nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Mansin kieli

Mansin kieli (aikaisempi nimitys voguli; mansiksi мāньси лāтыӈ, mānsi lātyŋ) on Venäjällä Luoteis-Siperiassa asuvien mansien puhuma uralilaisten kielten obinugrilaiseen haaraan kuuluva kieli. Sen lähin sukukieli on hanti. Mansit asuvat Obin sivujokien varsilla Hanti-Mansian autonomisen piirikunnan länsiosassa sekä osittain Jamalin Nenetsian piirikunnassa. Sverdlovskin alueen pohjoisosassa asuu muutamia kymmeniä mansiperheitä, jota ovat lähes kokonaan menettäneet äidinkielensä. Vuonna 1989 Venäjällä laskettiin olevan 8 300 mansia ja 3 400 mansin kielen puhujaa. Kansallisuudeltaan manseista 36,7 % ilmoitti äidinkielekseen mansin ja 62,7 % venäjän. Vuoden 2002 väestölaskennassa rekisteröitiin 11 400 mansia ja 2 700 mansin puhujaa. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 938 mansin puhujaa. Mansi kuuluu suomalais-ugrilaisten kielten ugrilaiseen ryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat hanti ja unkari. Mansia ja hantia kutsutaan puhuma-alueensa mukaan obinugrilaisiksi kieliksi. Obinugrilaisten ja unkarilaisten esivanhemmat lienevät eronneet toisistaan ensimmäisen vuosituhannen alkupuolella ennen ajanlaskun alkua
Turjansaame

Turjansaame (turjansaameksi са̄мь кӣлл) on Kuolan niemimaalla Venäjällä puhuttava uralilainen kieli, jota puhuvat turjansaamelaiset. Se kuuluu saamelaiskielten itäsaamelaiseen haaraan. Sen lähimpiä sukukieliä ovat inarinsaame, koltansaame, kiltinänsaame ja akkalansaame. Kieli on äärimmäisen uhanalainen. 1990-luvun alussa kieltä puhui kuusi ja vuonna 2010 enää vain kaksi henkilöä. Kielen puhujat ovat vanhuksia. Kuolan niemimaan saamelaiskeskukseksi perustetulle Luujärvelle siirrettyjen turjansaamelaisten keskuudesta turjansaame on jo lähes kokonaan hävinnyt.lähde? 1800-luvun lopussa turjansaamea puhui noin 450 ihmistä kuudessa eri kylässä. 1930-luvulla turjansaamelaisia kiellettiin puhumasta kieltään ja heidät pakkosiirrettiin muualle heidän suurimmasta kylästään. Vuonna 1930 turjansaamelle kehitettiin oma kirjoitustapa, joka perustui koltansaamen latinalaiseen kirjaimistoon. Myöhemmin se vaihdettiin kyrilliseen.
Digimon

Digimon (jap. デジモン, dejimon, lyhenne japaninkielisestä sanasta デジタルモンスター, dejitaru monsutā, ”digitaaliset hirviöt”) on japanilainen mediatuotesarja, joka sisältää virtuaalilemmikkejä, animea, mangaa, videopelejä, elokuvia ja korttipelejä. Sarja keskittyy Maan rinnakkaisuniversumissa Digimaailmassa eläviin Digimon-olentoihin, joiden alkuperä on Maan moninaisista tiedonsiirtoverkostoista peräisin. Tuotesarja sai alkunsa sarjana virtuaalilemmikkejä vuonna 1997, omaten osan tyylistään moderneille Tamagotcheille tai nano Giga Pet -leluille. Alun perin olennot luotiin näyttämään söpöiltä ja ikonisilta jo pelkästään laitteiden pienillä näytöillä; myöhempi kehitys sai kehittäjätiimin luomaan niitä tyyliltään terävämpinä, ottaen osan vaikutteistaan amerikkalaisista sarjakuvista. Tuotesarja sai työntövoimaa ensimmäisellä anime-sarjallaan, Digimon Adventure (pelkkä Digimon läntisessä maailmassa) ja aikaisimmallaan videopelillä Digimon World. Molemmat julkaistiin vuonna 1999. Useita niihin perustuvia animekausia ja elokuvia on esitetty ja videopelisarja on laajentunut kattamaan genrejä kuten ajopeli, roolipeli, taisteluroolipeli ja MMORPG. Myös muita mediamuotoja on julkaistu. Tamagotchi julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1996, jonka kehittäjinä olivat Akihiro Yokoi, Aki Maita ja Takeichi Hongo. Tamagotchi oli yksi Digimon-tuotesarjan ensijulkaisun alkuinspiraatioista, ja vuonna 1997 he julkaisivat laitteen markkinanimeltään Digimon, lyhenteenä sanoista Digital Monster. Markkinoinnin pääkohteena oli miespuolinen yleisö, ja sarjan luojat tultiin tuntemaan nimellä Akiyoshi Hongo (pseudonyymi joka viittaa Tamagotchin kehittäneeseen kolmikkoon)
Henrik IV (Saksa)

Henrik IV (11. marraskuuta 1050–1106) oli Saksan kuningas vuodesta 1056 ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari vuodesta 1084 vuoteen 1105, jolloin hänet syöstiin vallasta. Henrik IV oli frankkilaisen suvun kolmas keisari. Henrik IV oli keisari Henrik III:n ja tämän toisen vaimon, Agnes de Poitoun, vanhin poika. Hän syntyi todennäköisesti kuninkaallisessa palatsissa Goslarin kaupungissa. Hänen kastajaisiaan viivytettiin, jotta Clunyn luostarin apotti Hugo pääsisi hänen kummisedäkseen. Tätä ennen jouluna Henrik III suostutteli läsnä olevat aateliset vannomaan uskollisuutta pojalleen. Kolme vuotta myöhemmin Henrik III halusi varmistaa kuninkuuden periytymisen ja hän kutsui kokoon suuren joukon aatelisia valitsemaan nuoren Henrikin kruununperilliseksi. 17. heinäkuuta 1054 Henrik III järjesti Kölnin arkkipiispa Hermannin kruunaamaan poikansa kuninkaaksi. Kun Henrik III sitten odottamatta kuoli vuonna 1056, kuusivuotiaan Henrik IV:n asemaa ei kyseenalaistettu. Henrik IV:n ollessa alaikäinen hänen äitinsä, keisarinna Agnes, johti keisarikuntaa
Tilke-DNA

Tilke-DNA eli ei-koodaava DNA (ennen myös roska-DNA, engl. non-coding DNA, junk DNA) on DNA:n osa, joka koostuu proteiineja koodaamattomista DNA-jaksoista. Sen on arvioitu muodostavan jopa 99 prosenttia koko perimästä. Tilke-DNA:ta voi olla proteiinia koodaavien geenien sisällä tai niiden välisillä alueilla. Geenien sisällä olevia koodaamattomia jaksoja, jotka poistetaan ennen proteiinisynteesiä, kutsutaan introneiksi. Tilke-DNA:han kuuluvat geenien säätelyyn osallistuvat alueet, muita RNA-molekyylejä kuin lähetti-RNA:ta koodaavat jaksot ja esimerkiksi kromosomien päiden telomeeri- tai keskiosan sentromeerialueilla sijaitsevat toistojaksot.  Tilke-DNA sisältää paljon jäänteitä toimivista geeneistä ja retrovirusten perimästä. Siellä on myös ”loisia” eli jaksoja, jotka pelkästään kopioituvat. Tilke-DNA:ssa on paljon erilaisia osia. Retrotransposonit ovat ”hyppiviä geenejä” eli ne ovat tavallaan parasiitteja genomissa, jotka eivät pääse solusta toiseen, ja joiden kanssa solu elää tasapainossa. Aktiiviset transposonit koodaavat transposonien geenejä, mutta kokonaisuudessaan tämän DNA-osuuden informaatiomäärä on toiston takia pieni. Tilke-DNA:ssa on paljon toistuvajaksoista DNA:ta: lyhyttä emäsjaksoa toistetaan peräkkäin tuhansia kertoja
Siionin veljeskunta

Siionin veljeskunta eli Siionin luostari (myös Siionin prioraatti) on kuvitteellinen salaseura, jonka tehtäväksi on kerrottu Jeesuksesta polveutuneen Merovingien kuningassuvun suojeleminen. Siionin veljeskuntaa ei tiettävästi ole ollut olemassa, vaan se on ranskalaisen Pierre Plantardin (1920–2000) keksintö. Siionin veljeskunta mainitaan Dossiers Secrets -dokumenttikokoelmassa, joka sekin on Pierre Plantardin valenimellä 'Henri Lobineau' tekemä hengentuote – Plantard antoi dokumenttikokoelmansa 1960-luvulla Ranskan kansalliskirjaston kokoelmiin. Kokoelmaa, joka sisältää muun muassa Merovingien sukutauluja, suurmestariluettelon ja lehtiartikkeleita, on käytetty lähteenä kirjassa Pyhä veri, pyhä Graal, josta Siionin luostari päätyi Dan Brownin menestysromaaniin Da Vinci -koodi. Kertomukset Jeesuksen jälkeläisistä on kirjailijoiden luoma myytti. Aiheesta on kuitenkin luotu useita salaliittoteorioita. Tunnustettuaan valheensa Pierre Plantard katosi julkisuudesta täysin. Kiihkeimmät veljeskunnan kannattajat väittävät edelleen katolisen kirkon vaientaneen hänet, mutta asian todistaminen ei ole enää mahdollista. Dossiers Secrets d'Henri Lobineau pitää veljeskunnan "suurmestareina" muun muassa Leonardo da Vincia, Isaac Newtonia, Victor Hugo'ta ja Jean Cocteau'ta. Siionin veljeskunnan uskottiin tulevan esiin millenniumin aikaan ja paljastavan sukulinjan, mutta mitään ei kuitenkaan tapahtunut. Dan Brownin mukaan Siionin veljeskunta palvoi pyhää naiseutta, joka Brownin järjestön mukaansa oli lähtöisin Magdalan Mariasta. Pyhä veri, pyhä Graal -kirjassa häntä väitettiin Jeesuksen vaimoksi ja lapsen äidiksi
Herman Valamolainen

Pyhittäjä Herman Valamolainen (Герман Валаамский) on toinen Valamon luostarin perustajista yhdessä Pyhittäjä Sergei Valamolaisen kanssa. Perimätieto kertoo luostarin perustajan, kreikkalaisen Sergein saapuneen Bysantista Laatokan pohjoispuolelle, nykyisen Sortavalan tienoille, mistä hän siirtyi Valamon saarelle. Saari oli vanha uhrikeskus, jossa asui tietäjävanhuksia ja paikallisia velhoja. Sergei asettui asumaan luoliin, saarnasi asukkaille evankeliumia ja kastoi ihmisiä kristityiksi. Näin pikkuhiljaa saarelle syntyi luostariyhteisö, johon liittyi myös karjalaissyntyinenlähde? Herman, joka jatkoi pyhittäjäisä Sergein työtä. Perimätiedoissa luostarin perustaminen on sanottu tapahtuneen vuonna 992 mutta asiasta on kiistelty kovastikin. Eräiden tietojen mukaan perustaminen ajoittuisi 1100-luvulle ja eräiden tietojen mukaan vasta 1300-luvulle. Suomen ortodoksinen kirkko kunnioittaa kumpaakin luostarin perustajaa sekä Sergei Valamolaista että Herman Valamolaista Karjalan valistajina ja pyhinä. Heidän muistopäiväänsä vietetään vuosittain kesäkuun 28. päivänä.
Michigan

Michigan [ˈmɪʃɪɡən] on Yhdysvaltojen osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 26. osavaltiona 26. tammikuuta 1837. Osavaltion nimi tulee Michiganjärven nimestä, jonka uskotaan tulevan chippewa-heimon kielen sanasta meicigama, 'suuri vesi'. Osavaltion väkiluku vuonna 2020 oli noin 10,1 miljoonaa. Michigania ympäröi neljä Yhdysvaltojen ja Kanadan rajoilla olevista Isoistajärvistä. Michiganin rajanaapureita ovat etelässä Indiana ja Ohio sekä Ylä-Michiganin niemimaan rajanaapurina Wisconsin. Osavaltion pääkaupunki on Lansing. Michiganissa asuu paljon amerikansuomalaisia. Michiganilla on enemmän makeanveden rantaviivaa kuin millään muulla Yhdysvaltain osavaltiolla ja toiseksi eniten rantaviivaa Alaskan jälkeen. Michigan jakautuu kahteen niemimaahan, Ylä- ja Ala-Michiganiin
Montana

Montana ([montana], amerikkalaisittain [mɑ:n'tænə]) on Yhdysvaltojen osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 41. osavaltiona 8. marraskuuta 1889. Osavaltion nimi tulee luultavasti espanjan kielen vuorta tarkoittavasta sanasta ”montaña”. Montanan pääkaupunki on Helena ja ainoa yli sadantuhannen asukkaan kaupunki Billings. Montana on kolmanneksi harvimpaan asuttu osavaltio Yhdysvalloissa. Montana ja Kanada jakavat 877 km pitkän osan maailman pisintä puolustamatonta valtionrajaa. Montana sisältää Glacierin kansallispuiston kokonaan ja osia Yellowstonen kansallispuistosta. Montanan rajanaapureina ovat Kanadan provinssit Brittiläinen Kolumbia, Alberta ja Saskatchewan pohjoisessa, Yhdysvaltojen osavaltiot Pohjois-Dakota ja Etelä-Dakota idässä, Wyoming etelässä ja Idaho lännessä. Vuoden kuumin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Great Fallsissa on 28,6 astetta. Keskimääräinen alin on pakkasen puolella puoli vuotta marraskuusta huhtikuuhun, kylmimmillään joulu- ja tammikuussa −9,5 astetta
Asketismi

Asketismi tai askeesi on sellaisen elämäntavan harjoittamista, jossa itsehillinnällä, itsekurilla ja myös hyveiden harjoittamisella on keskeinen merkitys. Askeetti voi esimerkiksi kieltäytyä seksuaalisista nautinnoista, noudattaa ankaraa ruokavaliota tai paastota. Asketismin harjoittaja pyrkii pidättyväisen fyysisen elämäntapansa kautta kehittämään haluttuja henkisiä ominaisuuksiaan ja irtautumaan ei-toivotuista. Asketismissa ihminen nähdään kokonaisuutena, jossa ruumis ja sen aktiviteetit ovat kiinteässä yhteydessä henkiseen puoleen eli sieluun. Askeettista elämäntapaa esiintyy kaikissa uskonnoissa ja kulttuureissa. Termi tulee kreikan kielen sanasta askesis, 'fyysinen harjoittaminen/harjoittelu', jota käytettiin erityisesti urheilijoiden valmistautumisesta kilpailuihin. Sanaa alettiin käyttää nykyisessä merkityksessään varhaiskristillisenä aikana. Primitiivisissä uskonnoissa eristäminen, fyysinen kuritus ja ruoan säännöstely ovat liittyneet tärkeinä osina aikuistumisriitteihin ja heimoon hyväksymisrituaaleihin. Poppamiehiltä on vaadittu askeesia, sillä itsehallinta on nähty okkultististen voimien hallinnan edellytyksenä. Lounaisen Pohjois-Amerikan intiaanien miehuusrituaaleihin kuului eristäminen. Hellenistisessä kulttuurissa uskonnollismystiset yhteisöt kuten orfilaiset ja pytagoralaiset harjoittivat paastoa ja selibaattia. Intiassa myöhäisellä Veda-kaudella 1500 eaa
Ekologia

Ekologia (kreik. oikos = koti, talous, logos = oppi) on biologian monitieteinen haara, jossa tarkastellaan eliöiden ja eliölajien vuorovaikutusta toistensa sekä niitä ympäröivän elottoman ympäristön kanssa. Vuorovaikutus ilmenee eliölajien levinneisyytenä, runsaussuhteina ja niiden muutoksina sekä evoluutiona. Elinympäristö muodostuu elottomista tekijöistä, kuten energiasta, ilmastosta ja geologisista tekijöistä sekä elollisista tekijöistä, joita ovat muut saman elinympäristön jakavat eliöt. Tutkimuksen kohteena voi olla yksilö, laji, populaatio, eliöyhteisö, ekosysteemi ja biomi. Ekologian tutkimusta tarvitaan muun muassa luonnonsuojelussa, luonnonvarojen hallinnassa ja kaupunkisuunnittelussa. Ekologia auttaa ymmärtämään, miten luonto ympärillämme toimii. Ekologia on käsitteenä laajentunut tarkoittamaan ennemminkin elämäntapaa, aatesuuntaa tai muuta kestävään kehitykseen tähtäävää toimintaa kuin tiukasti biotieteisiin kuuluvaa tieteenalaa. Ekologiaa kutsutaan toisinaan luonnontaloudeksi Carl von Linnéa ja Charles Darwinia mukaillen. Populaatio muodostuu tietyllä alueella samanaikaisesti elävistä saman lajin yksilöistä, esimerkiksi järven ahvenista. Samalla alueella elävät populaatiot muodostavat yhdessä eliöyhteisön, esimerkiksi kaikki järven kalat, ravut, levät jne. Tietyllä alueella elävät eliöt ja eloton luonto muodostavat ekosysteemin, esimerkiksi järven kalat, levät, vesi, järven pohjan kivet, hiekka ja muta
Akershusin linna

Akershusin linna (norj. Akershus slott og festning tai Akershus festning) on yksi Norjan historian merkittävimmistä linnoituksista. Se sijaitsee strategisella niemellä Oslossa. Linna on kokenut monia piirityksiä, mutta ulkomaiset valloittajat eivät ole koskaan onnistuneet valloittamaan sitä yhdeksästä yrityksestään huolimatta. Akershusin linnaa alettiin rakentaa vuoden 1290 tienoilla. Rakennustyöt käynnisti kuningas Håkon V Magnusson. Linna mainitaan ensimmäisen kertaa Håkonin kirjeessä vuodelta 1300. Kirjeessä ei mainita, kuinka pitkälle rakennustyöt olivat edistyneet. Akershusin linna muistuttaa monessa mielessä Turun linnaa, mikä kertoo maiden samankaltaisesta historiasta. Ne molemmat ajoittuvat samalle ajalle ja molempien linnojen yhteydessä on kirkko keskeisellä paikalla. Molempien linnojen suhteellisen karu sisustus ja vaatimattomuus kertovat myös siitä, että ne ovat sijainneet valtakunnan rajamailla, josta vauraus on virrannut todellisiin pääkaupunkeihin (Tukholmaan ja Kööpenhaminaan). Nykyään Akershusin linna ja linnan alueella olevat kohteet muodostavat Oslon tärkeimmän turistikohteen
New Jersey

New Jersey [nu:'dʒɝ:zı], virallisesti New Jerseyn osavaltio (engl. State of New Jersey), on Atlantin rannikolla sijaitseva Yhdysvaltojen osavaltio. Idässä ja pohjoisessa se rajautuu New Yorkin osavaltioon, kaakossa ja etelässä Atlanttiin ja lännessä Delawarejokeen sekä Pennsylvaniaan. Pinta-alaltaan New Jersey on maan viidenneksi pienin osavaltio, mutta hieman alle 9,3 miljoonan väkiluvullaan se sijoittuu 11. väkirikkaimmaksi. Osavaltio on koko Yhdysvaltojen tiheimmin asuttu. Merkittävä osa siitä kuuluu New Yorkin metropolialueeseen. Se liittyi liittovaltioon kolmantena osavaltiona 18. joulukuuta 1787. Osavaltion nimi tulee Englannin kanaalissa sijaitsevasta Jerseyn saaresta. Osavaltion väkiluku vuonna 2014 oli 8 938 175. New Jerseyn ainoa varsinainen rajanaapuri on New York pohjoisessa
Oklahoma

Oklahoma (suom. [oklɑhomɑ] tai [oklɑhoːmɑ], am. [ˌoʊkləˈhoʊmə]) on Yhdysvaltojen osavaltio. Sen alue liitettiin Yhdysvaltoihin vuonna 1803, kun Ranska myi Louisianan alueen, johon myös nykyinen Oklahoma kuului. Osavaltioksi Oklahoma muodostettiin kuitenkin vasta 16. marraskuuta 1907, jolloin siitä tuli liittovaltion 46. osavaltio. Osavaltion nimi tulee siellä asuvan choctaw-heimon kielen sanoista Okla (kansa) ja homa (punainen). Osavaltion asukasluku vuonna 2014 oli pyöristettynä 3,9 miljoonaa. Oklahoman rajanaapureita ovat Kansas ja Colorado pohjoisessa, New Mexico lännessä, Texas etelässä ja Missouri ja Arkansas idässä. Osavaltion pääkaupunki on Oklahoma City. Osavaltion luoteisnurkassa on ”pannun kahvaksi” (Oklahoma Panhandle) kutsuttu maakaistale
Pohjois-Dakota

Pohjois-Dakota ([-dakota], amerikkalaisittain /'nɔ:rθ də'kəʊtə/) on Yhdysvaltojen pinta-alaltaan 19. suurin osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 39. osavaltiona 2. marraskuuta 1889. Osavaltion nimi tulee sioux-heimon dakota-kansasta, joiden kielellä sana merkitsee ystävää. Pohjois-Dakotan rajanaapureita ovat Kanadan provinssit Saskatchewan ja Manitoba pohjoisessa, Montana lännessä, Etelä-Dakota etelässä ja pohjoisen Punaisen joen itäpuolella Minnesota. Osavaltion pääkaupunki on Bismarck, mutta suurin kaupunki on Fargo. Missouri-joki kulkee osavaltion halki. Pohjois-Dakotan ilmasto on melko vaihteleva. Kesät ovat kuumia ja talvet kylmiä. Vuoden kuumin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Fargossa on noin 28 astetta
Utah

Utah (suom. [utɑh], am. /'ju:tɒ:/) on Yhdysvaltojen osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 45. osavaltiona 4. tammikuuta 1896. Utahin rajanaapureita ovat Idaho ja Wyoming pohjoisessa, Colorado idässä, New Mexico kaakossa, Arizona etelässä ja Nevada lännessä. Osavaltion asukasluku vuonna 2020 oli 3 271 616. Pääkaupunki ja suurin kaupunki on Salt Lake City, jonka metropolialueella asukkaita on noin 1,1 miljoonaa. Valtauskonnolla Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkolla on suuri vaikutus osavaltion politiikkaan, ja osavaltio onkin Yhdysvaltain konservatiivisimpien joukossa. Utahin osavaltion nimen etymologiasta on kaksi teoriaa. Ensimmäisen mukaan se tulee ute-nimisestä heimosta, joka tarkoittaa ”vuoristokansaa”
Vermont

Vermont on Yhdysvaltojen osavaltio Uuden Englannin alueella. Se liittyi liittovaltioon 14. osavaltiona 4. maaliskuuta 1791 oltuaan ensin itsenäinen valtio vuodesta 1777. Osavaltion nimi tulee ranskan sanoista les Verts Monts, joka tarkoittaa ’vihreitä vuoria’. Vermont on asukasluvultaan toiseksi ja pinta-alaltaan kuudenneksi pienin 50 osavaltiosta. Vermontin kansallislaulu on These Green Mountains (suomeksi Nämä vihreät vuoret). Osavaltion kansalliskukka on vuodesta 1895 lähtien ollut apila. Sitä kasvaa runsaasti Vermontin maaseudulla. Vermontin osavaltiopuu on sokerivaahtera. Vermontissa sijaitsee Yhdysvaltain vanhin yksityinen sotilasakatemia, Norwich Universityn Military College of Vermont. Vermontin rajanaapureita ovat Massachusetts etelässä, New Hampshire idässä, New York lännessä ja Kanadan provinssi Quebec pohjoisessa
Wisconsin

Wisconsin on Yhdysvaltain osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 30. osavaltiona 29. toukokuuta 1848. Osavaltion nimi on englanninkielinen muunnos intiaaniheimon kielen sanan ranskankielisestä käännöksestä, joka tarkoittaa karkeasti ”paikka jossa asumme”. Wisconsinin rajanaapureita ovat Michigan pohjoisessa, Illinois etelässä sekä Iowa ja Minnesota lännessä. Osan rajoista muodostavat Mississippi ja St. Croix -joet sekä idässä Michiganjärvi. Osavaltion pääkaupunki on Madison ja suurin kaupunki on Milwaukee. Osavaltion suuret järvet ovat Michigan, Yläjärvi ja Winnebago ja joet Wisconsin, Mississippi, St. Croix ja Chippewa. Vuoden lämpimin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Milwaukeessa on noin 27 astetta
Wyoming

Wyoming ([vaioomiŋ], amerikkalaisittain /waɪˈoʊmɪŋ/) on Yhdysvaltojen osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 44. osavaltiona 10. heinäkuuta 1890. Wyomingin rajanaapureita ovat Montana pohjoisessa, Etelä-Dakota ja Nebraska idässä, Colorado etelässä sekä Utah ja Idaho lännessä. Osavaltion pääkaupunki ja suurin kaupunki on Cheyenne. Wyoming on asukasluvultaan Yhdysvaltojen pienin osavaltio ja Alaskan jälkeen toiseksi harvaan asutuin. Osavaltion nimi juontuu delawarojen kielen ilmauksesta mecheweami-ing, joka tarkoittaa "suurella tasangolla". Wyoming sijaitsee Yhdysvaltojen luoteisosassa Kalliovuorten alueella. Osavaltion kokonaispinta-ala on 253 325 km², josta maata on 251 201 km² ja vesistöjä 2 124 km². Idästä länteen mitattuna osavaltio on pituudeltaan enimmillään 587 km ja etelästä pohjoiseen 426 km. Wyomingin itäinen kolmasosa kuuluu Suuriin tasankoihin lopun kuuluessa Kalliovuorten alueeseen
IBM PC

Tarkennus: joitakin lähteitä on, mutta merkittävästi lisää tarvitaan malleihin ja teknisiin yksityiskohtiin IBM Personal Computer (malli 5150, tunnettu lyhyesti nimellä IBM PC) oli IBM-yhtiön vuonna 1981 julkaisema mikrotietokone ja tuotesarja. IBM ilmoitti IBM PC:stä 12. elokuuta 1981. Aluksi ammattikäyttöön vakiintunut standardi muodostui johtavaksi kotitietokoneeksi 1990-luvun alussa osin siitä syystä, että muut yritykset pystyivät valmistamaan laillisia IBM PC -yhteensopivia koneita. Useimmat nykyisin koti- ja ammattikäyttöön myytävät tietokoneet ovat IBM PC -arkkitehtuurin kanssa yhä täysin tai lähes yhteensopivia laitteisto- ja ohjelmistotasolla. IBM PC -yhteensopivista tietokoneista käytetään usein vain nimitystä PC, joka voi tarkoittaa myös muita henkilökohtaisia tietokoneita. 1970-luvun alussa pieniä mikroprosessoripohjaisia mikrotietokoneita myytiin rakennussarjoina harrastelijoille. Vuonna 1975 IBM julkaisi IBM 5100 -mallin, joka oli IBM:n ensimmäinen tuotantoon asti päätynyt henkilökohtainen tietokone ja ensimmäisiä kannettavia tietokoneita. Historioitsijoiden mukaan henkilökohtaisten tietokoneiden vallankumous alkoi huhtikuussa 1977 West Coast Computer Faire -messuilla, jossa Apple esitteli Apple II:n ja Commodore Commodore PET:n. "Vuoden 1977 kolmikko" eli Apple II, Commodore PET ja TRS-80 olivat kuluttajille suunnattuja. Tuolloin maailman suurin tietokonevalmistaja IBM seurasi näiden tietokoneiden sekä vuonna 1978 julkaistun Atari 400/800 -mallin menestystä ja päätti lähteä mukaan kilpailuun. IBM:n toimitusjohtaja Frank T
Geneven sopimukset

Geneven sopimukset ovat joukko sodassa haavoittuneiden, sotavankien ja siviiliväestön kohtelua sääteleviä kansainvälisiä sopimuksia. Vuonna 1864 solmittiin Punaisen Ristin perustajan Henri Dunantin aloitteesta Genevessä sopimus, joka koski haavoittuneiden ja sairaiden sotilaiden huoltoa. Sitä on täydennetty ja laajennettu uusilla sopimuksilla vuosina 1906, 1929 ja 1949. Toisen maailmansodan jälkeen sopimukset koottiin neljäksi yleissopimukseksi. Nykyisin voimassa olevat Geneven sopimukset ovat vuodelta 1949 ja niihin ovat sitoutuneet kaikki maailman valtiot. Geneven sopimukset sisältävät määräyksiä siitä, miten haavoittuneita kohdellaan niin maalla kuin merellä, mitkä ovat sotavankien oikeudet sekä määräyksiä siviiliväestön suojelusta sodan aikana. Vuonna 1977 allekirjoitettiin vielä kaksi ns. lisäpöytäkirjaa, jotka koskevat muun muassa väestönsuojelua ja valtioiden sisäisiä aseellisia konflikteja. Geneven sopimuksissa määritellään myös punaisen ristin, punaisen puolikuun ja punaisen kristallin tunnukset, jotka ovat kansainvälisiä suojamerkkejä. Geneven sopimukset muodostuvat neljästä konventiosta. Ensimmäinen konventio käsittelee loukkaantuneiden ja sairaiden asemaa. Toinen konventio käsittelee laivaston loukkaantuneita ja sairaita sekä haaksirikkoutuneita
Buffalo Sabres

Buffalo Sabres on yhdysvaltalainen ammattilaistason jääkiekkoseura, jonka kotikaupunki on Buffalo New Yorkin osavaltiossa. Joukkue kuuluu NHL-liigan Itäisen konferenssin Atlantin divisioonaan. Joukkue on historiansa aikana voittanut kolme konferenssin mestaruutta. Näistä viimeisin on kaudelta 1998–1999, jolloin Sabres hävisi Stanley Cupin finaalissa Dallas Starsille. Vuonna 1970 NHL:ään liittynyt Sabres on Vancouver Canucksin ohella pisimpään liigassa pelannut joukkue, joka ei ole voittanut Stanley Cup -mestaruutta. Buffalo liittyi NHL:n kaudella 1970–1971. Buffalo yritti liittyä NHL:ään jo kaudella 1967–1968, jolloin NHL:ään otettiin kuusi uutta joukkuetta. Buffalossa oltiin kiinnostuneita jääkiekosta ja joukkueen nimeämiskilpailuun vuonna 1970 tulikin yli 13 000 ehdotusta. Nimikilpailun voitti sana Sabres (suom. sapelit). Seuran omistajiin kuulunut Seymour Knox III perusteli valintaa muun muassa sillä, että sapeli oli kärkijoukkojen ase ja se oli tehokas ase niin hyökkäyksessä kuin puolustuksessakin. Joukkueen ensimmäinen varaus oli Gilbert Perreault