nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Muuri

Muuri on muuraamalla aikaansaatu seinämä. Laajemmassa merkityksessä muurilla tarkoitetaan myös muita iskoksestaselvennä tai valamalla tehtyjä tekokivisiäselvennä pystysuoria rakenteita eli muun muassa savi- ja betonimuureja. Muureja voidaan käyttää puolustautumiseen, eristämiseen ja läpikulun estämiseen. Erityisesti historiallisen sotilasrakentamisen yhteydessä muurilla viitataan vihollisen etenemisen estäviin yhtenäisiin pystysuoriin puolustusrakennelmiin, joita rakennettiin muun muassa puusta. Maarakennuksessa muurilla tarkoitetaan yleensä kivestä tai betonista tehtyjä, maanpainetta vastustavia rakenteita (tukimuurit, siltojen siipimuurit).
Muuraus

Muuraus on rakennustekniikka, jossa pienemmistä kappaleista, kuten kivistä, tiilistä tai harkoista saadaan limityksen ja (muuri)laastin avulla aikaan yhtenäinen muurimainen rakenne. Ennen muurausta laasti sekoitetaan esimerkiksi laastisekoittimella. Apuvälineenä muurauksen suoruuden tarkistamisessa voi käyttää vesivaakaa tai linjalankaa. Tiiliä on mahdollista muurata myös syrjälleen, jolloin muodostuu ohuempi seinä. Mikäli muurataan leivinuunia, täytyy kuumuudelle eniten altistuviin kohtiin käyttää niin sanottuja tulitiiliä, jotka kestävät paremmin kuumuutta. Muuratut tiili- ja kivirakenteet tulivat Ruotsiin 1100-luvun lopulla. Suomessa ensimmäiset tiilirakenteet on löydetty Räntämäeltä eli Koroisissa sijainneen piispankirkon kaivauksilta. Kirkko ajoittuu todenäköisesti 1200-luvun alkupuolelle. Laajemmin tiili muurausta on Suomessa alettu käyttämään 1300-luvun alussa kivikirkoissa ja linnoissa.
Monitahokas

Monitahokas on kappale, jota rajoittaa monikulmioista koostuva yksinkertainen suljettu pinta. Monikulmiot ovat monitahokkaan tahkoja. Tahkojen leikkausviivoja kutsutaan särmiksi ja särmien leikkauspisteitä kärjiksi. Monitahokas on konveksi (historiallisesti on käytetty myös termiä kupera), jos mitkä tahansa kaksi sen pinnan pistettä voidaan yhdistää janalla niin, että tämä jana ei käy monitahokkaan ulkopuolella. Muussa tapauksessa monitahokas on kovera. Jos kaikki monitahokkaan tahkot ovat samanlaisia säännöllisiä monikulmioita monitahokas on säännöllinen. Tällaisia kappaleita on vain viisi erilaista: kuutio, säännöllinen tetraedri, oktaedri, dodekaedri ja ikosaedri. Muussa tapauksessa monitahokas on epäsäännöllinen. Niiden määrä ja muoto ovat rajoittamattomat. Kaikille konvekseille monitahokkaille pätee Eulerin monitahokaslause: monitahokkaan tahkojen ja kärkien lukumäärien summa on särmien lukumäärä lisättynä kahdella. Itse asiassa lause pätee yleisemminkin. Konveksisuus ei ole tässä mitenkään oleellista, vaan se että monitahokkaassa ei saa olla reikiä kuten vaikkapa toruksessa
Regulus

Regulus, α Leonis, on Leijonan tähdistön päätähti ja taivaan 21. kirkkain tähti. Tähden nimi on latinaa, ja se tarkoittaa ’pientä kuningasta’, sillä Reguluksen uskottiin aiemmin hallitsevan taivaan tapahtumia. Tähden arabiankielinen nimi on Al Kalb Al Asad (Kabelaced), joka tulee arabian ’leijonan sydäntä’ tarkoittavasta sanasta القلب الأس (al-qalb[u] al-´asad). Nimi viittaa tähden sijaintiin kuviossa. Muita tähden latinankielisiä nimiä ovat Rex (’kuningas’) ja Cor Leonis (’leijonan sydän’ arabiankielisestä nimestä). Regulus sijaitsee vain noin puolen asteen päässä ekliptikasta, ja se peittyy usein Auringon tai Kuun taakse. Se koostuu kolmesta erikokoisesta pääsarjan tähdestä. Regulus A on kolmoistähden komponenteista suurin ja ylivoimaisesti kirkkain. Se on nuori sininen pääsarjan tähti, jonka suuri pyörimisnopeus on aiheuttanut tähden voimakkaan litistymisen: sen läpimitta päiväntasaajalla on noin 32 prosenttia suurempi kuin navoilla. Tähden pyörimisaika on vain 15,9 tuntia. Lisäksi tähdellä on erittäin voimakas magneettikenttä
Spiritualismi

Spiritualismi (< lat. spiritualis, 'henkinen, hengellinen') on 1840-luvulla syntynyt hengellinen liike. Sen keskeinen ajatus on, että ihminen siirtyy kuollessaan henkimaailmaan ja että näihin vainajahenkiin on mahdollista saada yhteys meedion välityksellä. Spiritualismiin kuuluu myös ihmiskäsitys ja maailmankatsomus, jossa ihminen nähdään hyvään pyrkivänä henkisenä olentona, ja käsitys, että ihminen kuoltuaan siirtyy henkisille tasoille. Nykyisin spiritualismiin on vakiintunut käsitys, että henkimaailma ei ole vain henkien oleskelupaikka, vaan korkeampi taso, jossa henget jalostuvat. Spiritualismi samastetaan usein spiritismin kanssa Varsinaisesti spiritismillä kuitenkin tarkoitetaan spiritualismin ranskalaista versiota, joka perustuu Allan Kardecin kirjoituksiin. Varsinaisesta spiritualismista se eroaa varsinkin siinä, että se uskoo myös jälleensyntymiseen, joka on siinä keskeinen opinkappale Kardecilainen spiritismi on tullut hyvin suosituksi Latinalaisessa Amerikassa, varsinkin Brasiliassa, jossa se on saanut uskontoihin verrattavan aseman. Suomessa spiritualismin keskuksena toimii Spiritualistisen seuran huoneisto Helsingissä (Karjalankatu 2). Seura julkaisee Henkinen Kehitys -lehteä. Seuralla on noin 1 500 jäsentä (2007).
Joseph P. Kennedy, Jr.

Joseph Patrick Kennedy, Jr. (25. heinäkuuta 1915 – 12. elokuuta 1944) oli vanhin Joseph P. Kennedyn ja Rose Kennedyn yhdeksästä lapsesta, ja hänen veljensä oli presidentti John F. Kennedy. Hänen haluttiin jatkavan suvun poliittista työtä. 29-vuotiaana kuollut Kennedy ei koskaan mennyt naimisiin, mutta hänet yhdistettiin kahteen naiseen: Edith Bouvier Bealeen, Jacqueline Kennedy Onassisin serkkuun ja New Yorkin seurapiirinaiseen Katharine Mortimeriin. Joseph Jr. opiskeli Harvardin yliopistossa, josta hän valmistui vuonna 1938. Sieltä hän jatkoi Harvardin lakikouluun, mutta viimeisenä vuotenaan hän ilmoittautui vapaaehtoisena merivoimiin lentäjäksi. Lentäjäksi valmistuttuaan vuonna 1942 hänet lähetettiin Englantiin ja oli siellä jatkuvasti komennuksella talvella 1943–1944
Kuvamanipulaatio

Kuvamanipulaatio on valokuvan muokkaamista, joko tietokoneella tai muulla laitteella niin että kuvan sisältö ei vastaa kuvanottohetkellä vallinneita todellisia olosuhteita. Kuvamanipulaation avulla aikaansaatuja kuvia kutsutaan trikkikuviksi. Yleisiä kuvamanipulaation aiheita ovat esimerkiksi UFO:t, joista otetut kuvat ovat arveluttaneet tutkijoita, kunnes ne ovat paljastuneet väärennöksiksi. Kuvamanipulaatiota on käytetty myös poliittisesti ei-toivottujen henkilöiden poistamiseen virallisista valokuvista. Tästä tunnetuimpia esimerkkejä löytyy Neuvostoliiton historiasta. Tunnettuihin tapauksiin kuuluvat myös epämiellyttävien tai kysymyksiä herättävien yksityiskohtien poistaminen valokuvista tai uutisvalokuvien vaikuttavuuden parantaminen lisäämällä niihin dramaattisuutta korostavia yksityiskohtia. Valokuvien manipulaatiota ilmenee myös siten, että oikean valokuvan sanotaan esittävän tapahtumaa, jota se ei todellisuudessa esitä. Näin ollen väärä kuvateksti harhaanjohtaa kuvan katsojaa, vaikka kuva itsessään olisikin aito. Termiä kuvamanipulaatio ei käytetä elokuvista puhuttaessa; tällöin puhutaan simuloidusta kohtauksesta. Perinteinen kuvasimulaatio on esimerkiksi kohtaus, jossa näyttelijä ajaa autoa mutta taustalla ohikiitävä ympäristö on lisätty jälkeenpäin. Neuvostoliitossa, jossa Lev Trotski joutui epäsuosioon jatkuvan vallankumouksensa vuoksi ja hänen ajauduttuaan Josif Stalinin aseman vahvistuttua, esitettiin valokuvaa, jossa Vladimir Lenin puhui korokkeella mutta josta hänen oikealta puoleltaan korokkeen vieressä seisova Lev Trotski oli kokonaan poistettu. Kiinan kansantasavallassa Mao Zedongin vieressä seisoneet neljän koplan jäsenet poistettiin valokuvista
Lohjanjärvi

Lohjanjärvi (ruots. Lojo sjö) on Uudenmaan maakunnan suurin järvi. Lohjanjärven pinta-ala on 122 km², josta 31 km² on saaria. Sen korkeus merenpinnasta on 32 metriä. Järvi on suhteellisen syvä ja sen syvin kohta Isollaselällä on lähes 55 metriä. Järven keskisyvyys on 12,7 metriä. Lohjanjärvi laskee Mustionjoen kautta mereen. Lohjanjärven seutu muistuttaa Järvi-Suomea, sillä järvessä on kymmeniä lahtia ja noin 250 saarta ja luotoa. Lohjanjärven rannoilla ja saarissa on yhteensä lähes 3 000 kesämökkiä ja huvilaa. Järvi on ollut 1800-luvulta lähtien suosittu huvila- ja mökkeilyalue myös pääkaupungin asukkaille. Järven rannoilla ovat asuneet tai viettäneet kesiä myös monet Suomen kulttuurihistorialle tärkeät henkilöt, kuten Saima Harmaja, Rolf Nevanlinna, I. K
Boris Podoprigora

Eversti Boris Aleksandrovitš Podoprigora (ven. Борис Александрович Подопригора, s. 27. helmikuuta 1955 Leningrad) on Venäjän valtakunnanduuman neuvonantaja, Konfliktin tutkijoiden liiton puheenjohtaja ja entinen Leningradin sotilaspiirin ulkoisten suhteiden osaston apulaispäällikkö, joka puhuu venäjää, englantia, kiinaa ja daria. Kadettina Podoprigora haavoittui kahdesti 1976 Podoprigora oli palveli majurina Baikalin takaisessa sotilaspiirissä 1986 ja opiskeli asevoimien kieli-instituutissa islamin asiantuntijaksi ja darin tulkiksi vuoteen 1988. Tätä ennen hän oli idäntuntija ja kiinan kielen tulkki. Valmistuttuaan intensiivikurssilta hänet lähetettiin 40. armeijakuntaan Kandaharin ja Geratin lähelle toimimaan yhteyshenkilönä afgaanieliittiin päin. 1991 Podoprigora palveli Vilnassa ja Riiassa Liettuan ja Latvian itsenäistymisprosessien aikana neuvostoarmeijan yhteiskunnallisella osastolla myös Sajudikseen liittyen ja suoritti etäopintoina Leningradin yliopiston psykologisen tiedekunnan tutkinnon. Siellä hän tutustui myös tykistöeversti Aslan Mashadoviin. 1993–1994 Podoprigora osallistui Tadžikistanissa käytyihin neuvotteluihin eri ryhmien välillä sisällissodan ehkäisemiseksi. 1996–1998 hän palveli Balkanilla ylläpitäen yhteyksiä yhdysvaltalaisiin joukkoihin näiden esikunnassa
Jacobus Finno

Jacobus Petri Finno (n. 1540–1588), tunnetummin Jaakko Finno, välillä suomalaisittain Jaakko Suomalainen, oli suomalainen pappi ja Turun katedraalikoulun rehtori. Hän julkaisi ensimmäisen suomenkielisen virsikirjan sekä laati katekismuksen ja rukouskirjan. Opillisesti Finno oli maltillinen uskonpuhdistaja. Jacobus Finnon nuoruudesta ei tiedetä juuri mitään. Hän opiskeli ilmeisesti aluksi Turussa, myöhemmin vuodesta 1563 Wittenbergin yliopistossa ja vuodesta 1567 Rostockin yliopistossa. Opiskeluaikoinaan hän luultavasti sai vaikutteita filippistien näkemyksistä. Jacobus nimitettiin 1568 Turun katedraalikoulun rehtoriksi. Hän toimi myös Turun hiippakunnan tuomiokapitulin jäsenenä ja lukeutui hiippakunnan vaikutusvaltaisimpiin pappeihin. Finno ajoi uskonpuhdistuksen asiaa muttei tyrmännyt kokonaan kirkon vanhoja perinteitä. Hän myötäili Juhana III:n kirkollispoliittista linjaa ja saavutti siten kuninkaan suosion. Sen ansiosta Jacobus nimitettiin 1578 teologian lehtoriksi ja tuomiokapitulin rippivaltuutetuksi
Kuolonsyöjät

Kuolonsyöjät (engl. Death Eaters) ovat kuvitteellisia hahmoja J. K. Rowlingin Harry Potter -kirjasarjassa. He ovat lordi Voldemortin kannattajia ja tunnettuja ja pelättyjä raakalaismaisuudestaan ja uskollisuudestaan Voldemortille. Lordi Voldemort keräsi ympärilleen kannattajia, joita hän alkoi kutsua kuolonsyöjiksi. Kuolonsyöjien tarkoituksena on tappaa kaikki ei-puhdasveriset velhot (ironista kyllä, Voldemortkin on "vain" puoliverinen, hänen isänsä oli jästi) ja ottaa valta velhomaailmassa. He ovat Voldemortin aatteiden kannattajia, ja tottelevat herransa käskyjä. Yleensä he palvelevat Voldemortia kuolemaansa saakka. Nimitys syntyy todennäköisesti Voldemortin pakkomielteestä ei vain saavuttaa kuolemattomuus vaan tuhota kuolema lopullisesti. Kaikki kuolonsyöjät kantavat Voldemortin tunnusmerkkiä; pääkalloa ja käärmettä kuvaavaa tatuointia, jota kutsutaan myös pimeän piirroksi (engl. The Dark Mark)
Farah Pahlavi

Farah Pahlavi (azer. Fərəh Pəhləvi, pers. ‏فرح پهلوی‎, Farah Pahlavi, o.s. Diba, s. 14. lokakuuta 1938 Teheran) on Iranin šaahi Mohammad Reza Pahlavin kolmas vaimo. Farah Pahlavi oli Iranin kuningatar vuosina 1959–1967 ja Iranin keisarinna vuodesta 1967 islamilaiseen vallankumoukseen asti. Hän oli ensimmäinen Iranin keisarinna, joka kruunattiin nykyaikana. Farah Pahlavi syntyi azerivanhempiensa Sohrab Diban ja Farideh Diban ainoana lapsena. Hänen isänsä oli Iranin kuninkaallisen kaartin upseeri. Farah Pahlavin isän suku on kotoisin Iranin Azerbaidžanista, joka sijaitsee Luoteis-Iranissa aivan Azerbaidžanin rajan tuntumassa
Jorma Lillbacka

Jorma Juhani Lillbacka (s. 20. helmikuuta 1946 Kauhava) on kauhavalainen yrittäjä ja sijoittaja, jolle on myönnetty teollisuusneuvoksen arvonimi. Lillbacka toimii Lillbacka Powerco Oy:n ja Lillbacka Global Oy:n hallitusten puheenjohtajana. Lillbacka omistaa Lillbacka Powerco Oy:n kautta Kauhavan Alahärmässä sijaitsevan PowerPark-monitoimipuiston, johon kuuluu PowerLand-huvipuisto. Hän on itse mukana suunnittelemassa ja kehittämässä puistoa.lähde? Lillbacka perusti 23-vuotiaana vuonna 1969 yrityksen toiminimellä Lillbackan Konepaja valmistaakseen alihankintana letkuliittimiä pääasiassa Wärtsilälle. Hän kehitteli oman letkuliitinpuristinmallin ja vei sen neljän vuoden kuluttuamilloin? alan messuille Englantiin. Vuonna 1973 markkinoille tulivat ensimmäiset Finn-Power -merkkiset puristimet.lähde? Vuonna 1980 Lillbackan yritys oli saavuttanut maailmanlaajuisen markkinajohtajuuden puristinteknologiassalähde? ja sille myönnettiin tasavallan presidentin vientipalkinto. Varsinaisen läpimurron yritys teki numeerisesti ohjatulla, hydraulitoimisella levytyökeskuksella vuonna 1985. Vuonna 1988 yrityksen levyntyöstökoneitten valikoimaa laajennettiin ostamalla särmäyspuristimia valmistava vilppulalainen Jaromet Oy
Tasomaa

Tasomaa (engl. Flatland: A Romance of Many Dimensions) on matemaatikko Edwin Abbott Abbottin vuonna 1884 julkaistu yhteiskuntasatiiri. Se sijoittuu kaksiulotteiseen maailmaan, jossa asukkaat ovat monikulmioita. Heidän yhteiskuntaluokkansa määräytyy kulmien määrän mukaan: alimpana ovat naiset, jotka ovat pelkkiä janoja, sitten tulevat kolmiot, neliöt, viisikulmiot ja niin edelleen. Ylimmän luokan, papiston, muodostavat ympyrät. Tasomaassa pojalla on yleensä yksi kulma enemmän kuin isällään, esimerkiksi neliön pojasta tulee viisikulmio. Kirjan päähenkilö on neliö, nimeltään A. Square, joka pääsee Tasomaahan saapuneen pallon mukana kolmiulotteiseen Avaruusmaahan. Kirjassa tavataan myös nollaulotteinen Pistemaa, yksiulotteinen Suoramaa sekä spekuloidaan 4- ja useampiulotteisilla avaruuksilla.
Decimus Junius Brutus Albinus

Decimus Junius Brutus Albinus (kuoli 43 eaa.) oli roomalainen kenraali ja eräs Julius Caesarin murhaajista. Brutus toimi Caesarin legaattina Gallian sodan aikana, mutta Caesarin noustessa diktaattoriksi Brutus liittyi Caesarin murhaa suunnittelevien joukkoon. Caesar kuitenkin luotti Brutukseen ja hänet valittiinkin preetoriksi vuonna 44 eaa. Brutus pysytteli poissa Roomasta murhan jälkeisenä aikana. Vuonna 43 eaa. hän matkusti propreetoriksi Italian puoleiseen Galliaan, joka oli aikaisemmin määrätty hänen provinssikseen. Sieltä hän yritti paeta Makedoniaan, jossa Marcus Brutus ja Gaius Cassius Longinus, hekin Caesarin murhaajia, aikoivat vastustaa Marcus Antoniusta ja Octavianusta. Brutus kuitenkin tapettiin ennen kuin hän ehti Makedoniaan. Brutus ei koskaan pitänyt itseään sankarina, vaikka antoikin Caesarille tappavan iskun.
Fritz Sauckel

Fritz Sauckel (Ernst Friedrich Christoph Sauckel, 27. lokakuuta 1894 – 16. lokakuuta 1946) oli korkea-arvoinen virkamies ja Gauleiter natsi-Saksassa. Hän oli ”työvoiman hankinnan täysivaltainen päällikkö” vuodesta 1942 sodan loppuun asti. Sauckel syntyi Hassfurt-am-Mainissa lähellä Bambergia postimiehen ja ompelijattaren ainoana lapsena. Sauckelin koulunkäynti jäi lyhyeksi hänen äitinsä sairastuttua. Hän liittyi viisitoistavuotiaana Norjan ja Ruotsin kauppalaivastoon purjehtien ympäri maailmaan nousten täysmatruusiksi (Vollmatrose). Ensimmäisen maailmansodan alkaessa Sauckel oli saksalaisessa aluksessa matkalla Australiaan, kun alus otettiin kiinni. Hän oli internoituna Ranskassa elokuusta 1914 aina marraskuuhun 1919. Palattuaan Saksaan Sauckel sai tehdastyötä Schweinfurtissa ja opiskeli tekniikkaa Ilmenaussa vuosina 1922–1923. Hän liittyi Saksan kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen vuonna 1923 (jäsen 1 395). Sauckel avioitui samana vuonna ja sai kaiken kaikkiaan kymmenen lasta
Vanhan valtaus

Vanhan valtaus oli tapahtuma, jossa päivää ennen Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan 100-vuotisjuhlia opiskelijaoppositio valtasi juhlapaikaksi ajatellun Vanhan ylioppilastalon 25. marraskuuta 1968 kello 17.13 ja vaati muutoksia yliopiston hallintoon ja opetuksen sisältöön. Vanhan valtaus oli osa eurooppalaisen opiskelija­liikkeen radikalisoitumista ja oli osittain seurausta aiemmin samana vuonna tapahtuneista Pariisin ylioppilas­mellakoista. Valtauksen yhteydessä syntyi pientä käsikähmää ja muutamat tempausta vastustaneet oikeistolaiset opiskelijat heittelivät juhlasaliin savupommeja, mutta muutoin valtaus sujui rauhallisesti ja suuren innostuksen vallassa. Valtaajat olivat sopineet turvatoimista poliisin ja palokunnan kanssa. Opiskelijaoppositio, joka käytti nimeä Ylioppilaat – studenterna, vaati opiskelijademokratiaa, marxilaisten ryhmien perustamista tiedekuntiin opetuksen porvarillisen asenteen paljastamiseksi, ylioppilaskunnan pakkojäsenyyden poistamista ja Ylioppilaslehden linjan muuttamista. Valtaajat kritisoivat myös ylioppilaskunnan etääntymistä tavallisista opiskelijoista ja sen taloustoimikuntaa, jonka katsottiin olevan liiallisessa yhteistyössä liikepankkien kanssa. Vanhaan ylioppilastaloon kokoontuneet opiskelijat lähettivät presidentti Urho Kekkoselle sähkeen, jossa he vetosivat, ettei presidentti osallistuisi ylioppilaskunnan 100-vuotisjuhlaan. Kekkonen kuitenkin saapui juhlaan, joka oli jouduttu siirtämään Konservatorioon, ja ilmaisi pitämässään puheessa yllättäen tukensa Vanhan vallanneille opiskelijoille. Kun Vanhassa ylioppilastalossa oli pidetty palopuheita miltei vuorokauden ympäri, valtaus päättyi illansuussa 26. marraskuuta rauhallisissa tunnelmissa valtaajien siivottua talon ennen kotiin lähtöään
Viktor Jansson

Viktor Bernhard ”Faffan” Jansson (1. maaliskuuta 1886 Helsinki – 22. kesäkuuta 1958 Helsinki) oli suomenruotsalainen kuvanveistäjä. Jansson kuului maailmansotien välisen ajan huomattavimpiin suomalaisiin kuvanveistäjiin, vaikka hän jäikin monien aikalaistensa tavoin Wäinö Aaltosen varjoon. Hän oli kirjailija Tove Janssonin isä. Jansson aloitti uransa impressionistina ja voimakkaiden tunteiden kuvaajana, mutta siirtyi nopeasti pelkistetympään klassiseen tyyliin, jolla hän toteutti parhaat työnsä. Hänen lempiaiheitaan olivat tyylitellyt, allegoriset naishahmot sekä pienimuotoiset humoristiset suihkulähdeveistokset, joiden aiheena olivat kalat ja pikkulapset. Janssonin tunnetuimpia julkisia veistoksia ovat Tampereen vapaudenpatsas ja Lahden sankaripatsas, Convolvulus (1931) Helsingin Kaisaniemen puistossa sekä suihkulähteet Kalapojat ja Aallottaria Helsingin Esplanadilla. Lahden ja Tampereen patsaiden mallina oli Elias Simelius ja molemmat teokset on paljastettu 1921. Viktor Jansson syntyi 1886 Helsingissä suomenruotsalaiseen kauppiasperheeseen. Hänen isänsä Julius Viktor Jansson (1862–1892) oli työskennellyt Stockmannin tavaratalon palveluksessa ennen oman lyhyttavaraliikkeensä perustamista. Äiti Johanna Theresia Jansson (o
Ankronikka

Ankronikka (engl. DuckTales) on The Walt Disney Companyn piirrossarja, jota tuotettiin vuosina 1987–1990. Ankronikka perustui suurelta osaltaan Carl Barksin sarjakuvatarinoihin. Ankronikka oli Disneylle menestys. Ankronikan vuosien 1987–1988 tuotantokausi koostui peräti 65 jaksosta, joka on nykyään Disneyn kokonaisen sarjan kaikkien tuotantokausien yhteispituus. Toinen, kolmas ja neljäs tuotantokausi lisäsivät vielä 35 uutta jaksoa, joten sarjan kokonaispituudeksi tuli 100 jaksoa. Sarjan suosio poiki myös elokuvan nimeltä Ankronikka: Kadonneen lampun metsästäjät ja kaksi sisarsarjaa: Varjoankka ja Nokkapokka. Disney alkoi julkaista vuodesta 2017 alkaen uutta DuckTales-sarjaa.. Sarja päättyi 15. maaliskuuta 2021. Ankronikan päähahmot olivat Roope Ankka ja hänen sisarentyttärensä pojat Tupu, Hupu ja Lupu
Höyryveturi

Höyryveturi on höyrykoneen voimalla toimiva junan veturi. Suomessa höyryvetureita käytettiin vakituisessa liikenteessä aina vuoteen 1975 saakka.lähde? Höyryjunia käytetään edelleen rahtiliikenteeseen Pohjois-Koreassa ja Bosniassa. Matkustajaliikennekäytössä höyryjuna on vielä Saksassa Saksi-Anhaltin osavaltiossa. Höyryveturin näkyvin osa on höyrykattila. Vesi- ja höyrytilaan kuuluvat lieriökattila, höyrykupu ja kattilan jalka. Tulitilaan kuuluvat tulipesä ja tuliputket. Lieriökattilan päätynä on etupäässä etummainen tuliputkilevy. Höyrykupu on niitattu lieriölevyn päälle. Höyrytilaa 20–40 % vesi- ja höyrytilasta.selvennä Höyry johdetaan höyrytilasta höyrykuvun kautta, jonka tarkoitus on estää vesipisaroiden kulkeutuminen kattilasta höyryn mukana. Palokaasut kulkevat tulipesästä savupesään tuliputkien kautta
Kalmarin linna

Kalmarin linna on Ruotsissa Kalmarin kaupungissa sijaitseva rakennus, jota alettiin rakentaa 1100-luvulla. 1200-luvun lopussa Maunu Ladonlukko rakennutti paikalle uuden linnan ja kehämuurin. Linna oli 1397 merkittävän tapahtuman näyttämönä: Kalmarin Unioni perustettiin Margareetan johdolla. Kustaa Vaasan ja hänen poikiensa aikana linna uusittiin renessanssipalatsiksi. Kalmarin sodassa tanskalaiset valtasivat linnan ja se vahingoittui pahoin. 1600-luvun lopulla linna päästettiin rapistumaan ja 1700-luvulla sitä käytettiin esimerkiksi viljavarastona ja vankilana. Linnaa restauroitiin 1800-luvulla. Työt aloitettiin vuonna 1885 ja nykyisen muotonsa linna sai vuonna 1891. Kun Tukholman ja Kalmarin linnoja muutettiin ja Vadstenan linna perustettiin, paikalle kutsuttiin saksalaisia ja italialaisia rakennusmestareita. Nämä tekivät tunnetuksi renessanssin ihanteita, joiden mukaan asuminen erotettiin puolustuksesta.
Spike Lee

Shelton Jackson ”Spike” Lee (s. 20. maaliskuuta 1957 Atlanta, Georgia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja. Leen elokuvat käsittelevät usein kriittisesti rotusuhteita ja muita yhteiskunnallisia asioita. Spike Lee (oikealta nimeltään Shelton Jackson Lee) syntyi 20. maaliskuussa 1957 Atlantassa Georgiassa. Perhe oli hyvin toimeentuleva ja muutti pian Brooklyniin New Yorkiin. Lee alkoi kuvata harrastelijaelokuvia 20-vuotiaana opiskellessaan Morehouse Collegessa. Hän valmistui New Yorkin yliopiston elokuvakoulusta vuonna 1982. Hänen lopputyönään kuvaama elokuva Joe’s Bed-Study Barbershop: We Cut Heads sai Yhdysvaltain elokuva-akatemian opiskelijaelokuvapalkinnon. Leen ensimmäinen pitkä elokuva oli She’s Gotta Have It vuodelta 1986. Nopeasti ja pienellä budjetilla kuvattu elokuva tuotti yli 7 miljoonaa dollaria, mikä teki siitä vuoden yhden tuottoisimmista elokuvista
Saint-Martin

Saint-Martinin kartta muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa Saint-Martin eli Sint Maarten on trooppinen saari Karibian koillisosassa, noin 240 kilometriä Puerto Ricosta itään. Saaren pinta-ala on 93 neliökilometriä ja se on jaettu kahtia Ranskan ja Alankomaiden kesken. Yhdessä näitä kahta osaa kutsutaan nimellä ”St.-Martin/St. Maarten”, ”St. Martins” tai yksinkertaisesti ”SXM” (SXM on IATA:n tunnus Prinsessa Julianan lentoasemalle, saaren tärkeimmälle lentoasemalle). Syyskuussa 2017 hurrikaani Irma tuhosi saaren rakennuskannan ja infrastruktuurin lähes kokonaan. Korjausten arvellaan vievän vuosia. Saaren eteläinen alankomaalainen osa on nimeltään Sint Maarten, ja se on Alankomaiden kuningaskuntaan kuuluva autonominen alue. Vuoteen 2010 saakka se kuului Alankomaiden Antilleihin. Alankomaalaisen alueen pinta-ala on 34 neliökilometriä ja asukasluku lähes 40 000 (2013). Saaren pohjoinen ranskalainen osa on nimeltään Saint-Martin, ja se on hallinnollisesti Ranskan merentakainen yhteisö (COM collectivité d’outre-mer)