon pinta-ala on 4𝜋. Tähtitieteessä mitataan avaruuskulmia usein neliöasteina, joka on huomattavasti steradiaania pienempi yksikkö. Yksi neliöaste on (𝜋/180)2 steradiaania. Täysi avaruuskulma on noin 41 252,96 neliöastetta.
Veroparatiisi

Veroparatiisi (myös verokeidas tai veroetuvaltio) tarkoittaa maata tai aluetta, jossa on matala tai olematon verotusaste, alhainen sääntely ja usein myös tiukka pankkisalaisuus tai muita salassapitokäytäntöjä. Tietojen saaminen veroparatiiseista on usein vaikeaa tai mahdotonta, mikä mahdollistaa myös rahanpesun ja muun talousrikollisuuden. Veroparatiiseihin siirretään rahoja verotuksen välttämiseksi tai varojen kätkemistarkoituksessa. OECD:n mukaan veroparatiisin määrittää kolme keskeistä tekijää: Tyypillistä veroparatiiseille on myös se, että niiden tarjoamat edut on rajattu pääosin ulkomaisille sijoittajille.lähde? Eräiden arvioiden mukaan maailmassa on yhteensä noin 70–80 veroparatiisia. Arvioita ovat tehneet muun muassa Kansainvälinen valuuttarahasto, Tax Justice Network -järjestö ja useat tutkijat. Veroparatiiseja ovat muun muassa Sveitsi, Luxemburg, Liechtenstein, Jersey, Belgia, Mansaari, Monaco, Guernsey, Itävalta, Andorra ja Brittiläiset Neitsytsaaret. Englantilaisen verotarkastajan Richard Brooksin mukaan veroparatiisitalletuksille on olemassa vain harvoja muita kuin veronkierrollisia syitä. Jotkut käyttävät veroparatiisitilejä laillisesti verojen vähentämiseen, ja toiset piilottavat rahaa niiden avulla. Ei-perinteisiin verokeitaisiin, kuten Luxemburgiin, tytäryhtiöitä perustetaan esimerkiksi ostettaessa yritys epävakaasta maasta, kuten Venäjältä. Tämä suojaa poliittisilta riskeiltä ja vastuilta, esimerkiksi siltä, että kohdevaltio yrittäisi kaapata yrityksen, kuten Jukos-öljy-yhtiön kohdalla tehtiin. Valtiovarainministeriössä työskennellyt veroasiantuntija, oikeustieteen tohtori Janne Juusela sanoo, että verokeitaat eivät auta verosuunnittelussa, koska esimerkiksi osinkotulot sellaisesta verotetaan täysimääräisesti, vaikka EU-maista saadut osinkotulot ovat verottomia
Valkovenäjän kieli

Valkovenäjä (белару́ская мо́ва, belaruskaja mova) on itäslaavilainen kieli, jota puhutaan Valko-Venäjällä ja sen ympäristössä. Valko-Venäjän vuoden 1999 väestönlaskennassa valkovenäjän ilmoitti "kotikielekseen" 3 686 000 (36,7 % väestöstä). "Äidinkielenään" valkovenäjää piti paljon suurempi väestönosa. Valko-Venäjän kansalaisuudekseen ilmoittaneista ilmoitti valkovenäjän äidinkielekseen 85,6 % (6 984 000).lähde? Vuoden 2009 väestönlaskennassa valkovenäjän kertoi äidinkielekseen 5,058 miljoonaa eli 53,2 % maan 9,504 miljoonan väestöstä. Venäjää äidinkielenään puhui 41,5 % (3,948 milj.). Hallintopiireittäin tarkasteltaessa esimerkiksi pääkaupunki Minskissä ja monessa muussa yli 100 000 asukkaan kaupungissa (enemmistö yliopistokaupungeista) venäjän kielellä oli valta-asema. Kysyttäessä, mitä kieltä kotona puhutaan ("kotikieli"), väestön vahva enemmistö, 6,673 milj., kertoi käyttävänsä venäjää ja 2,227 milj valkovenäjää. Valkovenäjä on nykyisin erityisesti Aljaksandr Lukašenkaa vastustavan opposition kieli. Lukašenkan näkemyksen mukaan "valkovenäjällä ei voi ilmaista mitään suurta"
Keski-Suomen maakunta

lippu sijainti Keski-Suomi (ruots. Mellersta Finland) on yksi Suomen 19 maakunnasta. Se on asukasluvultaan Suomen viidenneksi suurin maakunta. Sen maakuntakeskus ja suurin kaupunki on Jyväskylä. Muita Keski-Suomen kaupunkeja ovat Jämsä, Keuruu, Saarijärvi, Viitasaari ja Äänekoski. Alueen maakunnallisena yhteiselimenä toimii Keski-Suomen liitto. Keski-Suomen lääni, jonka alue oli miltei sama kuin maakunnan, oli olemassa vuosina 1960–1997. Läänin pääkaupunki oli Jyväskylä. Vuoden 1997 lääniuudistuksen jälkeen maakunta kuului Länsi-Suomen lääniin, kunnes Suomen läänit lakkautettiin. Eduskuntavaaleissa Keski-Suomi muodostaa oman vaalipiirinsä. Maakuntalauluna on Keski-Suomen kotiseutulaulu. Keski-Suomea ympäröivät Pirkanmaa ja Etelä-Pohjanmaa lännessä, Keski-Pohjanmaa luoteessa, Pohjois-Pohjanmaa pohjoisessa, Pohjois-Savo ja Etelä-Savo idässä ja Päijät-Häme etelässä
Saksan valtakunnankansleri

Valtakunnankansleri (saks. Reichskanzler) oli Saksan valtakunnan hallituksen johtajan eli pääministerin virkanimike vuosina 1871–1945. Ensimmäinen valtakunnankansleri oli Preussin pääministeri Otto von Bismarck vuosina 1871–1890. Nimike säilyi samana sekä Saksan keisarikunnassa että Weimarin tasavallassa. Natsi-Saksassa kanslerin ja valtakunnanpresidentin virat yhdistettiin vuonna 1934 Adolf Hitlerille, johon sen jälkeen viitattiin pääasiassa nimikkeellä Führer (”johtaja”). Valtakunnankanslerin nimike siirtyi lopullisesti historiaan Saksan valtakunnan lakattua olemasta toukokuussa 1945. Vuonna 1949 perustetussa Saksan liittotasavallassa hallituksen johtajan nimikkeeksi otettiin liittokansleri. Saksan demokraattisessa tasavallassa vastaava virkanimike oli pääministeri. Saksojen yhdistyttyä vuonna 1990 pysyttiin liittotasavallan titteleissä. Valtakunnankansleri, liittokansleri ja ”ministeripresidentti” tarkoittavat kaikki samaa asiaa eli pääministeriä. Valtakunnankanslerin virka-asuntona oli Bismarckin ajoista alkaen Berliinissä sijainnut valtakunnankanslia, joka raunioitui toisen maailmansodan pommituksissa ja purettiin sodan jälkeen.
ANKH

ANKH (Adventurers of the North · Kalevala Heroes) on Nelospelien 1988 julkaisema Kalevalaan perustuva roolipeli. Pelin rungon kirjoitti Pasi Janhunen, ja kuvituksesta vastasi kirjoittaja Pasi Janhunen ja sarjakuvapiirtäjä Petri Hiltunen. ANKH muistutti monessa mielessä Dungeons & Dragons -roolipeliä, mutta osa pelattavista hahmoista ja hirviöistä oli suomalaisesta mytologiasta. Se sijoittui rautakautiseen Suomeen. Mahdollisia hahmoluokkia ovat mm. metsästäjä, seppä tai tietäjä. ANKH oli yksi joulumarkkinoille 1988 ilmestyneistä, Pasi Janhusen suunnittelemista ja Nelostuotteen julkaisemista, peleistä. Muut pelit olivat koko perheen kasinopeli Jättipotti ja futuristinen lautapeli Taistelurekka. ANKH:n tekemiseen Pasi Janhunen kertoo uponneen "uskomattomasti aikaa ja sitä ominta pääomaa". ANKH:n oli suunnitteilla myös lisäosia ja seikkailuja, sekä erillinen lautapeli. Jukka Särkijärvi ja Kaj Sotala kirjoittavat Roolipelikirjassa, ettei ANKH välttämättä sisällä kovinkaan innovatiivista pelisuunnittelua, mutta että se on pelinä mielenkiintoinen kuriositeetti keräilijälle. Lauri Tudeer puolestaan kirjoittaa Roolipelioppaassa, että ANKH oli mainoskampanjaansa verrattuna pettymys
Blaise Pascal

¹Pascal ei opiskellut yliopistossa. Hän opiskeli kotona isänsä ohjaamana. Blaise Pascal (19. kesäkuuta 1623 Clermont-Ferrand – 19. elokuuta 1662 Pariisi) oli ranskalainen matemaatikko, fyysikko ja uskonnollinen filosofi. Hän edisti luonnontieteitä laaja-alaisesti: Pascal rakensi mekaanisia laskimia, kehitti todennäköisyysteoriaa, tutki nesteiden ja kaasujen virtausta ja selvensi esimerkiksi paineen ja tyhjiön käsitteitä. Blaise Pascal oli perheensä kolmesta lapsesta keskimmäinen. Isosisko Gilberte ja pikkusisar Jacqueline olivat veljensä tapaan lahjakkaita. Sisarusten isä Étienne oli lähteestä riippuen joko tuomari tai verovirkailija. Perheen äiti Antoine Bégone menehtyi, kun poika oli vasta nelivuotias. Leskeksi jäänyt Étienne Pascal muutti perheineen Pariisiin, kun Blaise oli seitsemän. Suunnilleen samoihin aikoihin isä alkoi antaa kotiopetusta pojalleen
Välttämätön rasvahappo

Välttämättömät rasvahapot (engl. Essential Fatty Acids, EFA) ovat rasvoissa esiintyviä rasvahappoja, jotka ovat välttämättömiä ihmisen terveyden kannalta. Ihmisen pitää saada välttämättömiä rasvahappoja tai niiden esiasteita ruokavaliostaan. Välttämättömiä rasvahappoja tarvitaan elimistön biologisten prosessien ylläpitoon. Välttämättömät rasvahapot luokiteltiin aikaisemmin F-vitamiiniksi, kunnes havaittiin niiden kuuluvan rasvahappoihin. Vain omega 6 -rasvahappoihin kuuluvaa linolihappoa (LA) sekä omega 3 -rasvahappoihin kuuluvan DHA:n esiasteena toimivaa omega alfalinoleenihappoa (ALA) on pidetty ihmiselle välttämättöminä rasvahappoina. Näkemystä on perusteltu sillä, ettei ihmisen elimistö pysty valmistamaan niitä ja että ne muodostavat omega-3 ja omega-6 rasvahappojen rungon. Yhdysvaltalainen tutkijaryhmä julkaisi vuonna 2017 kuitenkin tutkimuksen, jonka mukaan muun muassa äidinmaidon sisältämät arakidonihappo ja DHA olisivat ensisijaisia linolihappoon ja alfalinoleenihappoon nähden, minkä vuoksi olisi perustellumpaa pitää niitä välttämättöminä rasvahappoina linolihapon ja alfalinoleenihapon sijaan. Pikkulapset eivät myöskään kykene muuntamaan linolihappoa aivojen ja immuunijärjestelmän kehitykselle välttämättömäksi arakidonihapoksi. Osa eläimistä (esimerkiksi kissa) ei pysty itse tuottamaan arakidonihappoa linolihapoista, jolloin näille eläimille myös arakidonihappo kuuluu välttämättömiin rasvahappoihin. Ravinnossa esiintyvät tyydyttymättömät rasvahapot jaetaan ensimmäisen kaksoissidoksen (metyylipäästä laskien) sijainnin mukaan neljään eri perheeseen: omega-3-rasvahapot, omega-6-rasvahapot, omega-7-rasvahapot ja omega-9-rasvahapot.
John Rawls

John Rawls (21. helmikuuta 1921 – 24. marraskuuta 2002) oli yhdysvaltalainen filosofi ja Harvardin yliopiston poliittisen filosofian professori. Häntä pidetään yhtenä 1900-luvun lopun moraali- ja yhteiskuntafilosofian tärkeimmistä nimistä. Rawls tuli tunnetuksi vuonna 1971 teoksellaan Oikeudenmukaisuusteoria (A Theory of Justice), jota pidetään yhtenä modernin poliittisen filosofian keskeisimmistä teoksista. Rawls suoritti tohtorin tutkinnon Princetonin yliopistossa 1950 ja toimi aluksi tutkijana Oxfordin yliopistossa Britanniassa 1952–1953, sitten filosofian opettajana Cornellin yliopistossa vuoteen 1959, vierailevana professorina Harvardin yliopistossa 1959–1960 ja professorina MIT:ssä 1960–1962. Vuodesta 1962 alkaen hän opetti Harvardissa, josta sai professorin viran vuonna 1979. Rawlsin pääteos Oikeudenmukaisuusteoria ilmestyi vuonna 1971. Siinä hän pyrki perustelemaan, millainen yhteiskunnan perusrakenteen tulisi olla, ja se herätti poikkeuksellisen suurta huomiota.  Teoksessaan Rawls hylkäsi perinteisen utilitaristisen opin, jonka mukaan sosiaaliset instituutiot on järjestetty oikein silloin, jos niiden tuottamien etujen määrä suhteessa haittoihin on mahdollisimman suuri. Hylkäämisen syyksi Rawls esitti sen, että oppi ei ota huomioon yksilöiden välisiä eroja, joten joitakin yksilöitä tai ryhmiä voitaisiin “uhrata” ja saada silti hyvä kokonaistulos. Sen sijaan Rawls otti lähtökohdaksi, että yhteiskunnan jokainen jäsen olisi aktiivinen oman elämänsuunnitelmansa toteuttaja ja oikeutettu saamaan yhteiskunnalta perushyödykkeitä ja turvaa
Afganistanin sota

24. joulukuuta 1979 – 15. helmikuuta 1989 Afganistan Neuvostoliiton kyvyttömyys tukahduttaa Afganistanin Mujahideen-kapinaa Mujahideen-sissitTukijat: Neuvostoliitto Afganistanin demokraattinen tasavalta Abdul Haq Jalaluddin Haqqani Gulbuddin Hikmatyar Ismail Khan Ahmad Shah Massoud Sergei SokolovValentin VarennikovBoris Gromov Babrak Karmal Mohammad Najibullah Abdul Rashid Dostum 150 000–250 000 Mujahideen-taistelijaa  40 000 Afganistanin tasavallan sotilasta ja 115 000 neuvostosotilasta 1,3 miljoonaa kuollutta, pääasiassa siviilejänoin 6 miljoonaa ihmistä joutui pakolaisiksi Neuvostoliitto:14 453 kaatunutta53 753 haavoittunutta265 kadonnuttaAfganistan:18 000 kaatunutta Afganistanin sota käytiin Neuvostoliiton, sen tukeman Afganistanin demokraattisen tasavallan ja tätä vastustavien konservatiivisten muslimien ja heimojen välillä. Kesään 1978 mennessä Itä-Afganistanista alkanut kapina oli levinnyt maanlaajuiseksi. Loppuvuodesta Afganistan ja Neuvostoliitto solmivat YYA-sopimuksen. 24. joulukuuta 1979 Neuvostoliiton laskuvarjojoukot miehittivät Kabulin, tappoivat Hafizullah Aminin ja vaihtoivat pääministeriksi maanpaossa olleen Babrak Karmalin. Lopulta neuvostoliittolaisia soti maassa 120 000. Kommunistihallintoa vastaan taistelleita muslimisissejä nimitettiin nimellä mujahideen. He saivat tukea muun muassa Pakistanista, arabimaista ja Yhdysvalloista. Neuvostoliittoa vastaan suunnattiin miehityksen vuoksi merkittäviä talouspakotteita ja vuoden 1980 Moskovan olympialaisiin kohdistui laaja boikotti. Kylmä sota saavutti 1980-luvun alussa uuden lakipisteensä
Nobelin kirjallisuuspalkinto

Nobelin kirjallisuuspalkinto on yksi viidestä alkuperäisestä Nobel-palkinnosta ja se on maailman arvostetuin kirjallisuuspalkinto. Ruotsin akatemia on myöntänyt sen ansioituneille kirjailijoille vuodesta 1901 alkaen. Alfred Nobelin testamentin mukaan kirjallisuuspalkinnolla tulee palkita teoksia, joissa on ”ihanteellinen tendenssi”. Palkinto jaetaan lokakuun alkupuolella. Mitalin lisäksi palkinnon saajaksi valittu henkilö saa huomattavan rahasumman, joka vuonna 2009 oli noin miljoona euroa. Ruotsalainen keksijä Alfred Nobel määräsi vuonna 1895 kirjoittamassaan testamentissa, että suurin osa hänen omaisuudestaan käytettäisiin hänen kuolemansa jälkeen viiden palkinnon perustamiseen ”niille, jotka edeltävänä vuonna ovat eniten hyödyttäneet ihmiskuntaa”. Yksi näistä oli kirjallisuuden palkinto, jonka myöntämisen testamentti määräsi Ruotsin akatemialle. Vuosittain Ruotsin akatemia pyytää lukuisia tahoja nimeämään sopivia Nobel-ehdokkaita. Ehdokkaita voivat nimetä Ruotsin akatemian jäsenet, muiden maiden kirjallisten akatemioiden ja vastaavien säätiöiden jäsenet, kirjallisuuden Nobel-palkinnon saajat, kirjallisuus- ja kielitieteen professorit ja kirjailijaliittojen puheenjohtajat. Ehdotusten täytyy olla perillä helmikuun 1. päivänä. Akatemian Nobel-komitea käy läpi ehdotetut kirjailijat, joita on tyypillisesti noin 120–150, ja ryhtyvät supistamaan listaa kunnes jäljellä on viisi ehdokasta
Dungeons &amp; Dragons

Pyytämäsi sivunimi oli virheellinen, tyhjä tai väärin linkitetty kieltenvälinen tai wikienvälinen nimi. Siinä saattaa olla yksi tai useampi sellainen merkki, jota ei voi käyttää sivujen nimissä. Palaa sivulle Wikipedia:Etusivu.
Command &amp; Conquer

Pyytämäsi sivunimi oli virheellinen, tyhjä tai väärin linkitetty kieltenvälinen tai wikienvälinen nimi. Siinä saattaa olla yksi tai useampi sellainen merkki, jota ei voi käyttää sivujen nimissä. Palaa sivulle Wikipedia:Etusivu.
Tiedosto

Tiedosto (engl. file) on tiedostojärjestelmään tallennettu joukko tavuja. Tiedosto sisältää esimerkiksi tekstiä, musiikkia, kuvia tai tietokoneohjelman. Suomen sanaa tiedosto ei sisälly vuonna 1966 valmistuneeseen Nykysuomen sanakirjaan. Se on kuitenkin ollut käytössä jo viimeistään vuonna 1969. Tiedosto on kokoelma tietoa, joka talletetaan massamuistille, joka on tyypillisesti haihtumatonta, eli tiedot säilyvät virran katkaisussa tai järjestelmän uudelleenkäynnistyksessä. Käyttäjän näkökulmasta tiedosto on pienin varausyksikkö loogisessa tallennuslaitteessa, eli tietoa ei voi tallettaa ilman sen sijoittamista tiedostoon. Tiedostot voivat olla tietokoneohjelmia tai käyttäjän dataa. Useimmissa nykyisissä käyttöjärjestelmissä tiedosto on vain peräkkäin tallennettu joukko tavuja, ja siihen viitataan tiedostonimen avulla. Tiedoston tiedostomuodon tunnistaminen ja tiedon tulkitseminen ja sen käsittely jää kokonaan sovellusohjelmien vastuulle. Täten käyttöjärjestelmä ei ota kantaa siihen sisältääkö tiedosto tekstiä, kuvaa vai ääntä ja käsittelee kaikkia tiedostoja samalla tavoin. Tiedostojen tallennus massamuistiin tapahtuu tiedostojärjestelmän tasolla
Monaco

Monacon sijainti Kesto: 1 minuutti ja 18 sekuntia.1:18 ¹ Monaco on kaupunkivaltio Monacon ruhtinaskunta (ranskaksi Principauté de Monaco, monegassiksi Principatu de Múnegu) on valtio Euroopassa. Se on pinta-alaltaan maailman toiseksi pienin itsenäinen valtio Vatikaanin jälkeen. Valtion pinta-ala on 2,08 neliökilometriä, ja asukkaita on noin 39 350. Asukkaista noin viidesosa on Monacon kansalaisia. Ainoa rajanaapuri Ranska ympäröi maata pohjoisen, lännen ja osittain etelän puolelta. Kaakkois- ja itäpuolella Monaco rajautuu Välimereen. Grimaldien suku nousi 1297 Monacossa valtaan, ja se on hallinnut ruhtinaskuntaa siitä lähtien. Monaco on ollut lähes koko historiansa Ranskan liittolainen, ja välillä se on ollut myös suoraan Ranskan hallinnassa. Monacon elintaso on nykyään maailman korkeimpia, ja kolmasosa asukkaista on miljonäärejä. Talouden pohjana ovat matkailu sekä pankki-, finanssi- ja kiinteistöalat. Valtionpäämies on ruhtinas, jolla on huomattavasti valtaa