nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Ääniala

Ääniala koostuu kaikista niistä sävelkorkeuksista, jotka ihminen tai soitin pystyy tuottamaan. Ääniala tyypillisesti ilmaistaan matalimmasta sävelestä korkeimpaan säveleen. Fysiologiseen äänialaan kuuluvat kaikki tuotetut sävelkorkeudet, mutta lauluäänialaan vain ne jotka kuulostavat laululta. Pojan puheääni sijaitsee lähellä äänialan alalaitaa. Naisten ja miesten äänten keskeinen ero on äänenkorkeus: keskimäärin miehet puhuvat noin oktaavia matalammalta kuin naiset. Normaalin modaalirekisterissä tuotetun puheäänen keskimääräinen perustaajuus on miehillä noin 125 Hz (vaihteluväli 80–160 Hz) ja naisilla 225 Hz (vaihteluväli 150–300 Hz). Ihmisen äänialan laajuuteen vaikuttavat yksilölliset tekijät ja äänen koulutus. Koulutetun oopperalaulajan ääniala on noin kahdesta kolmeen oktaavia, ja kouluttamattoman noin puolestatoista kahteen oktaavia. Ihmisten äänialat sijoittuvat taajuusasteikolla eri kohtiin, mikä riippuu ihmisen äänihuulten ja ääniväylän koosta. Miesten äänialat sijaitsevat tyypillisesti matalammalla kuin naisten äänialat, sillä miespuolisten kurkunpää kasvaa murrosiässä kun pojan ääni madaltuu. Ennen murrosiän fysiologisia muutoksia tyttöjen ja poikien äänialat ovat samankaltaiset. Eri äänialat johtuvat keskeisesti äänihuulten pituudesta: korkeaäänisillä äänihuulet ovat lyhyet ja matalaäänisillä äänihuulet ovat pitkät
Kaisu Virkkunen

Kaisu Virkkunen (5. lokakuuta 1919 Ilmajoki – 8. helmikuuta 1996 Tampere) oli merkittävä suomalainen opettaja, joka oli perustamassa Suomen ensimmäistä Steiner-koulua. Kaisu Virkkunen kuului vanhaan suomalaiseen Snellmanin sivistyssukuun. Hän oli rovasti, eduskunnan puhemies Paavo Virkkusen tytär ja Kansallis-Osake-Pankin pääjohtaja Matti Virkkusen sisar. Sota-aikana Virkkunen toimi lottana ja meni naimisiin saksalaisen Gert Schretzmayr-Ernstin kanssa. Jatkosodan loppuvaiheessa hän muutti Saksaan ja joutui siellä 1½ vuodeksi amerikkalaisten internointileirille. Suomeen palattuaan hän valmistui kansakoulunopettajaksi ja oli perustamassa Suomen ensimmäistä Steiner-koulua Helsinkiin vuonna 1955. Vuonna 1971 Virkkunen oli mukana perustamassa Steiner-koulua Tampereelle. Virkkunen myös käänsi ja kirjoitti antroposofista kirjallisuutta sekä organisoi steinerkoulun opettajien koulutusta Suomessa.
Munuaissyöpä

Munuaissyöpä on munuaisissa esiintyvä syöpä. Suomessa todetaan joka vuosi noin 700 uutta munuaissyöpää. Munuaissyöpää esiintyy enemmän miehillä kuin naisilla. Noin kolme prosenttia kaikista uusista syöpätapauksista on munuaissyöpiä. Munuaissyövän tyypillisin muoto tunnetaan munuaissolukarsinoomana. Munuaissyöpä kehittyy monesti hyvänlaatuisesta adenoomasta munuaiskudoksessa. Tärkeimpiä yksittäisiä riskitekijöitä on tupakointi, tämän lisäksi mm. korkea verenpaine ja ylipainoisuus. Miespuolisista potilaista 30 %:lla taudin on aiheuttanut suoraan tupakointi. Naisista vastaava määrä on noin 25 %. Von Hippel-Lindaun tautiin liittyy noin 40 % munuaissyöpävaara. Simpson–Golabi–Behmelin oireyhtymä voi johtaa syövän kehittymiseen varhaisessa lapsuudessa
Appaloosa

Appaloosa on lämminverinen täplikäs ratsuhevosrotu. Se on peräisin Yhdysvaltain Oregonista. Rotu on saanut alkunsa 1600- ja 1700-luvuilla. Appaloosat polveutuvat mustangeista ja sitä kautta andalusianhevosesta, arabianhevosesta, berberihevosesta ja tuskomaanihevosesta. Appaloosarodun esivanhempia kasvattivat nez perce -intiaanit, jotka asuivat rodulle nimen antaneen Palouse-joen varrella Koillis-Oregonissa. Intiaanit uskoivat tämän erikoisenvärisen hevosen tuottavan onnea: mitä värikkäämpi hevonen päälliköllä oli, sitä voitokkaampi oli heimo. Appaloosat ovat väriltään tiikerinkirjavia eli täplikkäitä. Joissakin tapauksissa yksivärinen appaloosa voidaan hyväksyä roturekisteriin, mikäli se täyttää muita tärkeitä kriteereitä. Muita kriteereitä ovat muun muassa selvästi täplikäs iho turvassa ja sukuelinten alueella, raitakaviot myös niissä jaloissa, joissa ei ole valkoisia sukkia, sekä silmän valkoinen kovakalvo. Rodun säkäkorkeus vaihtelee välillä 142–152 cm. Ihanneappaloosa on rakenteeltaan pienikokoinen, mutta tiivisrunkoinen: syvä ja leveä, takaosastaan vahva. Pää on hienopiirteinen
Mahasyöpä

Mahasyöpä on mahasta lähtevä syöpäsairaus. Mahasyövän mahdollisia oireita ovat muiden muassa vatsakipu, oksentelu, ripuli, ruokahaluttomuus ja laihtuminen. Tauti voi olla pitkään oireeton. Ilmetessään oireet voivat olla petollisesti samanlaisia kuin hyvänlaatuisissa vaivoissa, esimerkiksi mahahaavassa. Helikobakteerin on huomattu lisäävän mahasyövän riskiä jopa 2–6-kertaiseksi. Muita riskitekijöitä ovat tiettyjen vitamiinien puute, pilaantunut, savustettu tai hyvin suolainen ruoka, lihavuus ja korkea ikä. Myös tupakointi on mahasyöpäriskiä lisäävä tekijä. Mahasyöpä oli vielä vuoden 1960 paikkeilla Suomen yleisin syöpätauti, mutta sairauden ilmaantuvuus väheni nopeasti varsinkin länsimaissa. Esimerkiksi vuonna 2008 Suomessa sairastui mahasyöpään 701 henkilöä. Ilmaantuvuuden vaihtelu saman maankin sisällä voi kuitenkin olla niin suuri, että ympäristötekijöiden on päätelty olevan keskeisiä taudin synnyssä. Mahasyövän ilmaantuvuus on korkein Kaukoidässä. Maailmanlaajuisesti mahasyöpä oli vuoden 2014 tiedon mukaan neljänneksi yleisin syöpä, mutta Suomessa se on pudonnut kymmenen yleisimmän syöpätaudin joukosta sekä miehillä että naisilla
Eturauhasen syöpä

Eturauhasen syöpä on miehen eturauhasessa esiintyvä pahanlaatuinen kasvain. Riski sairastua siihen kasvaa 50:nnen ikävuoden jälkeen. Suurin osa eturauhasen syövistä etenee hyvin hitaasti, eivätkä ne lyhennä potilaan elinikää. Vain noin joka seitsemäs eturauhasen syöpä johtaa kuolemaan. Tautia voidaankin radikaalien hoitojen sijaan päätyä vain seuraamaan. Taudin yleisyyden takia eturauhasen syöpä aiheuttaa kuitenkin keuhkosyövän jälkeen toiseksi eniten syöpäkuolemia miehille Suomessa, noin 900 vuodessa.  Hoitamista edellyttävät aggressiiviset eturauhasen syövät, jotka muodostavat etäpesäkkeitä tyypillisesti luustoon. Eturauhasen syöpä on maailmanlaajuisesti miesten toiseksi yleisin syöpä. Sen esiintyvyys vaihtelee suuresti maanosittain. Suomessa sairastuneiden keski-ikä on noin 70 vuotta, ja se on miesväestön yleisin syöpä. Eturauhasen syövän esiintymiseen vaikuttavat sekä ympäristötekijät että perinnölliset tekijät. Nykytietämyksen mukaan eturauhasen syöpä on yleisnimike erilaisille kasvaimille, joista suurin osa on hidaskasvuisia, vain n
Molekyylipilvi

Molekyylipilvi on tähtien välisen aineen kasautuma, jossa pääosin on molekyylimuodossa olevaa vetyä H2 mutta myös kymmeniä muita molekyylejä. Niitä kutsutaan myös nimellä GMC (engl. Giant Molecular Cloud). Kylmät molekyylipilvet havaitaan radioalueella häkäkaasun CO lähettämästä radiosäteilystä. Molekyylipilvet ovat tähtien välisen aineen kasautumia, joiden massa on 100–106 Auringon massaa ja lämpötila 10–20 kelviniä. Niiden tiheys on 10–106 molekyylia kuutiosentissä. Molekyylipilvien ytimet koostuvat nimensä mukaisesti erilaisista orgaanisista ja epäorgaanisista molekyyleistä. Molekyylipilvet ovat ensisijaisia tähtien syntypaikkoja. Molekyylipilvi, jonka läpimitta on noin 100 parsekia (326 valovuotta), on neutraalin vedyn pilvessä oleva tiivistymä. Näiden neutraalin vedyn pilvien läpimitta on 1 kpc eli 3 260 valovuotta. Auringon etäisyydellä Linnunradan keskuksesta suurin osa kaikesta tähtienvälisestä aineesta on molekyyleinä. Yhdessä molekyylipilvessä on hyvinkin miljoonia Auringon massoja
Skaalakorkeus

Skaalakorkeus H on planeetan kaasukehän tai sen osana olevan kaasun se korkeus, jossa kaasun osapaine pienenee e:nteen osaan pinnalla vallitsevasta paineesta. Tässä e on Neperin luku eli noin 2,718. Maalle hapen skaalakorkeus on 7 kilometriä, typen 8 kilometriä ja vedyn 120 kilometriä. Koko ilmakehän skaalakorkeus on 8,5 kilometriä. Vedyn korkea skaalakorkeus merkitsee sitä, että vetykaasu karkaa Maan ilmakehästä.lähde? Skaalakorkeus määräytyy kaasujen lämpöliikkeestä, eli lämpötilasta ja kaasuosasten massasta. Maan ilmakehälle skaalakorkeus H = 8 500 m, kun lämpötila on 290 K eli noin +17 °C. Skaalakorkeus voidaan määritellä yhtälöllä jossa Skaalakorkeuden H avulla voidaan laskea paineen väheneminen ylöspäin mentäessä, jos paine maan pinnalla tunnetaan jossa H on skaalakorkeus, P0 on paine korkeudella 0 (ilmalle 1,01×1010Pa) ja P = paine korkeudella z. Huomattava on, että esimerkiksi Aurinkoa Maata lähempänä kiertävässä Venuksessa vesihöyryn skaalakorkeus on 40 km, Maassa se on 13 km. Venuksen vesihöyry karkaa avaruuteen Maata nopeammin ja planeetalla ei senkään takia ole meriä. Muutamia kaasujen skaalakorkeuksia Maalle, Venukselle ja Marsille:
Prototähti

Prototähti on syntyvä tähti. Sitä ympäröi tähtienvälisen aineen pilvi, josta tähti on tiivistymässä. Prototähtiä voidaan havaita vain pitkäaaltoisen säteilyn alueella: radio- tai infrapunasäteilyllä. Nimeäminen · LuokitteluKehitys · HR-kaavio · NukleosynteesiTähtijärjestelmä · EksoplaneettaLuettelot tähdistä Synty · Prototähti · Esipääsarja · PääsarjaHorisontaalihaara · AsymptoottihaaraEsiplanetaarinen sumu · Planetaarinen sumuWolfin–Rayetin tähti · ValesupernovaSupernova · Hypernova Alikääpiö · Kääpiö (Punainen · Keltainen · Sininen)Alijättiläinen · Jättiläinen (Punainen · Sininen)Kirkas jättiläinen · Ylijättiläinen (Punainen · Sininen)Hyperjättiläinen O · B · A · F · G · K · MBariumtähti · Hiilitähti · Teknetiumtähti Valkoinen kääpiö · Musta kääpiö · HeliumplaneettaNeutronitähti (Pulsari · Magnetar) · Musta aukko Alfareaktio · Kolmialfareaktio · HeliumleimahdusHiilisykli · Hiilen fuusio · Neutronisieppaus · Nova Ikä · Magnitudi · Metallisuus · Luminositeetti Ruskea kääpiö · Ruskea alikääpiö · PlaneettaTähtijoukko (Avoin · Pallomainen) · TähdistöAuringon ominaisuudet
T Tauri -tähti

T Tauri -tähti on nuori tähti, joka on kutistumassa kohti vakaata tilaa ja ydinreaktioiden alkamista. Näissä tähdissä havaitaan epäsäännöllisiä valonvaihteluja, ne ovat siis kirkkaudeltaan muuttuvia tähtiä. Niiden muuttujaluokka on INT. T Tauri -tähdet luetaan sumumuuttujiin ja purkautuviin muuttujiin. Nämä tähdet ovat nuorimpia näkyviä tähtiä. T Tauri -tähdissä on enemmän litiumia kuin Auringossa, koska ytimen lämpötila ei nouse tarpeeksi korkeaksi.selvennä T Taurin yhteydessä on muuttuva heijastussumu, jota kutsutaan löytäjänsä, brittiläisen astronomin John Russell Hindin mukaan nimellä Hindin muuttuva sumu.
Planetesimaali

Planetesimaali on pieni taivaankappale, jollaisesta tähtiä kiertävät planeetat syntyvät. Se on niin suuri, ettei kaasun jarrutus vaikuta siihen merkittävästi. Planetesimaalien kokoluokka vaihtelee metristä pieniin planeettoihin. Komeetat ja pikkuplaneetat saattavat olla jäljelle jääneitä planetesimaaleja. Planetesimaali määritellään useimmin kappaleeksi, jonka kokoinen taivaankappale pystyy vaikuttamaan vetovoimallaan suunnilleen saman kokoisin kappaleeseen. Planetesimaali on myös niin suuri, ettei ympäröivä kaasu vaikuta käytännössä sen liikkeeseen lämpöliikkeellään, pyörteisyydellään jne. Tämän mukaan pienimpien planetesimaalien läpimitta olisi noin 1 km, mikä vastaa pientä pikkuplaneettaa. Suurimpien planetesimaalien läpimitat ovat noin 100-1000 km luokkaa. Thomas Chamberlin esitti ajatuksen, että planeetat olisivat syntyneet törmäämällä pienemmistä kappaleista. Näitä hän kutsui infinitesimaali- sanasta kehitetyllä planetesimaali-sanalla. Planetesimaaliajatusta kannattanut Forest Moulton esitti 1905 planetesimaalien tulleen Auringosta tähden lähiohituksen takia irronneesta kielekkeestä. Teoria Auringosta sinkoutuneesta aineesta jäi seuraavina vuosikymmeninä pois muodista, koska laskemalla todettiin mahdottomaksi, että Auringosta nopeasti pois sinkoava aine voisi tiivistyä tai jäädä Aurinkoa kiertämään
Kouluaste

Kouluasteen tutkinto on vanha ammatillisista tutkinnoista käytetty nimitys Suomessa. Nykyään puhutaan toisen asteen tutkinnoista (ensimmäinen aste on peruskoulu ja kolmas aste korkeakouluopinnot). Kouluasteen yläpuolella olivat aiemmin opistoasteen tutkinnot. Kaikki tutkintonimikkeet eivät tutkintouudistuksen myötä kuitenkaan suoraan periytyneet kouluasteelta toiselle asteelle. Esimerkiksi kaupallisella alalla oli kouluasteella merkantin ja opistoasteella merkonomin koulutus. Nykyään merkantin tutkintoa ei ole enää olemassa, ja merkonomi on laskenut toisen asteen tutkinnoksi.
HDCP

HDCP (High-Bandwith Digital Content Protection) on Intelin kehittämä digitaalisten oikeuksien hallintajärjestelmä äänen ja kuvan hallintaa varten DVI- ja HDMI-liitännöissä. HDCP ei ole vapaasti käytettävissä vaan sitä käyttävien laitevalmistajien on ostettava lisenssi oikeudenomistajalta. HDCP:n käyttöön lisenssejä myöntää Digital Content Protection, LLC, Intelin tytäryhtiö. Lisenssin ostajat lupautuvat lisenssimaksujen lisäksi rajoittamaan tuotteidensa ominaisuuksia. Esimerkiksi HD-tasoisen videomateriaalin tarkkuus tulee rajoittaa DVD-laatuiseksi ei-HDCP-yhteensopivista videoulostuloista, mikäli ohjelmalähde niin vaatii. Vastaavasti DVD-Audio-ääni tulee rajoittaa DAT-laatuiseksi ei-HDCP-yhteensopivista ääniulostuloista (rajoite ei koske analogisia ääniulostuloja). Laitteiden tulee myös estää kopioiden valmistaminen toistettavasta sisällöstä ja ne tulee valmistaa niin, että ne "tehokkaasti tekevät toivottomiksi yritykset murtaa sisällönsuojausvaatimukset". HDCP:n päätarkoitus on salaamattoman sisällön lähetyksen estäminen. Tavoitteen saavuttamiseksi on kehitetty seuraavat kolme järjestelmää: Jo vuonna 2001, eli ennen kuin ensimmäistäkään HDCP:tä tukevaa laitetta oli markkinoilla, paljastivat kryptoanalyytikot vakavia puutteita järjestelmässä, varsinkin sen lineaarisessa avaintenvaihdossa.  Samoihin aikoihin edellisen julkistuksen kanssa tunnettu kryptoanalyytikko Niels Ferguson kertoi murtaneensa järjestelmän, mutta kieltäytyi paljastamasta menetelmäänsä koska pelkäsi että hänelle tulisi ongelmia DMCA:n perusteella.  HD-DVD- ja Blu-ray-levyillä voidaan käyttää nk. Image Constraint Tokenia (ICT), jonka havaitessaan soitin ei suostu lähettämään täyden tarkkuuden kuvaa suojaamattoman analogi- tai digiliitännän yli, vaan käyttää alaspäin näytteistettyä (960×540p) kuvaa
Evenkin kieli

Evenkin kieli (omakielinen nimi: эвэды̄ турэ̄н, evedyy tureen) on Venäjällä Siperiassa, Kiinassa ja Mongoliassa asuvien evenkien puhuma tunguusilainen kieli. Evenki kuuluu pohjoistunguusilaisten kielten siperialaiseen ryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat eveni, negidaali ja Kiinassa puhuttu orotšoni. 1920-luvulla kieltä alettiin kirjoittaa latinalaisin aakkosin, mutta ne korvattiin kyrillisin kirjaimin jo 1930-luvulla. Nykyisin näiden lisäksi voidaan käyttää myös mongolialaisia aakkosia. Vain osia Raamatusta on käännetty evenkiksi. Vuonna 2010 kielellä arvioitiin olevan 13 500 puhujaa. Kieli siirtyy uudelle sukupolvelle heikosti. Nykyään evenki on vakavasti uhanalainen kieli. Yhteisön ja perheen elävänä kommunikaatiovälineenä sitä käytetään enää eräissä syrjäisissä asutuskeskuksissa. Evenki jaetaan kahteen päämurteeseen: siperianevenkiin ja mantšurianevenkiin. Evenkit asuvat valtavan laajalla alueella Venäjällä Krasnojarskin aluepiirin Evenkian ja Taimyrin piireissä, Burjatian ja Jakutian tasavalloissa, Irkutskin, Tomskin, Tšitan, Amurin ja Sahalinin alueilla, Habarovskin aluepiirissä sekä Kiinassa ja Mongoliassa
Orokin kieli

Orokin kieli eli orokki on Venäjällä Sahalinin saarella asuvien orokkien puhuma tunguusilainen kieli. Nimitys orok perustuu ilmeisesti poroa tarkoittavaan sanaan oron. Sitä ei tule sekoittaa orotšeihin tai orotšeneihin, joista jälkimmäinen on tarkoittanut kaikkia poronhoitoa harjoittavia tunguuseja. Nykyisin kansan ja kielen nimitykseksi on vakiintumassa ulta. Orokit asuvat Sahalinin alueen Poronaiskin ja Noglikin piireissä. Pieni, kooltaan tuntematon ryhmä asuu Hokkaidōn saarella Japanissa. Vuoden 1989 väestönlaskennassa osa Venäjän orokeista luettiin virheellisesti orotšeiksi. Tarkennettujen tietojen mukaan orokkeja oli 391 henkeä ja orokin kielen puhujia 130. Venäjän vuoden 2002 väestölaskennassa orokit rekisteröitiin nimellä ulta. Orokkeja laskettiin olevan 346 henkeä ja orokin puhujia 64. Tarkempi tilasto osoittaa, että Sahalinin 298 orokista kaikki osaavat venäjää, mutta vain 11 henkeä ilmoitti puhuvansa orokin kieltä. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 47 orokin puhujaa
Toksiini

Toksiini tarkoittaa biologisen organismin kuten eläimen, kasvin tai mikro-organismin tuottamaa myrkyllistä ainetta, joka syntyy eliön aineenvaihdunnassa (sekundaarimetabolia). Esimerkiksi homesienten tuottamia myrkkyaineita kutsutaan mykotoksiineiksi. Toksiineja ja niiden vaikutuksia elimistöön tutkii toksikologia. Joskus puhutaan erikseen toksinologiasta. Myrkyllisiä alkuaineita tai epäorgaanisia tai orgaanisia myrkkyjä ei kutsuta toksiineiksi. Eliöiden ympäristöönsä erittämiä toksiineja kutsutaan eksotoksiineiksi, esimerkiksi bakteerien sisällä olevia ja bakteerin kuollessa vapautuvia toksiineja kutsutaan endotoksiineiksi. Monet toksiinit ovat eliöiden saalistusta, puolustautumista tai elintilan raivaamista varten. Eläinten toksiinit ulottuvat tappavista käärmeenmyrkyistä ihmiselle suhteellisen harmittomiin hyönteisten, esim. mehiläisten myrkkyihin. Kasvien myrkyt estävät usein eläimiä syömästä niitä. Nekin vaihtelevat hengenvaarallisista myrkkykatkon koniinista niittyleinikin karvasaineisiin. Jälkimmäiset aiheuttavat laitumilla niittyleinikkiä kasvavia syömättömiä tupsuja
Evenin kieli

Evenin kieli (myös eveeni, aikaisempi nimitys lamuutti) on Venäjällä koillis-Siperiassa asuvien evenien puhuma tunguusikieli. Evenit asuvat laajalla alueella Jakutiassa, Habarovskin ja Kamtšatkan aluepiireissä, Magadanin alueella sekä Tšukotkalla ja Korjakiassa. Vuonna 1989 eveneitä laskettiin olleen 17 100 henkeä ja evenin puhujia 7 850 henkeä. Vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 19 100 eveniä ja 7 200 evenin puhujaa. Alueellisesti he jakautuivat seuraavasti: Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 93,3 % eveneistä osaa venäjää. Väestönlaskenta ei anna täyttä kuvaa kielitilanteesta, sillä suuri osa eveneistä puhuu äidin- tai toisena kielenään jakuuttia. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan äidinkieleltään eveninkielisiä oli 43,8 %, venäjänkielisiä 27,4 % ja ”muunkielisiä” 28,8 %. Toisena kielenään venäjää puhui 52,5 % ja ”muuta kieltä” 37,9 %. Kyseinen ”muu kieli” on yleensä jakuutti. Jakutian eveneistä osasi vuonna 2002 venäjää 89,5 %, jakuuttia 79,8 % ja eveniä vain 28,1 %. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 5 700 evenin puhujaa. Eveni kuuluu tunguusikielten pohjoishaaran siperialaiseen ryhmään
Command &amp; Conquer: Renegade

Pyytämäsi sivunimi oli virheellinen, tyhjä tai väärin linkitetty kieltenvälinen tai wikienvälinen nimi. Siinä saattaa olla yksi tai useampi sellainen merkki, jota ei voi käyttää sivujen nimissä. Palaa sivulle Wikipedia:Etusivu.
Protoplanetaarinen kiekko

Protoplanetaarinen kiekko, esiplanetaarinen kiekko on nuoren tähden ympärillä kiertävä kaasusta, jäähitusista ja pölystä koostuva litteä kiekko. Esiplanetaarisen kiekon sisäosa on kuuma, ja siellä on muun muassa silikaattimineraaleja. Ulompana kiekon kylmässä osassa on runsaasti jäätä. Protoplanetaarisen kiekon kivipöly ja jäähituset tiivistyvät ajan mukana planeetoiksi. Esiplanetaarisen kiekon massa on yleensä murto-osan tähden massasta. Sen aine virtaa spiraalimaisesti kohti tähteä, koska sen vauhti hidastuu oman kitkansa takia. Samaan aikaan uutta kaasua virtaa ympäröivästä pilvestä kiekon ulkoreunalle. Esiplanetaarinen kiekko on siten tyypillinen kertymäkiekko. Esiplanetaariseen kiekkoihin liittyvät usein keskustähdestä kiekon akselin suuntaisesti lähtevät suihkut. Monissa tapauksissa esiplaneteerinen kiekko näkyy sivulta katsoen tummana nauhana, joka peittää keskustähden tai sen lähistön. Alussa syntynyttä esiplanetaarista kiekkoa on vaikeaa tai mahdotonta havaita, koska se on kaasun ja pölyn ympäröimä. Havaitaan ehkä vain radio- tai infrapunakohde tai suihkut
Kuningas Asgerin kumpu

Kuningas Asgerin kumpu Commonsissa Kuningas Asgerin kumpu (tansk. Kong Asgers Høj) on Tanskassa Mønin saarella sijaitseva suppilopikarikulttuurin käytävähautakumpu, joka on Tanskan parhaiten säilyneitä kumpuja. Kumpu on tehty vuoden 3000 eaa. paikkeilla. Hautakammio kummun sisällä on noin kymmenen metriä pitkä. Ei tiedetä, kuka tai keitä kumpuun on haudattu. Kuningas Asger on perimätiedon mukaan hallinnut seutua, mutta tietoja hänestä ei ole.
Thaïs

Äänitiedostojen kuunteluohjeet Thaïs on vuonna 1894 ensi-iltansa saanut Jules Massenet’n ooppera. Libreton on kirjoittanut Louis Gallet Anatole Francen vuonna 1890 ilmestyneen samannimisen romaanin pohjalta. Thaïsista puuttuu muutamia Massenet’n tavaramerkkejä: laajat kuoro-osuudet ja pitkät balettikohtaukset. Oopperassa paino onkin kahden päähahmon välisessä kanssakäymisessä. Keskeinen miesrooli on tavanomaisesta oopperakäytännöstä poiketen kirjoitettu baritonille. Laulumelodiat Thaïsissa ovat pidempiä kuin säveltäjän aikaisemmissa oopperoissa, ja dialogia on lisätty aarioiden kustannuksella. Nykyään tunnetuin kohtaus lieneekenen mukaan? toisen näytöksen puolivälissä, jossa Thaïs käy ankaraa sisäistä kamppailua ennen kääntymistään. Tätä jaakobinpainia kuvatakseen Massenet päätyi laulettavan aarian sijasta sooloviuluun ja orkesteriin. Tämä kohta tunnetaan "Meditaationa". Se on nykyään hyvin suosittu konserttikappale viulisteilla. Egypti 400-luvulla. Munkki Athanaël päättää käännyttää Aleksandrian halutuimman kurtisaanin Thaïsin
Giuseppe Sabbatini

Giuseppe Sabbatini (s. 11. toukokuuta 1957 Rooma) on italialainen lyyrinen tenori ja oopperalaulaja. Hän on voittanut useita laulukilpailuja ja tehnyt useita levytyksiä. Sabbatini on laulanut johtavan tenorin roolin seuraavissa oopperoissa:
GameFAQs

GameFAQs on Internet-sivusto, joka tarjoaa ilmaiseksi tuhansia ohjeita, oppaita, huijauskoodeja ja pelitallennuksia tietokone- ja videopeleihin. GameFAQsin perusti Jeff "CJayC" Veasey joulukuussa 1995 ja sivusto on pikkuhiljaa kasvanut yhdeksi Internetin suurimmista pelitietokannoista. Rekisteröinti sivustolle mahdollistaa kirjoittamisen keskustelualueelle, jossa on yli 260 miljoonaa viestiä 3,2 miljoonalta käyttäjältämilloin?, ja omien tekstien lisäämisen. Lähes kaikki sisältö on GameFAQsin käyttäjien lisäämiä, mutta melkein kaikki sivustolle lähetetty materiaali tarkastetaan ennen julkaisua. GameFAQsin keskustelualueet oli vuosina 2004–2012 jaettu GameSpotin kanssa, jonka CBS myös omisti, ja ne päätyivät vain-luku-tilassa GameSpotin alaisuuteen vuonna 2012. Vuodesta 2003 lähtien GameFAQsin on omisti kokonaan CNET Networks. Vuonna 2022 sivusto päätyi Red Ventures -firman kautta Fandomin omistukseen.
Oikeusteoria

Oikeusjärjestys Oikeusteoria eli yleinen oikeustiede on oikeustieteen tutkimushaara, joka on lähellä lainopin näkökulmaa oikeuteen. Sen alaan kuuluvat muun muassa:lähde? Oikeusfilosofia jaetaan usein varsinaiseen oikeusfilosofiaan ja oikeusteoriaan. Oikeusfilosofia soveltaa perinteistä filosofista lähestymistapaa pohtiessaan esimerkiksi oikeuden suhdetta yhteiskunnalliseen oikeudenmukaisuuteen sekä oikeuden yleistä olemusta. Oikeusteoria on puolestaan lähellä perinteistä "juridiikkaa". Oikeusfilosofian ja oikeusteorian välinen raja on epäselvä ja jatkuvan akateemisen keskustelun kohteena. Ks. oikeusfilosofia.lähde?