nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Vietnamin sota

1. marraskuuta 1955 – 30. huhtikuuta 1975 Vietnamin demokraattinen tasavalta, Vietnamin tasavalta, Kambodža, Laos Pohjois-Vietnamin ja FNL:n voitto Pohjois- ja Etelä-Vietnam yhdistyivät Vietnamin sosialistiseksi tasavallaksi Etelä-Vietnam Yhdysvallat Etelä-Korea Australia Thaimaa Uusi-Seelanti Kambodža (1967–1970) Khmerin tasavalta (1970–1975) Laos Filippiinit Taiwan Pohjois-Vietnam Etelä-Vietnamin kansallinen vapautusrintama (FNL) Pathet Lao Kiina Neuvostoliitto Kuuba Pohjois-Korea Punaiset khmerit Kamputsean kansallisen liiton kuninkaallinen hallitus Ngô Đình Diệm Nguyễn Văn Thiệu Nguyễn Cao Kỳ Cao Văn Viên John F. Kennedy Lyndon B. Johnson Richard Nixon Robert McNamara Henry Kissinger William Westmoreland Creighton Abrams Park Chung-hee Chae Myung-shin Robert Menzies Harold Holt Keith Holyoake Thanom Kittikachorn Lon Nol Ho Tši Minh Lê Duẩn Truong Chinh Nguyen Chi Thanh Võ Nguyên Giáp Van Tien Dung Lê Ðức Thọ Đồng Sỹ Nguyên Le Duc Anh Nguyễn Văn Linh ~1 830 000 (1968)Etelä-Vietnam: 850 000Yhdysvallat: 536 100 (1968)Etelä-Korea: 50 000Australia: 7 672Thaimaa: 11 570Filippiinit: 10 450Uusi-Seelanti: 552 ~461 000 (1968)Pohjois-Vietnam: 287 465 (tammikuu 1968)Kiina: 170 000 (1965–1969)Neuvostoliitto: 3 000Pohjois-Korea: 300–600 Etelä-Vietnam:230 000 kaatunutta300 000 haavoittunuttaYhdysvallat:58 209 kaatunutta153 303 haavoittunuttaEtelä-Korea:5 000 kaatunutta11 000 haavoittunuttaAustralia:512 kaatunutta2 400 haavoittunuttaUusi-Seelanti:37 kaatunutta187 haavoittunuttaLaos:30 000 kaatunutta187 haavoittunutta Pohjois-Vietnam ja FNL:400 000–1 100 000 kaatunutta600 000 haavoittunuttaKiina:1 110 kaatunutta4 200 haavoittunuttaNeuvostoliitto:16 kaatunutta vietnamilaisia siviiliuhreja n. 200 000 – 2 000 000kambodžalaisia siviiliuhreja 200 000 – 300 000laosilaisia siviiliuhreja 20 000-200 000 Vietnamin sodan taistelut Vietnamin sota (myös Toinen Indokiinan sota , engl. Vietnam War, vietn. Kháng chiến chống Mỹ, ”vastarintasota Yhdysvaltoja vastaan”) oli Vietnamissa vuosina 1955–1975 käyty sota, joka käytiin Pohjois- ja Etelä-Vietnamin valtioiden sekä kummankin osapuolen kansainvälisten liittolaisten välillä. Vietnamin sota voidaan määritellä yhdeksi kylmän sodan niin sanotuista sijaissodista. Ennen Vietnamin sotaa Vietnamissa oli käyty siirtomaavallan vastaista sotaa ensin japanilaisia ja sitten ranskalaisia vastaan. Điện Biên Phủn tappion jälkeen vuonna 1954 Yhdysvallat tuli merkittävimmäksi kansainväliseksi osapuoleksi – aluksi neuvonantajana, mutta vuonna 1964 Tonkininlahden välikohtauksen jälkeen avoimesti. Taistelut käytiin pääosin Etelä-Vietnamin maaperällä, mutta Yhdysvaltain pommituslennot ulottuivat myös Pohjois-Vietnamin alueelle sekä niin sanotuissa mustissa operaatioissa osittain myös Laosin ja Kambodžan alueelle
Afganistan

Afganistanin sijainti 1 ilman oopiumia Afganistan (pašt. ‏افغانستان‎, Afġānistān, dariksi ‏افغانستان‎, Afġānestān) on Etelä-Aasiassa sijaitseva vuoristoinen sisämaa, jonka pääkaupunki on Kabul ja pinta-ala noin 650 000 neliökilometriä. Maan noin 43 miljoonasta asukkaasta vuonna 2024 noin 99,7 prosenttia on muslimeja. Maassa puhutaan yli 30 kieltä, joista suurimmat ovat dari ja paštu. Maan suurimmat etniset ryhmät ovat pataanit ja tadžikit. Kansainvälisesti tunnustettu Afganistanin islamilainen tasavalta kaatui 15. elokuuta 2021, ja maata on sen jälkeen hallinnut Taliban-liikkeen johtama Afganistanin islamilainen emiraatti. Afganistan sijaitsee strategisten kulkureittien varrella, ja sen historiaa värittävät lukuisat sodat. Jatkuvan sotimisen jäljiltä maan infrastruktuuri on romahtanut ja väestön koulutustaso on alhainen. Afganistan on maailman suurin oopiumintuottajamaa (yli 80 prosenttia vuonna 2022). Afganistanista on löydetty runsaat ja monipuoliset mineraalivarat, joiden hyödyntäminen voisi tuoda maalle tärkeitä valuuttatuloja maan jälleenrakentamisen rahoittamiseksi. Afganistan on saanut lempinimekseen Imperiumien hautausmaa, sillä useat eri suurvallat ovat hyökänneet Afganistaniin nöyryyttävin seurauksin
Kylmä sota

12. maaliskuuta 1947 – 26. joulukuuta 1991 Neuvostoliiton hajoaminen, Yhdysvaltojen voitto Saksan jälleenyhdistyminenBaltian maiden itsenäistyminen Neuvostoliitto hajosi ja Yhdysvallat nousi maailman ainoaksi hallitsevaksi supervallaksi. Yhdysvallat Nato Neuvostoliitto Varsovan liitto Kylmä sota oli vastakkainasettelun aika, jossa kilpailivat kaksi suurvaltaa liittolaisineen, Yhdysvallat ja Neuvostoliitto. Siinä kilpailivat myös kaksi aatesuuntaa, liberaali demokratia ja kommunismi, sekä kaksi talousjärjestelmää, lännen markkinatalousjärjestelmä ja kommunistimaiden suunnitelmatalous. Tavallisimmin sen katsotaan kestäneen toisen maailmansodan lopusta Neuvostoliiton luhistumiseen 1990-luvun alussa. Kuitenkin 1970-luvulla, liennytyksen aikana, melko yleisesti katsottiin varsinaisen kylmän sodan jo päättyneen esimerkiksi Kiinan kansantasavallan hyväksymiseen YK:n jäseneksi 1971, Yhdysvaltojen vetäytymiseen Vietnamin sodasta vuonna 1973 tai ETYKin huippukokoukseen 1975. Kylmää sotaa ei käyty suorana sotana, vaan turvauduttiin propagandaan, vakoiluun, taloudellisiin ja poliittisiin taistelukeinoihin. Myös kulttuuri, taide ja urheilu olivat kylmän sodan aseita. Tälle vastakkainasettelulle antoivat taustan ydinaseet, joiden vuoksi suoraan yhteenottoon kahden suurvallan välillä ei haluttu ryhtyä. Näin valtataistelu siirtyi muille areenoille. Nimitystä “kylmä sota” käytti ensimmäisenä mahdollisesti saksalainen marxisti Eduard Bernstein vuonna 1893 kuvaamaan Euroopan valtioiden asevarustelukilpaa, jossa “ei ammuttu” mutta “vuodettiin verta”
Taiping-kapina

1850–1864 Kiina Qing-dynastian voitto Taipingin taivaallisen valtakunnan tappioKiinan kristittyjen aseman heikentyminen.Keskusvallan heikentyminen.Uusien kapinoiden syntyminen. Qing-dynastia Ranska Iso-Britannia Taipingin taivaallinen valtakunta Xianfeng Cixi Zeng Guofan Sengge Rinchen Guanwen Li Hongzhang Luo Bingzhang Jirhangga Zuo Zongtang Zhang Guoliang He Chun Xiang Rong Frederick Townsend Ward Auguste Leopold Protet Charles George Gordon Hong Xiuquan Hong Tianguifu Yang Xiuqing Feng Yunshan Xiao Chaogui Wei Chaoghui Hong Rengan Shi Dakai Li Xiucheng Chen Yucheng Li Shixian Qin Rigang 1 100 000 500 000 145 000 243 000 Taiping-kapina (1850–1864) oli yksi lukuisista Kiinan Qing-dynastiaa eli mantšudynastiaa vastaan puhjenneista kapinoista. Taiping-kapinan tekee merkittäväksi sen laajuus ja sitkeys: kapina kesti noin 14 vuotta, koski huomattavan suurta aluetta, eteläistä ja keskistä Kiinaa, ja kapinan seurauksena kuoli yli 20–30 miljoonaa ihmistä. Taiping-kapina onkin yksi ihmiskunnan verisimmistä yhteenotoista ja samalla maailmanhistorian eniten kuolonuhreja vaatinut sisällissota. Taiping (太平, rauha ja turvallisuus) -liikkeen perusti Hung Hsiu-tšuan, köyhästä hakka-perheestä syntyjään oleva yläkoulun opettaja. Hän yritti suorittaa virkatutkintoa Kantonissa, jossa hän oli ollut pitkään ja tutustunut siellä kristittyihin lähetyssaarnaajiin ja heidän oppeihinsa. Hän kuitenkin epäonnistui kokeessa ja sairastui. Sairaana ollessaan Hung Hsiu-tšuan näki näkyjä, joissa Jeesus ilmestyi hänelle. Näyissä kerrottiin Hung Hsiu-tšuanin olevan Jeesuksen nuorempi veli ja käskettiin häntä hyökkäämään kungfutselaisuutta, buddhalaisuutta ja mantšuhallintoa vastaan. Näihin aikoihin Kiinassa oli koettu lukuisia luonnononnettomuuksia, taloudellisia vaikeuksia ja sotatappioita länsimaille, mikä perinteisen kiinalaisen ajattelun mukaan osoitti, että dynastia oli vaihtumassa
Leonid Brežnev

Leonid Iljitš Brežnev (ven. Леони́д Ильи́ч Бре́жнев [lʲɪɐˈnʲit ɨˈlʲjidʑ ˈbrʲeʐnʲɪf]ⓘ (ohje); 19. joulukuuta 1906 (J: 6. joulukuuta 1906) Kamenskoje – 10. marraskuuta 1982 Moskova) oli neuvostoliittolainen poliitikko ja valtiojohtaja. Brežnevistä tuli Neuvostoliiton kommunistisen puolueen ensimmäinen sihteeri 1964, ja puolueen pääsihteeri hän oli 1966–1982 eli pisimmän ajan Stalinin jälkeen. Hän oli korkeimman neuvoston puheenjohtaja. Valtiopäivälaitoksen puhemies eli Neuvostoliiton perustuslain mukainen valtionpäämies 1960–1964 ja 1977–1982. Brežnev oli syntyisin Kamenskojesta, raskasteollistetusta Itä-Ukrainasta ja kansallisuudeltaan venäläinen. Hän opiskeli metallurgiaa ja valmistui vuonna 1935 insinööriksi Kamenskojen metallurgisesta instituutista ja työskenteli Itä-Ukrainan rauta- ja terästeollisuudessa. Hän liittyi kommunistisen puolueen nuorisojärjestöön, Komsomoliin 1923 ja puolueeseen 1931. Vuosina 1935–1936 Brežnev suoritti asepalveluksensa panssarikomppanian poliittisena komissaarina
Samettivallankumous

Samettivallankumous (tšekiksi ja slovakiksi sametová revoluce, slovakiksi useimmiten nežná revolúcia, lempeä vallankumous) oli Tšekkoslovakiassa syksyllä 1989 tapahtunut väkivallaton vallankumous, joka johti kommunistipuolueen yksinvallan päättymiseen. Verettömän vallanvaihdon alkuna pidetään 17. marraskuuta 1989, kun poliisi hajotti rauhallisen opiskelijamielenosoituksen Prahassa. Seuraavan kuukauden aikana miljoonat tšekkoslovakialaiset osallistuivat hallituksen vastaisiin mielenosoituksiin ympäri tasavaltaa. Tämä johti lopulta rauhanomaiseen vallanvaihtoon, kun Václav Havel valittiin maan presidentiksi 31. joulukuuta 1989. Samettivallankumous oli osa itäistä Keski- ja Etelä-Eurooppaa sekä Neuvostoliittoa vuosina 1989–1991 ravistellutta muutosta, jossa toisen maailmansodan jälkeen muodostuneet ja kylmän sodan aikana vakiintuneet yksipuoluejärjestelmät kaatuivat. Tšekkoslovakian kommunistinen puolue oli hallinnut Tšekkoslovakiaa vuoden 1948 vallankaappauksesta saakka. Prahan keväänä tunnetun liberalisoimisliikkeen kukistuttua Varsovan liiton hyökkäykseen ja Tšekkoslovakian miehitykseen, maan hallitus oli yksi itä-blokin konservatiivisimmista. Tšekkoslovakiaa johdettiin keskusjohtoisesti ja sen talous oli suunnitelmatalous. Maan oppositioliike keskittyi erityisesti Peruskirja 77:n allekirjoittaneiden kansalaisaktiivien ympärille. Myös katolinen kirkko sekä erilaiset ympäristöliikkeet alkoivat toimia yhä aktiivisemmin kommunistien hallintoa vastaan mitä lähemmäs vuotta 1989 tultiin
Boksarikapina

2. marraskuuta 1899 – 7. syyskuuta 1901 Kiina Länsimaalaisten voitto ja Qing-dynastian heikkeneminen. Kahdeksan valtion liittokunta: Japanin keisarikunta Venäjän keisarikunta Brittiläinen imperiumi Ranska Yhdysvallat Saksan keisarikunta Italian kuningaskunta Itävalta-Unkari Qing-dynastia Boksarit Edward Seymour Alfred von Waldersee Cixi Yuan Shikai aluksi 20 000,yhteensä 49 000 50 000–100 000 boksaria,70 000 keisarillista sotilasta 2 500 sotilastasatoja ulkomaalaisia siviilejä,tuhansia kristittyjä kiinalaisia Tuntematon määrä boksareita,2 000 keisarillisen armeijan sotilasta Boksarikapina (perint.: 義和團運動; yksink.: 义和团运动; pinyin: Yìhétuán Yùndòng) oli Kiinassa 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa puhjennut kiinalaisten kapina länsimaiden kasvanutta taloudellista ja poliittista vaikutusvaltaa vastaan. Nimensä kapina sai liikkeestä Oikeudenmukaisuuden ja harmonian nyrkki (perint.: 義和團; yksink.: 义和团; pinyin: Yìhétuán), joka oli Shandongissa perustettu salaseura. Länsimaalaiset kutsuivat sen jäseniä nyrkkeilijöiksi, boksareiksi, koska seuran jäsenet harjoittivat taistelulajeja ja voimistelua. Boksarit uskoivat, että he saattoivat saada yliluonnollisen lentokyvyn ja että luodit ja miekat eivät vahingoittaisi heitä. Lisäksi he väittivät, että taivaasta saapuisi miljoonia henkisotureita, jotka auttaisivat kiinalaisia karkottamaan länsimaalaiset
Halleyn komeetta

Halleyn komeetta (1P/Halley) on tunnetuin ihmisen nimeämistä komeetoista. Se on nimetty englantilaisen astronomin ja matemaatikon Edmond Halleyn mukaan, joka 1700-luvun alussa ennusti komeetan ilmaantuvan uudelleen vuonna 1758. Komeetta on perihelinsä aikana helposti nähtävissä paljaalla silmällä. Halleyn komeetta kiertää Aurinkoa kiertoradalla, jonka kiertoaika on noin 76 vuotta. Sen viimeisimmät perihelit, eli komeetan radan aurinkoa lähimmät pisteet, toteutuivat vuosina 1910 ja 1986. Silloin komeettaa tutkittiin luotaimilla (Giotto, Suisei ja Vega), jotka saivat lähikuvia ytimestä. Seuraavan kerran komeetta tulee näkyville vuonna 2061. Komeetan aiheuttamia meteoriparvia ovat Orionidit lokakuussa ja Eta-akvaridit toukokuussa. Halleyn komeetan edelliset perihelit ovat tapahtuneet seuraavina vuosina (mukana myös perihelien tunnukset): Erään teorian mukaan vuoden 530 ohituksen aikana komeetta on käynyt todennäköisesti poikkeuksellisen lähellä Aurinkoa ja siitä on irronnut osia. Komeetan osien arvellaan syöksyneen Maahan vuosina 536–538. Tapahtuman aiheuttaman pölypilven epäillään aiheuttaneen poikkeuksellisen rajun 10 vuoden ilmastonmuutoksen vuodesta 536 alkaen. Komeetasta lähti 12
Ensimmäinen maailmansota

28. heinäkuuta 1914 – 11. marraskuuta 1918 Eurooppa, Afrikka, jossain määrin myös Tyynimeri ja Lähi-itä Kilpavarustelu, nationalismi, liittoumat ja aiemmat kiistat. Laukaiseva tekijä oli Frans Ferdinandin salamurha. Ympärysvaltojen voitto Yhdysvalloista tuli suurvalta, Saksan, Itävalta-Unkarin ja Venäjän keisarikunnat sekä Osmanien valtakunta lakkautettiin, Venäjästä tuli Neuvosto-Venäjä, Venäjästä ja Itävalta-Unkarista erosi useita uusia valtiota kuten Suomi, Puola ja Tšekkoslovakia, Saksan siirtomaat ja eräät Osmanien valtakuntaan kuuluneet alueet muutettiin Kansainliiton mandaattialueiksi. Lisäksi tehtiin paljon rajamuutoksia. Sodan lopettanut Versailles’n ”häpeärauha” oli yksi merkittävimmistä syistä toiseen maailmansotaan. Ympärysvallat: Ranska Yhdistynyt kuningaskunta Venäjä Serbia Belgia Japani Montenegro Luxemburg Italia (1915–1918) Romania (1916–1918) Portugali (1916–1918) Hijazin kuningaskunta (1916–1918) Yhdysvallat (1917–1918) Kreikka (1917–1918) Siam (1917–1918) Kiina (1917–1918) Tšekkoslovakia / Böömi (1918) Armenia (1918) Keskusvallat: Saksa Itävalta-Unkari Osmanien valtakunta Bulgaria (1915–1918) Herbert Henry Asquith (1914–1916) David Lloyd George (1916–1918) Sir John French (1914–1915) Sir Douglas Haig (1915–1918) John Jellicoe Raymond Poincare (1914–1918) Rene Viviani (1914–1915) Aristide Briand (1915–1917) Alexandre Ribot (1917–1917) Paul Painlevé (1917–1917) Georges Clemenceau (1917–1918) Joseph Joffre (1914–1916) Ferdinand Foch (1917–1918) Robert Nivelle (1916–1917) Philippe Petain (1917–1917) Nikolai II (1914–1917) Nikolai Nikolajevitš Aleksandr Kerenski Aleksei Brusilov (1916–1917) Lavr Kornilov (1917–1917) Woodrow Wilson John J. Pershing Viktor Emanuel III Luigi Cadorna (1914–1917) Armando Diaz (1917–1918) Albert I Yoshihito Józef Piłsudski Vilhelm II Helmuth von Moltke nuorempi (1914–1914) Erich von Falkenhayn (1914–1916) Paul von Hindenburg (1916–1918) Reinhard Scheer Erich Ludendorff (1916–1918) Frans Joosef I (1914–1916) Kaarle I (1916–1918) Franz Conrad von Hötzendorf (1914–1917) Arthur Arz von Straussenburg (1917–1918) Mehmet V (1914–1918) Mehmet VI (1918–1918) Enver Pašša Djemal Pašša Talaat Pašša Mustafa Kemal Atatürk Ferdinand I Kaatuneina:5 520 000Haavoittuneina:12 831 000Kadonneina:4 121 000lähde? Kaatuneina:4 386 000Haavoittuneina:8 388 000Kadonneina:3 629 000lähde? Ensimmäinen maailmansota (aiemmin myös suurvaltain sota tai maailmansota) oli vuosina 1914–1918 käyty maailmanlaajuinen sota, jonka tapahtumat keskittyivät enimmäkseen Euroopassa käytyihin taisteluihin. Alusta alkaen sotaa käytiin myös Aasiassa ja Afrikassa sekä kaikilla suurimmilla valtamerillä. Taisteluja ei käyty Amerikan mantereilla, mutta Yhdysvallat osallistui sotaan taistelemalla Euroopan maaperällä. Sodassa oli vastakkain kaksi liittoumaa: keskusvallat ja ympärysvallat eli liittoutuneet
Sandinistit

Sandinistit (esp. sandinistas) eli Frente Sandinista de Liberación Nacional – FSLN, Kansallisen vapautuksen sandinistirintama on vuonna 1961 perustettu nicaragualainen vasemmistolainen ja marxilainen puolue. Puolue on toinen maan kahdesta suuresta puolueesta ja sillä on noin 40 prosentin kannatus. Sen johtaja Daniel Ortega on ollut maan johdossa 1979–1990 ja jälleen vuodesta 2006. Sandinistien perustajiin kuuluivat Carlos Fonseca Amador, Tomás Borge Martínez ja Silvio Mayorga. YK:n mukaan sandinistihallinto on tappanut, kiduttanut ja vanginnut mielivaltaisesti vastustajiaan, ja keväällä 2018 alkoivat laajat mellakat sitä vastaan, mihin hallitus vastasi kovin ottein ja satoja kuoli. Sandinistit haastoivat asevoimin Nicaraguaa 1936–1979 hallinneen Somozan suvun diktatuurin ja hallitsivat maata 1979–1990. Nimensä se sai Augusto César Sandinon (1895–1934) mukaan, joka taisteli Yhdysvaltain miehitystä vastaan 1927–1933 ja jonka murhasi kenraali Anastasio Somoza García kaksi vuotta ennen tämän vallankaappausta. Sandinistit muodostivat yhdessä muiden vallankumoukseen liittyneiden järjestöjen kanssa väliaikaisen juntan diktatuurin kaaduttua 1979. Väliaikainen juntta ajautui kuitenkin pian vaikeuksiin, ja konservatiivisempien ainesten siirtyessä oppositioon FSLN jäi Daniel Ortegan johdolla valtaan. lähde? Sandinistien poliittinen skaala oli laaja ulottuen vallankumouksellisista marxilaisista vapautuksen teologiaa kannattaviin kristittyihin. Tämä näkyi myös sandinistijohtoisessa väliaikaishallituksessa, joka hallitsi Nicaraguaa vuoden 1984 vaaleihin asti: mm
Nisäkkäät

Nisäkkäät Wikispeciesissä Nisäkkäät Commonsissa Nisäkkäät (Mammalia) ovat tasalämpöisiä, selkärankaisia eläimiä, jotka yleensä synnyttävät eläviä poikasia. Emot ruokkivat poikasia maitorauhasten erittämällä maidolla nisäksi kutsuttujen rakenteiden kautta. Nisäkkäiden eli vanhalta nimeltään imettäväisten ominaispiirre on myös se, että tiineysaikana emon elimistöstä siirtyy happea ja ravintoaineita sikiölle istukan kautta. Muita tyypillisiä piirteitä ovat hikirauhaset, ihoa peittävä karvapeite, kolme keskikorvan luuta (vasara, alasin ja jalustin), neljä raajaa, isokorteksi-alue aivoissa ja yhdestä luusta koostuva alaleuka. Nisäkkäiden lihaksikas pallea erottaa sydämen, keuhkot ja muita elimiä vatsaontelosta, kun taas muilla selkärankaisilla pallea on joko kalvomainen tai sitä ei ole lainkaan. Useimmilla nisäkkäillä on eri ruokatyyppeihin erikoistuneet hampaat. Nisäkkäillä on myös nelilokeroinen sydän, kaksinkertainen ja täydellinen verenkierto sekä toisin kuin muilla selkärankaisilla niiden (täysin kehittyneissä) punasoluissa ei ole tumaa. Lisäksi nisäkkäillä on vain vasemmalle kaareutuva aortankaari, kun linnuilla on oikealle kaartuva ja kaloilla, matelijoilla ja sammakkoeläimillä on molempiin suuntiin kaareutuvat aortankaaret. Nisäkkäät eroavat kaikista muista selkärankaisista erityisesti siten, että ne synnyttävät eläviä poikasia eli ovat vivipaarisia, kun taas linnut ja (useimmat) matelijat munivat. Tämä nähdään usein nisäkkäitä sitovana piirteenä, mutta se ei ole kuitenkaan täysin ehdoton, sillä nisäkkäisiin kuuluvan nokkaeläinten lahkon viisi lajia munivat. Nisäkkäiden luokkaan kuuluu vielä lisäksi joukko muita ryhmiä, jotka voidaan jakaa kahteen osaan lisääntymistavan perusteella. Pussieläinten (Metatheria) kohdalla sikiön alkuvaiheen kehitys tapahtuu emon sisällä, minkä jälkeen sikiö siirtyy erityiseen pussiin, jossa se kehittyy lopun aikaa
ENIAC

ENIAC (lyhenne sanoista Electronic Numerical Integrator and Computer) oli ensimmäinen täysin elektroninen yleiskäyttöinen tietokone. Se valmistui syksyllä 1945 ja oli käytössä lokakuulle 1955. Kone oli huomattavan suuri, sillä se painoi 30 tonnia ja tarvitsi 167 neliömetriä tilaa. ENIAC suunniteltiin alkujaan ballistisiin laskutoimituksiin, mutta sitä käytettiin myös muihin sotilaallisiin tarkoituksiin. Vaikka ENIAC oli lähes kokeiluluonteinen projekti, sen suunnittelutyö vaikutti huomattavasti tietokoneiden kehitykseen. Jo ennen ENIACia oli rakennettu joitakin mekaanisiin releisiin perustuneita tietokoneita ja erikoistarkoituksiin tehtyjä elektronisia laskukoneita kuten Harvard Mark I. Toisen maailmansodan ollessa kiivaimmillaan Yhdysvaltain armeija halusi uusia ratkaisuja tykistön ballistiikan laskutoimituksiin, joilla eri aseiden ampuma-asetukset voitaisiin säätää vaihtuvien olosuhteiden mukaisesti, mikä antoi sysäyksen ENIACin kehittämiselle. ENIACin suunnittelivat Presper Eckert ja John William Mauchly Pennsylvanian yliopistosta. Mauchly oli aiemmin suunnitellut useita laskukonemalleja, ja hän oli juuri alkanut suunnitella uutta John Atanasoffin tutkimukseen perustuvaa laskukonemallia, jossa oli tarkoitus käyttää elektroniputkia. Eckert oli opiskelijana samaisessa yliopistossa, kun hän tapasi Mauchlyn 1943. Projekti aloitettiin virallisesti 31. toukokuuta 1943
Roguelike

Roguelike-pelit (suom. ’Roguen kaltainen’, ’roguemainen’) ovat vuoropohjaisia tietokoneroolipelejä, joiden erikoispiirteitä ovat satunnaisesti luodut, ruutuihin jaetut pelikentät ja pelin jatkamismahdollisuuden menettäminen pelihahmon kuollessa. Roguelikeissä tyypillisesti tutkitaan luolastoja ja taistellaan hirviöitä vastaan pelihahmon tullessa taitavammaksi ajan myötä. Lajityyppi on kehittynyt vuonna 1980 ilmestyneen Rogue-pelin pohjalta, joka on innoittanut useita muita pelejä, joissa samat piirteet ovat säilyneet. Tunnettuja roguelike-pelejä ovat NetHack, Angband ja Ancient Domains of Mystery. Roguelike-pelien pelimaailma arvotaan kokonaan tai suurimmalta osin uusiksi joka pelikerralla, niin että peliä voi pelata uudelleen kyllästymättä. Hirviöiden ja esineiden olinpaikat vaihtuvat pelikerrasta toiseen, samoin kuin esineiden ulkonäkö. Näin aina kun pelihahmo löytää ensi kertaa jonkun esineen, hän ei voi tietää sen käyttötarkoitusta. Pelijournalisti John Harris pitää näitä tuntemattomia esineitä roguelike-pelien määrittelevänä piirteenä. Roguelike-peleissä voi kuitenkin olla joitain etukäteen määrättyjä piirteitä kuten juoni, puzzleja tai valmiiksi luotuja alueita. Roguelike-pelit ovat vuoropohjaisia ja jokainen toiminto katsotaan yhdeksi vuoroksi. Pelaaja saa harkita siirtojaan, kun peli on pysähtyneenä odottamaan
Saimaa

Saimaa (ruots. Saimen), josta käytetään myös nimityksiä Suur-Saimaa tai Iso-Saimaa, on Suomen suurin järvi, joka sijaitsee Kaakkois-Suomessa. Se muodostaa Vuoksen vesistön pääjärven, jonka laskujoki Vuoksi laskee Suomen puolelta Venäjällä sijaitsevaan Laatokkaan. Laatokka laskee puolestaan Nevaa myöten Pietarissa Itämeren Suomenlahteen. Lappeenrannan, Joensuun ja Mikkelin sekä näitä pienemmät Imatran, Savonlinnan ja Varkauden kaupungit sijaitsevat aivan Saimaan rannalla. Saimaan rajaus ei ole yksiselitteinen, sillä se muodostuu useasta salmien yhdistämästä järvenselästä, järvialtaasta tai järvenosasta. Sen mukaan, miten kapeat ovat niitä erottavat salmet, voidaan Saimaa jakaa yhdeksäksi, tai jopa 18, eri järveksi tai järvenosaksi. Näiden vedenpinnat ovat hieman eri korkeudella, mikä johtuu järvenosien välisistä virtauksista. Kaukaisimpien järvenosien vedenpinnat eroavat toisistaan noin 5–11 senttimetriä . Saimaa on määritelmänsä mukaan läpivirtausjärvi ja sen järvialtaiden väliset keskivirtaamat ovat Suomessa poikkeuksellisen suuret. Saimaan järvialtaat sijaitsevat alueella, joka on karkeasti mitattuna 200 kilometriä pitkä ja 100 kilometriä leveä. Sen rannat kuuluvat neljään maakuntaan, joten yhtenäinen näkemys sille mistä Saimaa alkaa ja minne se loppuu, ei ole kaikille aivan sama