nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Suuri Pohjan sota

22. helmikuuta 1700 – 30. elokuuta 1721 Eurooppa Ruotsi Holstein-Gottorp Osmanien valtakunta (1710–1714) Ukrainan kasakat (1708–1709) Iso-Britannia (1719–1721) Venäjä Saksi Puola-Liettua Tanska Preussi (1715–1720) Hannover (1715–1719) Iso-Britannia (1717–1719) Moldova (1711) Kaarle XII (1700–1718) Ulriika Eleonoora (1718–1720) Fredrik I (1720–1721) Carl Gustaf Rehnskiöld Magnus Stenbock Adam Ludvig Lewenhaupt Arvid Axel Mardefelt Carl Gustaf Armfelt Eric Dahlberg Georg Lybecker Wolmar Anton von Schlippenbach Otto Wellingk Hans Wachtmeister Carl Gustaf Creutz Ivan Mazepa (1708–1709) Ahmed III Baltacı Mehmet pašša Yrjö I Pietari Suuri Aleksandr Danilovitš Menšikov Boris Šeremetev Robert Bruce Jacob Bruce Fjodor Apraksin August II Väkevä Jacob Heinrich von Flemming Johann Matthias von der Schulenburg Adam Mikołaj Sieniawski Stanisław Chomętowski Fredrik IV Christian Ditlev Reventlow Peter Tordenskjold Ivan Mazepa (1700–1708) Danylo Apostol Ivan Skoropadsky Fredrik Vilhelm I Leopold I Ruotsi: 76 000 (alussa)110 000 (1707)Holstein-Gottorp: 5 000Myöhemmät liittolaiset:Osmanien valtakunta: 130 000Ukrainan kasakat: 4 000Tukijoina:Braunschweig-Lüneburg: 10 000Alankomaat: 13 sota-alustaIso-Britannia: 12 sota-alusta Alussa:Venäjä: 110 000Saksi: 30 000Puola-Liettua: 50 000Tanska: 40 000Myöhemmät liittolaiset:Preussi: 50 000Hannover: 20 000 Ruotsi: 25 000 kaatunutta175 000 nälkään, tauteihin tai uupumukseen menehtynyttä  (joista suomalaisia yli 40 000)  Venäjä: vähintään 75 000 kaatunutta tai haavoittunutta14 000–20 000 suurissa taisteluissa kaatunutta puolalaista, saksia tai tanskalaista60 000 tanskalaista kaatunutta (vuosina 1709–1719) Suuri Pohjan sota käytiin vuosina 1700–1721 Ruotsin ja suuren vihollisliittoutuman välillä. Ruotsin vastustajiin lukeutuivat Venäjä, Saksi, Tanska ja Puola-Liettua sekä vuodesta 1715 myös Preussi ja Hannover. Sota päättyi Ruotsin tappioon Venäjän voimia vastaan, minkä johdosta Ruotsi joutui Uudenkaupungin rauhassa luovuttamaan suuria alueita. Sodan seurauksena Ruotsi menetti asemansa pohjoiseurooppalaisena suurvaltana. Suomi kärsi sodan aikana isonavihana tunnetusta miehityskaudesta. Tanska ei sodassa onnistunut valloittamaan Skånen, Hallandin ja Blekingen maakuntia, jotka se oli menettänyt Ruotsille Roskilden rauhassa vuonna 1658. Ruotsi oli 1600-luvulla noussut suurvallaksi Tanskan, Venäjän, Puola-Liettuan ja Saksan kustannuksella. Tanska oli vuonna 1658 menettänyt Roskilden rauhassa lopullisesti Skånen, Blekingen ja Hallannin maakunnat, Saarenmaan sekä Gotlannin, ja Norjan puolelta Bohuslänin, Jämtlandin ja Härjedalenin maakunnat. Venäjä oli vuoden 1617 Stolbovan rauhassa menettänyt Ruotsille Inkerinmaan ja Käkisalmen läänin, ja samalla itselleen kauppa- ja sotilaspoliittisesti elintärkeän pääsyn Itämerelle. Ruotsi kykeni kontrolloimaan ja verottamaan Venäjän ulkomaanliikennettä Itämeren satamissa, ja Venäjän ainoa vapaa kauppareitti nousevalle Euroopan-kaupalle kulki pohjoisen Arkangelin kautta
Saksan kieli

Saksan kieli (Deutsch, tai die deutsche Sprache) on indoeurooppalaisen kielikunnan germaanisen kieliryhmän länsigermaaniseen haaraan kuuluva kieli. Saksaa käytetään monessa Euroopan valtiossa, ja sitä puhuu maailmanlaajuisesti äidinkielenään yli 100 miljoonaa ihmistä. Se on Euroopan unionin puhutuin kieli äidinkielisten puhujien määrällä mitattuna. Saksan kieltä opiskellaan yleisesti monissa Euroopan valtioissa, ja Suomessa se on opiskelluin kieli peruskouluissa ja lukioissa suomen, ruotsin ja englannin jälkeen vuonna 2018. Tieteen yleiskielenä englanti syrjäytti saksan 1950–1960-luvulla, mutta eräillä etenkin humanistisilla aloilla saksan kielen merkitys on edelleen suuri. Saksa muistuttaa kieliopillisesti ja sanastoltaan monella tapaa hollantia. Kirjoitettuina ne muistuttavat toisiaan enemmän kuin puhuttuina. Saksa kuuluu länsigermaanisiin kieliin, joihin kuuluvat saksan lisäksi pohjanmerengermaaniset kielet eli englanti, hollanti, afrikaans, friisi ja alasaksa. Saksan kirjakieltä kutsutaan monesti myös yläsaksaksi (saks. Hochdeutsch), sillä sen perustana ovat keski- ja eteläsaksalaiset murteet, kun taas alasaksa on lähtöisin pohjoissaksalaisista murteista. Äännetasolla yläsaksan erottaa muista germaanisista kielistä niin kutsuttu 2. äänteensiirros, jossa soinnittomat klusiilit [p, t, k] ovat muuttuneet affrikaatoiksi ja frikatiiveiksi [pf, f, ts, s, x]
Suomen rahajärjestelmän historian aikajana

Tarkennus: tai ainakin parantamisen varaa Suomen rahajärjestelmän historian aikajana kuvaa Suomen valtion alueella käytettävään rahajärjestelmään liittyviä historiallisia vuosilukuja ja ajankohtia. Katso myös artikkelit Rahan historia Suomessa ja Suomen markka.
Särkänniemi

Särkänniemi Commonsissa Särkänniemi on Tampereella Näsijärven rannalla sijaitseva huvipuisto, joka avattiin vuoden 1975 vappuna. Särkänniemi koostuu neljästä kohteesta, jotka ovat huvipuisto, akvaario, planetaario,Näsinneulan näkötorni ja Koiramäen eläinpuisto. Lisäksi alueella toimii Tampereen kaupungin hallinnoima Sara Hildénin taidemuseo. Aiemmin Särkänniemessä on ollut myös delfinaario. Vuonna 2018 puistossa vieraili kesäkaudella 599 000 ja koko vuoden aikana 655 000 asiakasta. Särkänniemeä matkakohteena on kehitetty määrätietoisesti, ja se onkin Tampereen merkittävin matkailukohde: Särkänniemeen suuntautuva matkailu tuo Tampereelle vuosittain 70 miljoonaa euroa sekä 220 000 majoitusvuorokautta. Taloustutkimuksen tekemässä kyselyssä Särkänniemi on valittu monena 2010-luvulla Suomen parhaaksi vapaa-ajankeskukseksi. Huvipuiston jinglenä on toiminut vuosia "Särkänniemeen? Särkänniemeen!", jota se on käyttänyt muun muassa TV-mainoksissaan. Kappaleen on säveltänyt Yari. Nykyään puiston mainoslauseena toimii myös "Ilo, joka kestää". Ensimmäiset Särkänniemen rakennukset olivat planetaario ja akvaario, jotka avattiin vuonna 1969. Idea planetaariosta syntyi joukolle tamperelaisia päättäjiä heidän Amerikan-matkansa aikana 1960-luvulla
Sukupuoli

Sukupuoli on suvullisesti lisääntyvillä lajeilla ilmenevä biologinen ominaisuus, jonka perusteella yksilöt jakautuvat joko naaraisiin eli munasoluja tuottaviin yksilöihin (hedelmöittyvä) tai koiraisiin eli siittiösoluja tuottaviin yksilöihin (hedelmöittävä). Ihmisellä hedelmöittyvä sukupuoli ovat naiset ja hedelmöittävä sukupuoli miehet. Sukusolujen lisäksi yksilön sukupuoli määritellään biologiassa sukupuolikromosomien, niihin kytkeytyvien sukupuolen määräytymisessä tarvittavien geenien, sukupuolihormonien eli endokrinologian, sukurauhasten sekä ulkoisten sukupuolielinten morfologian perusteella. Yksilön sukupuoli ei ole yksiselitteisesti aina jaoteltavissa koiraaksi tai naaraaksi, jolloin puhutaan intersukupuolisuudesta. Intersukupuolisuuden käsite kattaa useita sukupuolen kehityksen häiriöitä ja sukupuolielinten epämuodostumia, jolloin sukupuolielimet ovat ristiriidassa sukurauhasten tai sukupuolikromosomien määräämän sukupuolen kanssa. Eri asia kuin biologinen sukupuoli on sosiaalinen sukupuoli, jolla tarkoitetaan miehuuden ja naiseuden sosiaalisesti konstruoituneita merkityksiä sekä yhteiskunnallisia sukupuolirooleja, joihin kasvetaan sosiaalisaation kautta. Suvullisesta lisääntymisestä on lajeille paljon hyötyä sopeutumiskyvyn kannalta, koska sen kautta populaatioon tulee jokaisessa sukupolvessa uutta geneettistä muuntelua. Evoluutio onkin kehittänyt useita ratkaisuja eri sukupuolien muodostamiseksi. Useimmilla eläinlajeilla sukupuoli määräytyy geneettisesti, joskin hyvin erilaisin tavoin. Toisten lajien kohdalla ympäristötekijöillä on enemmän tai vähemmän vaikutusta yksilön sukupuolen määrittymisessä. Geneettisessä sukupuolen määräytymisessä yksilön sukupuoli määräytyy perityistä sukupuolikromosomeista, ja sukupuolen määrää jonkin tietyn sukupuolikromosomin läsnäolo tai sen puuttuminen tai sukupuolikromosomien lukumäärä. Useimpien eläinlajien sukupuoli määräytyy näin
Sukupuoli-identiteetti

Sukupuoli-identiteetti tarkoittaa yksilön käsitystä omasta sukupuolestaan ja on keskeinen osa sukupuolen itsemäärittämistä. Ihminen alkaa identifioitumaan yleensä viiden tai kuuden vuoden ikään mennessä vain yhden (sosiaalisen) sukupuolen (engl. gender) edustajiin. Ihmisen sukupuoli-identiteetti ei näy suoraan ulospäin, mutta ihminen ilmaisee sukupuoli-identiteettiään usein näkyvällä tavalla. Sukupuoli-identiteetti ei määritä seksuaalista suuntautumista. Jokaisella ihmisellä on yksilöllinen sukupuoli-identiteetti, joka on muotoutunut biologisten, psyykkisten, kulttuuristen, kasvatuksellisten ja sosiaalisten tekijöiden seurauksena. Noin 99 prosentilla täysi-ikäisistä ihmisistä sukupuoli-identiteetti vastaa biologista sukupuolta, eli se on joko mies tai nainen. Niitä, jotka eivät identifioidu kumpaankaan sukupuoleen, kutsutaan muunsukupuolisiksi. Biologisen sukupuolen ja sukupuoli-identiteetin ristiriitaa kutsutaan transsukupuolisuudeksi. Se voi johtaa sukupuolidysforiaan. Brittiläisessä aineistossa 0,3–0,6 prosenttia väestöstä identifioituu biologisesta sukupuolesta poikkeavaan sukupuoleen. Sukupuoli-identiteetin käsitteen teki tunnetuksi psykologi John Money 1960-luvulla
Seksuaalinen suuntautuminen

Seksuaalinen suuntautuminen tarkoittaa sitä, mihin sukupuoleen ihminen tuntee emotionaalista tai eroottista vetovoimaa. Seksuaaliset suuntautumiset määritellään suhteessa ihmisen omaan sukupuoleen. Heteroseksuaalisuus tarkoittaa yksilön tuntemaa vetoa vastakkaiseen sukupuoleen. Biseksuaalisuus tarkoittaa vetoa kummankin sukupuolen edustajiin. Homoseksuaalisuus tarkoittaa vetoa omaan sukupuoleen. Joskus myös aseksuaalisuutta pidetään yhtenä seksuaalisen suuntautumisen muotona, mutta tästä käsityksestä ei ole yksimielisyyttä. Jos halutaan viitata sosiaaliseen sukupuoleen tai sukupuoli-identiteetteihin, joita on enemmän kuin kaksi, voidaan puhua myös panseksuaalisuudesta, jossa henkilö tuntee vetoa kaikkiin sukupuoliin. Lisäksi esimerkiksi Seta määrittelee myös biseksuaalisuuden ja heteroseksuaalisuuden sukupuoli-identiteetin näkökulmasta, jolloin biseksuaalisuus ja panseksuaalisuus ovat päällekkäisiä. Seksuaaliseen suuntautumiseen suhtautuminen on historian saatossa vaihdellut, kulttuurista riippuen. Stålströmin (1998) mukaan historiallinen tutkimus jakaa länsimaisen perinteen kahteen osaan: helleenis-roomalaiseen ja juutalais-kristilliseen. Edellinen piti homoseksuaalisuutta osana arkipäivää, jälkimmäinen suhtautuu siihen tuomitsevasti. Myös esimerkiksi lääketieteen, psykologian ja psykiatrian alueilla, ei-heteroseksuaalisuuteen suhtautuminen on vaihdellut, synti- ja rikosleimasta aina sairausleimaan asti
Sisäänheittotuote

Sisäänheittotuote eli tarjoustuote on edullisesti pienellä katteella tai jopa tappiolla myytävä tuote, jolla liike yrittää houkutella asiakkaita. Sisäänheittotuotteita voidaan käyttää markkinoinnissa lisäämään esimerkiksi uuden liikkeen tunnettavuutta tai luomaan edullista kuvaa liikkeen hinnoista. Tavoitteena on saada asiakas, joko samalla kertaa tai uudella käynnillä, ostamaan myös paremman katteen tuotteita. Sisäänheittotuotteiden käyttöä mainonnassa säännellään kuluttajansuojalaissa. Kaupan tulee esimerkiksi ilmoittaa mainonnassaan, jos tuotetta on saatavilla vain rajatusti. Sääntelystä huolimatta toisinaan on epäilty joidenkin liikeketjujen tarkoituksellisesti hankkivan sisäänheittotuotteita erityisen pieniä määriä niin, että tuotteet loppuvat kesken. Tarkoituksena on saada kauppaan suuri määrä asiakkaita, joiden toivotaan ostavan kalliimpi korvaava tuote tai tekevän muita ostoksia käynnin yhteydessä. Huijauksesta käytetään nimitystä täkymyynti (engl ”bait and switch”). Suomessa tyypillisiä sisäänheittotuotteita ovat esimerkiksi kahvi ja bensiini.
Somalia

Kesto: 1 minuutti ja 6 sekuntia.1:06 Somalia (somaliksi Soomaaliya, arab. الصومال‎, al-Ṣūmāl) on maa Afrikan sarvessa, Itä-Afrikassa. Maan pinta-ala on noin 638 000 neliökilometriä ja väkiluku noin 16,8 miljoonaa. Somalian suurin väestönryhmä ovat somalit. Somalian liittotasavalta (somaliksi Jamhuuriyadda Federaalka Soomaaliya, arab. جمهورية الصومال الفدرالية‎, Jumhūriyyat aṣ-Ṣūmāl al-Fiderāliyya) perustettiin vuonna 1960. Aluksi se tunnettiin paimentolaisdemokratiana, kunnes Siad Barre kaappasi vallan vuonna 1969 ja perusti Somalian demokraattisen tasavallan, joka hajosi 1977 puhjenneen kapinoinnin ja 1980-luvun lopulla alkaneen sisällissodan seurauksena vuonna 1991. Valta on maan eteläosassa Yhdistyneiden kansakuntien (YK) tunnustaman väliaikaishallituksen ja pohjoisosassa tunnustamattomien Somalimaan, Galmudugin, Puntmaan ja Maakhirin käsissä. Väkivalta on lisääntynyt väliaikaisen hallituksen kukistettua islamilaisten tuomioistuinten vallan Etiopian joukkojen avulla vuoden 2006 lopulla. Kaikki armeijat saavat toimeentulonsa ryöstelyllä ja huume­kaupalla. Rosvojoukot vaivaavat maaseutua
Salibandy

Salibandy on sisätiloissa pelattava mailapeli, joka on saanut vaikutteita jääkiekosta, katukiekosta (engl. floorball) ja jääpallosta. Jääpallon ruotsinkielisestä nimestä bandy polveutuva nimi keksittiin 21. syyskuuta 1985. Lajista käytetään myös usein nimitystä sähly, jolla kuitenkin nykyään tarkoitetaan lähinnä kaveriporukoissa leikki- tai kuntoilumielessä pelattavaa salibandyn varianttia, jossa sääntöjä on muokattu tilanteeseen sopiviksi. Salibandy puolestaan on jalostunut kilpaurheiluksi miesten ja naisten salibandyliigojen, maajoukkuetoiminnan ja MM-kisojen myötä. Salibandyn kehittäjämaana pidetään yleensä Ruotsia. Vuonna 1958 kehitettiin ensimmäinen muovimaila, jonka lapa oli suora, kuten jääkiekossa. Tämä peli tunnettiin nimillä floorhockey ja polyhockey. Pelissä ei käytetty palloa vaan muovista kiekkoa. Myöhemmin Schaper Manufacture Co. alkoi valmistamaan myös muovisia palloja, joissa oli 26 reikää
Suomenruotsalaiset

Suomenruotsalaiset (ruots. finlandssvenskar) ovat ruotsia äidinkielenään puhuvia syntyperäisiä Suomen asukkaita. Suomen väestöstä oli vuoden 2020 lopussa ilmoitettu ruotsinkielisiksi 287 871 henkeä, mikä vastaa 5,2 prosenttia Suomen asukkaista. Ahvenanmaalla vastaava lukema oli 86,2 prosenttia väestöstä. Manner-Suomessa ruotsinkielisiä oli vuoden 2017 lopussa 263 349 henkeä; 4,78 prosenttia asukkaista. Ruotsinkielisiä asuu enimmäkseen neljällä toisistaan erillisellä alueella, jotka ovat Uusimaa, Pohjanmaan rannikko sekä Ahvenanmaa ja Turun saaristo. Suomenruotsalaiset kutsuvat kaikkia suomalaisia sanalla finländare, kun taas suomenkielisistä he käyttävät sanaa finne. Suomenruotsin murteet ovat yleisruotsalaisessa luokittelussa perinteisesti laskettu kuuluviksi itäruotsalaisiin murteisiin (ruots. östsvenska mål) yhdessä vironruotsin kanssa, joka on nykyisin käytännössä kuollut, koska toisen maailmansodan jälkeen lähes kaikki sen puhujat, vironruotsalaiset, siirtyivät Ruotsiin. Suomenruotsalaisten murteiden historiallinen ”kantakoti” näyttää olevan keskiruotsalainen, Mälarenjärveä ympäröivä alue. Kristittyjä ruotsalaisia siirtyi Ahvenanmaalle, Turunmaan saaristoon ja Länsi-Uudellemaalle mahdollisesti 1100-luvun lopulla. Kolonisaatio jatkui ja voimistui 1200-ja 1300-luvuilla, jolloin se suuntautui myös Itä-Uudellemaalle sekä Pohjanmaan rannikolle
Status quo

Status quo on latinankielinen sanonta, joka tarkoittaa kirjaimellisesti ’tila jossa’. Kuvaannollisesti se tarkoittaa asioiden vallitsevaa tilaa, jossa totuttuja toimintatapoja ei tarvitse muuttaa. Sitä voidaan pitää vastakohtana suurille, radikaaleille muutoksille. Vallankäytössä status quo merkitsee tilaa, jossa alkuperäinen tila tai asema pysyy muuttumattomana painostuksesta huolimatta. Sanonta tulee diplomaattisesta lauseesta status quo ante (bellum), joka tarkoittaa ’tila jossa ennen (sotaa)’. Viitattaessa sotaa edeltäneeseen status quohon voidaan käyttää nimitystä status quo ex ante eli aikaisempi status quo. Näin saatetaan sanoa tilanteessa, jossa sota on jo alkanut ja alkuvaiheessa tappiolle jäänyt osapuoli haluaa aikaisemman, sotaa edeltäneen status quon palauttamista. Niinpä kun vuonna 1812 Ranska hyökkäsi Venäjälle, ehdotti keisari Aleksanteri I ennakkoehtona neuvotteluille, että Ranska vetäisi sotajoukkonsa vanhan rajan taakse. Keisari Napoleon I ei suostunut tähän eikä rauhanneuvotteluja aloitettu.
Stanley Kubrick

Parhaiden erikoistehosteiden Oscar1968 2001: Avaruusseikkailu Stanley Kubrick (/ˈkuːbrɪk/; 26. heinäkuuta 1928 – 7. maaliskuuta 1999) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja. Kubrickia pidetään yhtenä kaikkien aikojen merkittävimmistä elokuvaohjaajista. Hänen menestyselokuviinsa kuuluvat muun muassa 2001: Avaruusseikkailu (1968), Kellopeliappelsiini (1971), Hohto (1980) ja Full Metal Jacket (1987). Kubrick sai Oscar-ehdokkuuksia ohjaustöistään, muttei koskaan voittanut palkintoa. Kubrickin elokuvat olivat usein kokeellisia ja kiisteltyjä. Hänen elokuvaansa 2001: Avaruusseikkailu pidetään yhtenä kokeellisimmista maailmanlaajuisen levityksen saaneista elokuvista. Jotkin hänen elokuvansa taas ovat saaneet osakseen paljon kritiikkiä aihepiiriensä takia: Kellopeliappelsiinia pidettiin aikoinaan väkivallan ihannointina, vaikka pohjimmainen viesti oli täysin päinvastainen. Lolitassa keski-ikäinen mies rakastuu teini-ikäiseen tyttöön, mikä oli elokuvan julkaisuaikana erittäin kiistelty aihe. Kolmea ensimmäistä elokuvaansa lukuun ottamatta Kubrickin elokuvat perustuvat kaunokirjallisiin teoksiin. Ne saivat kirjailijoilta usein tyytymättömän vastaanoton, koska ne eivät olleet uskollisia alkuperäiselle tekstille
Stephen King

Stephen Edwin King (s. 21. syyskuuta 1947 Portland, Maine) on yhdysvaltalainen kauhukirjailija. Kingin esikoisromaani Carrie ilmestyi vuonna 1974, ja hän teki lopullisen läpimurtonsa romaanilla Hohto (1977). Vuonna 2017 Kingiltä oli julkaistu jo yli 50 romaania, joita oli myyty yhteensä 350 000 000 kappaletta. Romaanien lisäksi King on kirjoittanut novelleja, pienoisromaaneja, käsikirjoituksia, esseitä ja sarjakuvia. Tyypillistä Kingin kirjoille on, että niissä tavalliset ihmiset – keskiluokkaiset perheet, lapset, kirjailijat – joutuvat vähitellen yhä kaameampiin tilanteisiin. Stephen Edwin King syntyi 21. syyskuuta 1947 Portlandissa Mainen osavaltiossa. Hänen vanhempansa olivat Donald Edwin King ja Nellie Ruth King (o.s. Pillsbury)
Suomenlinna

Suomenlinna, myös Viapori, (ruots. Sveaborg) on Helsingin edustalla sijaitseva merilinnoitus ja yli 600 asukkaan kaupunginosa. Historiallisena muistomerkkinä ja nähtävyytenä sen kulttuurillinen arvo on merkittävä, ja se on vahva osa Helsingin identiteettiä. Suomenlinnan rakennustyöt aloitettiin vuonna 1748, ja se tunnettiin vuoteen 1918 asti ruotsinkielisen nimensä Sveaborg pohjalta suomeksi virallisestikin Viaporina, ja joissakin yhteyksissä nimi Viapori esiintyy edelleenkin. Suomenlinna liitettiin vuonna 1991 Unescon maailmanperintöluetteloon. Suomenlinna on Suomen suosituimpia matkailukohteita. Vuonna 2019 linnoituksessa vieraili noin miljoona kävijää. Suomenlinnassa järjestetään ympäri vuoden erilaisia kaupunginosa- ja kulttuuritapahtumia. Saarilla sijaitsee monia kahviloita ja ravintoloita. Suomenlinnaa kunnostaa ja ylläpitää Suomenlinnan hoitokunta, joka on opetus- ja kulttuuriministeriön alainen valtion virasto. Nykyisin saarten ainoa sotilaallinen laitos on Pikku Mustasaaressa sijaitseva Merisotakoulu. Ison Mustasaaren eteläkärjessä sijaitsee Rikosseuraamuslaitoksen alainen, vuonna 1971 perustettu Suomenlinnan vankila
Suomen sisällissota

27. tammikuuta – 15. toukokuuta 1918 Suomi Suomen hallituksen eli valkoisten joukkojen voitto. Punaiset Neuvosto-Venäjä C. G. E. Mannerheim Hannes Ignatius Ernst Linder Ernst Löfström Martin Wetzer Karl Wilkman Rüdiger von der Goltz Otto von Brandenstein Hugo Meurer Ali Aaltonen Eero Haapalainen Eino Rahja Adolf Taimi Evert Eloranta Kullervo Manner August Wesley Hugo Salmela Mihail Svetšnikov Georgi Bulatsel 80 000–90 000 suomalaista,14 000–15 000 saksalaista,500–1 000 ruotsalaista 80 000–90 000 suomalaista,7 000–10 000 venäläistä (ei samanaikaisesti) Valkoiset3 414 kaatui1 424 teloitettiin46 katosi4 kuoli vankileireillä7 000–8 000 haavoittuiSaksalaiset450–500 kaatui Punaiset5 199 kaatui7 370 teloitettiin1 767 katosi11 652 kuoli vankileireillä10 000–12 000 haavoittuiVenäläiset700–900 kaatui1 500 teloitettiin Suomen sisällissota käytiin Suomen senaatin ja Suomen kansanvaltuuskunnan johtamien joukkojen välillä 27. tammikuuta – 15. toukokuuta 1918. Senaatin asevoimina olivat valkoiset joukot ja kansanvaltuuskunnan joukkoina Suomen Punainen Kaarti eli punaiset. Saksan keisarikunnan armeija tuki valkoisia valtaamalla Helsingin, Lahden ja muita eteläsuomalaisia kaupunkeja. Neuvosto-Venäjä tuki punaisia lahjoittamalla näille aseita
Sota

Sota on järjestäytyneiden yhteisöjen välinen aseellinen konflikti. Sodan vastakohta on rauha, jota pidetään sodan poissaolona (niin sanottu negatiivinen rauha) tai mahdollisesti sotaan johtavien rakenteellisten tekijöiden puuttumisena (niin sanottu positiivinen rauha). Sodankäynti on sodan toteuttamista käytännössä. Nykyisin sitä säätelevät sekä kansainväliset sopimukset (Geneven sopimukset) että kansainvälinen humanitaarinen tapaoikeus. Sodan etiikkaa käsittelee moraalifilosofian osa-alue (sodan etiikka). Yleisesti sotaa tutkitaan ja määritellään joko yhteiskunnallisena tai oikeustieteellisenä ilmiönä. Ensimmäinen antaa sijaa tieteelliselle tutkimukselle, kun jälkimmäinen on tärkeä käytännöllisistä syistä. Ensimmäisen näkökulman mukaan sota voi tapahtua vain kahden tai useamman hallinnollisesti järjestäytyneen (heimon, kaupunkivaltion, kansallisvaltion, valtakunnan) osapuolen välillä, kun oikeustieteellisestä näkökulmasta sota on laillinen olotila, joka tasa-arvoisesti mahdollistaa kahden tai useamman ryhmän välisen aseellisesti käydyn konfliktin. Myös juridisesti asiaa lähestyvät painottavat hallinnollisuuden merkitystä, sillä kamppailu voidaan katsoa sodaksi vain jos sen osapuolia johdetaan poliittisesti järjestäytyneinä yksiköinä. Preussilaisen 1800-luvun sotateoreetikon Carl von Clausewitzin mukaan sota on osapuolten käymän poliittisen vuorovaikutuksen jatkamista toisin keinoin. Näin ollen osapuolten välinen rauha ja rauhanomainen kanssakäynti keskeytyy ja muuttuu sodaksi sitä luovan politiikan vuoksi. Clausewitzin mukaan sota itsessään on kuin suuri kaksintaistelu, jossa ”käytetään väkivaltaa vastustajan pakottamiseksi noudattamaan meidän tahtoamme”
Sähly

Sähly on salibandyn varhainen harrastusmuoto. Sähly saapui Suomeen Ruotsista 1970-luvulla. Ensimmäiset harrastajat olivat opiskelijoita. Salibandyn ja sählyn välillä on sääntöeroja. Oleellisin ero salibandyyn verrattuna on, että maalivahteja ei ole. Useimmiten sählyllä tarkoitetaan salibandyn vapaamuotoista epävirallista harrastamista – siis kaikenlaista salibandymailoilla ja -pallolla tapahtuvaa liikkumista, jossa osallistujamäärä, säännöt ja peliolosuhteet voivat vaihdella suuresti verrattuna salibandyyn. Sählylle on olemassa virallisemmat säännöt, joita on käytetty muun muassa sählyturnauksissa. Näissä säännöissä määrätään kerralla kentällä olevaksi pelaajamääräksi 4 (ei maalivahtia). Maalin koko on 90 × 60 cm (leveys × korkeus). Maalin edessä on maalialue, jota pelaajat eivät saa koskettaa jaloillaan. Mailalla koskettaminen on sallittu. Alueen yli saa hypätä
San Marino

San Marinon sijainti San Marinon tasavalta eli San Marino on Italian ympäröimä valtio Apenniinien niemimaalla Etelä-Euroopassa. San Marino on kääpiövaltio ja 61 neliökilometrin pinta-alallaan Euroopan kolmanneksi pienin valtio. Sen asukasluku on noin 33 500. San Marinon historia ulottuu Pyhään Marinukseen, joka perimätiedon mukaan oli perustamassa valtiota vuonna 301. San Marino on maailman vanhin tasavalta. San Marino oli pitkään melko eristäytynyt kaupunkivaltio, mutta 1900-luvulla se on liittynyt Euroopan neuvostoon ja Yhdistyneisiin kansakuntiin. Maan talous perustuu palvelualaan ja teollisuustuotantoon. San Marino on tasavalta, jonka valtionpäämiehenä on poikkeuksellisesti kaksi kapteenivaltionhoitajaa, joiden toimikausi on vain puoli vuotta. San Marino on sekä alueeltaan että väestöltään maailman viidenneksi pienin tunnustettu valtio. Sen pinta-ala on 61,19 km². San Marino on epäsäännöllisen nelikulmion muotoinen. Maan koilliskulmasta on 13 kilometriä maan lounaiskulmaan