nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Ranskan Guayana

Ranskan Guayana (ransk. Guyane), viralliselta nimeltään Guayanan merentakainen departementti (ransk. Département d’outre-mer de la Guyane), on Ranskan merentakainen departementti ja hallintoalue Etelä-Amerikassa, Karibianmeren rannalla Surinamen ja Brasilian välissä. Osana Ranskaa se on myös osa Euroopan unionia ja euroaluetta. Ranskan Guayana sijaitsee Etelä-Amerikan pohjoisrannikolla, ja sen rajanaapuri lännessä on Suriname ja idässä ja etelässä Brasilia. Ranskan Guayana voidaan jakaa maantieteellisesti kolmeen alueeseen, rannikkotasankoon, keskiosien kukkulaiseen ylätasankoon ja etelän Tumuk Humak -vuoriin. Suurin osa sisämaasta on tiheän sademetsän peitossa, ja maata halkovat useat joet. Tärkeimmät joet ovat Brasilian vastaisella rajalla virtaava Oyapock ja Surinamen vastaisen rajan Maroni. Ranskan Guayanaan kuuluvat Salutsaaret (ransk. Îles du Salut). Sen aluetta on pyritty 1990-luvun lopusta lähtien kehittämään myös turismia varten. Päiväntasaaja sijaitsee vain hieman Ranskan Guayanan eteläpuolella, ja maan ilmasto onkin sen sijainnin takia trooppinen
Suriname

Surinamen sijainti kartalla. Surinamen tasavalta eli Suriname (aiemmin Surinam) on valtio Etelä-Amerikassa. Sen rajanaapurit ovat Guyana lännessä, Brasilia etelässä ja Ranskan Guayana idässä. Maan pohjoispuolella on Atlantin valtameri. Maan pinta-ala on noin 160 000 neliökilometriä ja asukasluku 598 000. Se on sekä pinta-alaltaan että asukasluvultaan pienin Etelä-Amerikan manneralueen itsenäisistä valtioista. Asukkaista yli puolet on aasialaista alkuperää, lähinnä intialaisia ja jaavalaisia. Virallinen kieli on siirtomaa-ajan hollanti, mutta yleisesti puhutaan myös paikallista kreolikieltä sranantongoa. Valtion nimi on peräisin surinen-heimosta. Suriname on Amerikan mantereen eteläosan pienin itsenäinen valtio. Sen pohjoispuolella on Atlantin valtameri, ja sen rajanaapurit ovat Ranskan Guayana idässä, Brasilia etelässä ja Guyana lännessä. Surinamella on kapea rantavyöhyke, joka on muodostunut hiekka- ja mutasärkistä, joita merivirrat ovat kuljettaneet Amazonjoen suulta
Tekijänoikeus

Tekijänoikeus on tekijän oikeus kirjalliseen tai taiteelliseen teokseensa, josta yleensä säädetään monilla tavoilla kansallisissa lainsäädännöissä. Perustan sääntelyille antavat kansainväliset sopimukset, joista tärkeimpiä ovat Maailman henkisen omaisuuden järjestön WIPOn hallinnoimat yleissopimukset. Muun muassa Suomi on ratifioinut usean vuonna 1967 perustetun WIPOn hallinnoiman yleissopimuksen tekijänoikeuden eri osa-alueilta. Myös vuonna 1886 laadittua Bernin yleissopimusta hallinnoi WIPO. Suomi on ratifioinut vuonna 1986 Bernin yleissopimuksen Pariisin sopimuskirjan. Teoksia voivat olla esimerkiksi kirjalliset tuotokset, elokuvat, äänitteet, taidemaalaukset ja sävelteokset. Kirjallisia teoksia ovat myös tietokoneohjelmat, kartat ja graafisesti muotoillut teokset. Tekijänoikeus ei suojaa ideoita eikä ajatuksia vaan teoksen ilmiasua eli toteutustapaa. Eri maissa on säädetty lakeja henkisen omaisuuden suojelemiseksi pääasiassa kahdesta syystä. Tekijöiden teoksille halutaan määritellä moraalinen ja taloudellinen asema, sekä myöntää yleisölle oikeudet teosten käyttämiseen. Toiseksi, halutaan edistää luovuutta ja sen tulosten jakamista, sekä rohkaista sellaista reilua kauppaa, joka johtaisi taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen. Tekijänoikeus tuottaa tietyin rajoituksin yksinomaisen oikeuden määrätä teoksesta valmistamalla siitä kappaleita ja saattamalla se yleisön saataviin, muuttamattomana tai muutettuna, käännöksenä tai muunnelmana, toisessa kirjallisuus- tai taidelajissa tai käyttäen toista tekotapaa
Uruguay

Uruguayn itäinen tasavalta (esp. República Oriental del Uruguay) eli Uruguay (esp. Uruguay) on valtio Etelä-Amerikan itärannikolla Atlantista haarauvan Rio de la Plata -lahden rannalla. Sen rajanaapurimaat ovat Brasilia pohjoisessa ja Argentiina lännessä. Uruguayn pinta-ala on 176 215 neliökilometriä ja asukasluku 3,5 miljoonaa. Väestö on lähes kokonaan eurooppalaisten, enimmäkseen espanjalaisten ja italialaisten, siirtolaisten jälkeläisiä. Uruguay oli Espanjan siirtomaa ja itsenäistyi 1800-luvun alkupuolella. Se oli 1900-luvun alkupuolella suhteellisen hyvinvoiva maa. 1930-luvulla tapahtunut laskusuhdanne kuitenkin johti levottomuuksiin, sissisotaan ja sotilasvaltaan. Vuodesta 1985 siviilivalta on pyrkinyt olojen vakauttamiseen ja nykyäänkin Uruguay on aineelliselta hyvinvoinniltaan poikkeuksellinen Etelä-Amerikassa: siellä ei muun muassa ole slummeja kuten muualla Etelä-Amerikassa. Uruguayta on kutsuttu yhden kaupungin ja sitä ympäröivän karjatilan maaksi. Lähes puolet väestöstä asuu pääkaupungissa Montevideossa
Kieltolaki (Suomi)

Kieltolaki (aluksi nimeltään asetus alkoholipitoisten aineiden valmistuksesta, maahantuonnista, myynnistä, kuljetuksesta ja varastossapidosta) oli Suomessa vuosina 1919–1932 voimassa ollut alkoholijuomia koskenut kieltolaki. Tänä aikana Suomessa ei saanut myydä tai itse valmistaa alkoholijuomia. Viinan kotipoltto oli kielletty jo aiemmin, vuonna 1866. Kieltolain suora seuraus oli, että alkoholia alettiin salakuljettaa ulkomailta. Kieltolain voimaantulo liittyi yleiseen äänioikeuteen, sillä erityisesti naisäänestäjät kannattivat kieltolakia. Kieltolaki on usein nähty ”naisten lakina”. Alkoholin kielto oli myös yksi SDP:n Forssan ohjelman sisältämistä vaatimuksista. Alkoholin saannin rajoittamisen kannalla ollut Santeri Alkio esitteli kieltolain vuonna 1919 ollessaan Castrénin hallituksen sosiaaliministeri. Suomalaiset keräsivät adressin kieltolain kumoamiseksi keväällä 1931. Kieltolaki päätettiin lopulta kumota: 29.–30. joulukuuta 1931 pidetyssä kansanäänestyksessä yli 70 prosenttia äänestäneistä äänesti lain kumoamisen puolesta
Venezuela

Venezuela, virallisesti Venezuelan bolivariaaninen tasavalta (esp. República Bolivariana de Venezuela) on valtio Etelä-Amerikassa, Karibianmeren rannalla. Sen rajanaapurit ovat Brasilia etelässä, Guyana idässä ja Kolumbia lännessä. Vuosina 1522–1821 Venezuela oli espanjalaisten siirtomaa, ja se itsenäistyi nykyisen kansallissankarinsa Simón Bolívarin kampanjan ansiosta. Öljyteollisuus on tuonut maalle vaurautta 1920-luvulta alkaen. Öljytulojen varassa elävän maan talouden yleinen kehitys on kuitenkin laiminlyöty 2000-luvun taitteesta alkaen. Erityisesti maata vuodesta 1999 kuolemaansa 2013 saakka johtaneen presidentti Hugo Chávezin kunnianhimoiset sosiaaliset uudistukset saivat yhdessä öljyn hinnan halpenemisen kanssa aikaan pitkällisen ja alati syvenevän talouskriisin, joka on pahentunut Chávezin seuraajan Nicolás Maduron kaudella. Itsevaltaisista menetelmistä ja laajasta korruptiosta syytetyn Maduron syrjäyttämiseen pyrkivät Venezuelan protestit 2014–2019 ovat laukaisseet maassa myös vaikean poliittisen kriisin, joka on johtanut miljoonien ihmisten pakenemiseen maasta. Ulkopolitiikassa Venezuela keskittyy yhteistyöhön muiden Latinalaisen Amerikan valtioiden ja OPECin sekä Kiinan ja Venäjän kanssa. Venezuelan nimen alkuperästä on esitetty kaksi teoriaa, jotka pohjautuvat espanjalaisiin lähteisiin. Suositumman teorian mukaan Venezuela tarkoittaisi pientä Venetsiaa. Toisen teorian mukaan nimi juontaa juurensa alkuperäisasukkaiden kieleen, jonka puhujat kutsuivat itseään veneciuelaeiksi
Markka

Markka on vanha eurooppalainen jalometallinen painomitta, joka vastasi 8 troy-unssia (249 g). Alkuperältään ei-germaaninen sana markka esiintyy kaikissa germaanisissa ja romaanisissa kielissä, ja latinalaisessa muodossa se on marca tai marcus. Se oli vain kullan ja hopean painomitta, ja sitä käytettiin yleisesti kaikkialla Länsi-Euroopassa. Eri muunnelmina se oli käytössä koko keskiajan. Englannissa ”mark” ei ollut käytössä rahana vaan vain rahayksikkönä, ja ilmeisesti se tuli käyttöön tanskalaisten myötä. Skotlannissa se oli käytössä hopearahana nimellä Merk Scots. Ruotsin rahayksikkönä markka oli käytössä Ruotsin valtakunnan alueella keskiajalta alkaen vuoteen 1776. Siihen asti yksi markka jakautui 192:een penninkiin. Myös muita rahayksiköitä oli valtakunnassa samanaikaisesti käytössä. Tuona aikajaksona silloisen Ruotsin valtakunnan itäraja hahmottui ajoittain liki nykyisen Suomen itärajan mukaiseksi ja siten myös markkaa käytettiin rahayksikkönä suurin piirtein nykyistä Suomea mukailevalla alueella. Suomen ja Saksan liittotasavallan rahayksikön nimi oli markka vuoteen 2002 asti, Itä-Saksan vuoteen 1990 ja Viron vuoteen 1927. Ainut nykyisin käytössä oleva markka on Bosnian ja Hertsegovinan vaihdettava markka
Aamulehti

Aamulehti (AL) on vuonna 1881 perustettu tamperelainen sanomalehti. Se on levikiltään Suomen toiseksi suurin seitsenpäiväinen sanomalehti. Aamulehti oli vuosina 1998–2020 osa Alma Media -konsernia. Sen omistaa toukokuusta 2020 lähtien Sanoma. Ensimmäinen lehti julkaistiin 3. joulukuuta 1881. Lehti oli pitkään kokoomuksen äänenkannattaja, mutta maakuntalehdistön yleistä suuntausta noudattaen se julistautui sitoutumattomaksi vuonna 1992. Aamulehden levikki vuonna 2016 oli 98 408. Aamulehteä julkaistiin aiemmin broadsheet-muodossa, mutta se siirtyi tabloidi-kokoon 1. huhtikuuta 2014. Aamulehden toimitus sijaitsee Tampereen Keskustorin laidalla Finlaysonin alueella niin sanotussa Siperia-kiinteistössä. Lehden paino toimii kaupungin eteläpuolella Sarankulmassa
DOS

DOS (Disk Operating System, ’levynkäyttöjärjestelmä’) on IBM-yhteensopivien tietokoneiden käyttöjärjestelmäperhe, jonka ensimmäinen versio PC-DOS 1.0 julkaistiin 1981 IBM PC:lle. Myös useat muut käyttöjärjestelmät ovat käyttäneet nimeä DOS, esimerkiksi DOS/360, Apple DOS ja TRSDOS. Myös CP/M on levykäyttöjärjestelmä, vaikka sitä ei nimessä sanotakaan. 1980-luvulla Microsoft hankki oikeudet CP/M:n kaltaiseen QDOS-käyttöjärjestelmään, jonka nimi muuttui 86-DOS:ksi. Tästä tuli MS-DOS, jota myytiin IBM:n lisenssillä nimellä PC-DOS ja nimellä MS-DOS erikseen myytynä. Erilaiset DOS-versiot eri toimittajilta olivat IBM-yhteensopivien laitteistojen yleisin käyttöjärjestelmä aina 1990-luvun alkuun asti. DOSin käytettävyyden parantamiseksi oli tarjolla useita graafisia käyttöliittymiä, kuten GEM, Windows tai PC-GEOS. Toiset olivat pikemminkin ohjelmankäynnistysvalikoita, kuten DESQview tai DOS Shell, joka toimitettiin DOS:n mukana versiosta 4 alkaen. Windows 95:ssä DOS ja käyttöliittymä toimitettiin ensi kertaa yhdessä. MS-DOSin viimeinen versio 6.22 julkaistiin 1994
MacOS

macOS (aiemmin OS X, Mac OS X) on Applen kehittämä ja markkinoima Unix-käyttöjärjestelmä Macintosh-tietokoneisiin. Se on tullut vuodesta 2002 esiasennettuna jokaisen uuden Macintosh-tietokoneen mukana. Aikaisempi Applen käyttöjärjestelmä on nimeltään Mac OS ("Classic" Mac OS). macOS pohjautuu Nextstep-käyttöjärjestelmään, jonka Apple sai yrityskaupassa 1996 Steve Jobsin NeXT-yritykseltä. Käyttöjärjestelmän ydinosat perustuvat avoimeen lähdekoodiin, etupäässä BSD:hen. Käyttöjärjestelmän ydin perustuu Mach 3.0 -mikroytimeen, joka yhdistettiin Darwin-ytimeen. XNU-ydin yhdistää BSD-ytimen ja I/O Kit -toiminnot. Apple on julkaissut nämä avoimen lähdekoodin osat nimellä Darwin vapaalla Apple Public Source License 2.0 -lisenssillä. Apple tukee OS X:llä PowerPC-, Intel- ja ARM-suoritinarkkitehtuureja. Apple sai oppia XNU:n ja NeXTStepin kehittämiseen Linuxista 1990-luvulla siitä kehittämällään MkLinux-versiollaan, jossa Linuxia suoritettiin Mach-ytimen päällä
OS/2

OS/2 (Operating System/2) oli IBM:n ja Microsoftin aluksi yhteistyössä kehittämä, sittemmin IBM:n yksinään tahollaan tukema moniajava käyttöjärjestelmä. OS/2 oli tarkoitettu IBM PS/2-sarjan tietokoneille ja muille kehittyneille IBM PC -yhteensopiville koneille. Microsoft aloitti Windows NT -projektin korvaajaksi OS/2 versiolle 2 ja sen pääasiallinen ohjelmointirajapinta oli OS/2:n Presentation Manager -rajapinta. Windows 3.0:n menestyksen myötä Microsoft keskittyi Windows-yhteensopivuuteen ja vetäytyi OS/2:sta. Microsoft käytti muun muassa IBM:n DDE-pohjaisia OLE- ja COM-ratkaisuja ja päätyi laajaan ristiinlisensointiin. OS/2 tuki omien 32-bittisten sovellusten lisäksi vanhempia 16-bittisiä Windows-ohjelmia ja perinteisiä tekstipohjaisia DOS-ohjelmia. Ensimmäinen versio 1.0 julkaistiin 1987 komentorivipohjaisena ilman graafista käyttöliittymää. Presentation Manageriksi nimetty liittymä tuli version 1.1 mukana 1988. Ensimmäisessä 32-bittisessä versiossa 2
Päihdepolitiikka

Päihdepolitiikka on valtion tai esimerkiksi osavaltion harjoittamaa politiikkaa, jolla pyritään ohjaamaan yksilöiden päihteiden käyttöä. Usein päihdepolitiikan pyrkimyksenä on rajoittaa päihteiden käytöstä yksilölle ja yhteiskunnalle koituvia haittoja. Päihdepolitiikassa käytettyjä menetelmiä ovat esimerkiksi ostorajoitukset, suorat kiellot, haittaverot, valistus ja haittojen vähentäminen. Päihteiden vapaalla saatavuudella tarkoitetaan järjestelmää, jossa päihteen myynti on vapaata, eikä kaupalle ole olemassa rajoittavia määräyksiä. Täyskiellolla tarkoitetaan tilannetta, jossa päihteen tuotanto, jalostus ja kauppa on kiellettyä. Myös hallussapito voidaan kieltää. Suomessa huumausainelaissa määrätään suuri joukko päihteitä huumausaineiksi, ja niiden tuotanto, jalostus, maahantuonti, kauppa ja hallussapito on kiellettyä. Laissa voidaan sallia määrättyjen aineiden käyttö muun muassa lääketieteellisiin tai teollisiin tarkoituksiin. Kontrolloidun saatavuuden mallissa on lainsäädännöllä asetettu eriasteisia velvoitteita päihteiden myyjälle. Myynti voi olla luvanvaraista ja myynnille voidaan asettaa erilaisia rajoitteita, kuten ikärajoja. Esimerkiksi tupakan ja mietojen alkoholijuomien myynti on sallittu vain yli 18-vuotiaille. Alkoholin anniskelupaikkojen, kuten baarien ja ravintoloiden tulee täyttää lain määräämät kriteerit voidakseen anoa anniskeluoikeuksia ja myydä alkoholijuomia
Rauma

vaakuna sijainti Rauma (ruots. Raumo) on vuonna 1442 perustettu Suomen kaupunki eteläisessä Satakunnassa. Rauman kaupungissa asuu noin 39 000 henkilöä ja laajemmin koko seudulla asuu noin 65 000 henkilöä. Asukasluvultaan Rauma on Suomen 29:nneksi suurin kaupunki. Kaupungin pinta-ala on 1 110,12 km², josta 496,30 km² on maata, 13,89 km² sisävesialueita ja 599,93 km² merialueita. Rauma sijaitsee Selkämeren itärannalla, Euran, Eurajoen, Laitilan ja Pyhärannan ympäröimänä. Kaupunki sijaitsee 49 kilometriä Porista etelään ja 94 kilometriä Turusta pohjoiseen. Rauma on Suomen kolmanneksi pisimpään toiminut kaupunki Turun ja Porvoon jälkeen (neljänneksi pisimpään, jos Viipuri lasketaan). Rauma on satamakaupunki, minkä ansiosta Rauman murre on saanut vaikutteita etenkin ruotsista ja englannista, mutta myös ranskasta, venäjästä ja virosta. Rauman murre (”giäl”) on lounaismurre, joka eroaa selvästi Turun murteesta. Rauma on yksikielisesti suomenkielinen kunta. Raumalla on kaksi Unescon maailmanperintökohdetta
Kupari

Kupari, vanhalta suomalaiselta nimeltään vaski, on metallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Cu (lat. cuprum) ja CAS-numero 7440-50-8. Vapaana alkuaineena esiintyessään se on punaruskea, venyvä, pehmeä ja sitkeä metalli, ja sen CAS-numero on 7440-50-8. Kemiallisen määritelmän mukaan se on jalometalli, mutta tavanomaisessa kielenkäytössä sitä ei sellaisena pidetä. Maankuoressa kuparia on keskimäärin noin 0,07 promillea eli 70 grammaa tonnissa. Pieninä määrinä kupari on ihmiselle välttämätön hivenaine, jota tarvitaan esimerkiksi soluhengityksessä ja immuunipuolustusjärjestelmän toiminnassa. Suurempina määrinä se on kuitenkin myrkyllinen raskasmetalli. On epäselvää, onko kupari saanut nimensä sanoista Cyprium aes, Kyproksen metalli, tai päinvastoin, onko Kyproksen saari Kupros saanut nimensä tästä metallista, jota esiintyy saarella runsaasti. Kuparia esiintyy monissa malmeissa, kuten kuparikiisussa. Tärkeimmät malmit ovat sulfideja, oksideja ja karbonaatteja. Joskus kuparia löytyy luonnossakin metallisena, siis vapaana alkuaineena. Sen työstäminen vaikka langaksi on helppoa, ja siitä tehtyjä 10 000 vuotta vanhoja koruja onkin löydetty Irakin pohjoisosista
Newton

Newton (tunnus N, lausutaan [njuutn], [njuuton] tai [njuutən]) on SI-järjestelmän mukainen voiman yksikkö.  Yksikkö on nimetty Isaac Newtonin mukaan. Yksi newton on voima, joka antaa yhden kilogramman massalle kiihtyvyyden 1 m/s2. Newton on siis johdannaisyksikkö, jonka määritelmä perustuu perusyksikköjen kilogramma, metri ja sekunti määritelmiin. Käytännössä newton on se voima, jolla maapallo vetää pinnallaan olevaa noin 102-grammaista kappaletta puoleensa – voima on kappaleen paino. Voiman määritelmä perustuu dynamiikan peruslakiin (Newtonin II laki): Tässä F on voima, a kiihtyvyys ja m massa. Sijoittamalla yhtälöön kiihtyvyyden ja massan SI-järjestelmän mukaiset yksiköt saadaan voiman yksikkö Maapallo vetää painovoimallaan puoleensa maanpinnalla olevaa kilogramman kappaletta 9,80665 newtonin voimalla, koska normaali putoamiskiihtyvyys g on 9,80665 m/s². Monissa laskuissa on kätevä lausua newton energian yksikön, joulen, avulla. Esimerkiksi, jos kappaleen vetämiseen pintaa pitkin tarvitaan yhden newtonin voima, niin yhden metrin matkalla siirtämiseen kuluu energiaa yksi joule. Voiman F kuluttama energia E matkalla l voidaan tässä tapauksessa laskea kaavasta josta voiman yksikkö newton voidaan lausua vaihtoehtoisessa muodossa eli newtonin vaihtoehtoinen esitysmuoto on .
Henry

Henry tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Vertaisverkko

Vertaisverkko (P2P, engl. peer to peer) on verkko, jossa ei ole kiinteitä palvelimia ja asiakkaita, vaan jokainen verkkoon kytketty taho toimii sekä palvelimena että asiakkaana verkon muille jäsenille. Termi on yleensä yhdistetty tietokoneisiin ja tietoverkkoihin, mutta on ollut viime aikoina käytössä muun muassa ihmisten sosiaalista verkostoitumista tutkittaessa. Internetissä vertaisverkkoja käytetään useisiin tarkoituksiin, kuten tiedostojen jakamiseen, internet-puheluihin ja pikaviestintään. Arkikielessä vertaisverkoilla tarkoitetaan nimenomaan tiedostonjakoverkkoja, joiden valtava suosio on nostanut ne suuren yleisön tietoisuuteen. Etuna perinteiseen asiakas-palvelin-arkkitehtuuriin verrattuna on resurssien käyttö. Asiakkaat eivät jonota pääsyä palvelimelle, vaan verkon kaikkien jäsenten laskentateho, kaista ja tallennustila on yhteisessä käytössä. Vertaisverkossa siis uuden jäsenen kapasiteetti kasvattaa kaikkien muiden kapasiteettia samalla kun se itse saa lisää kapasiteettia, kun taas palvelin-asiakas -mallissa muiden asiakkaiden kapasiteetti ei kasva, vain laskee uusien asiakkaiden myötä. Toinen etu on tiedon hajanaisuus: sama data on verkossa moneen kertaan eri paikoissa, mikä lisää luotettavuutta. Ensimmäinen laajamittainen vertaisverkko oli 1980-luvulla toiminut NNTP-protokollaan perustuva keskusteluryhmäjärjestelmä Usenet.lähde? Internetin päälle rakennetut vertaisverkot ovat saaneet kritiikkiä siitä, että niissä on levitetty myös tekijänoikeudella suojattuja tiedostoja kuten esimerkiksi musiikkia, elokuvia ja tietokoneohjelmia. Täysverisessä vertaisverkossa kaikki verkon jäsenet ovat tasavertaisia ja ne toimivat samanaikaisesti sekä asiakkaina että palvelimina
Pekka Siitoin

Timo-Pekka Olavi Siitoin (20. toukokuuta 1944 Varkaus – 8. joulukuuta 2003 Vehmaa) oli Turussa ja Naantalissa vaikuttanut suomalainen okkultisti ja uusnatsi. Siitoin nousi julkisuuteen 1970-luvulla Adolf Hitleriä avoimesti ihailevana uusnatsina. Hänen myöhempää elämäänsä rasittivat vankeustuomio, perhetragediat ja alkoholin liikakäyttö. Suojelupoliisin vuonna 1976 tekemän poliisitutkintapöytäkirjan mukaan Pekka syntyi Siitoimen pariskunnan aviolapsena ja perhe oli taloudellisesti hyvinvoiva. Pekka Siitoimen poika Paul Siitoin kertoi televisiodokumentissa Isän valtakunta, että hänen isänsä oli kertomansa mukaan adoptoitu vuonna 1944. Pekka Siitoimen oikea isä olisi ollut saksalainen upseeri von Weltheim ja äiti suomalais-venäläinen nainen. Pian syntymänsä jälkeen äiti olisi hylännyt poikansa lastenkotiin. Siitoimen vanhemmat olivat Hulde Sifia Rissanen ja Olavi Valdemar Siitoin. Siitoimen isä Valdemar oli Kalstalaisia, ja Siitoin väitti olleensa natsi lapsesta saakka. Pekka Siitoin suoritti varusmiespalveluksensa Niinisalossa mittauspatteristossa ja hän kotiutui reservin alikersanttina
Pohjoinen jäämeri

Pohjoinen jäämeri on Arktisella alueella Pohjoisnavan ympärillä oleva suuri merialue. Sitä voidaan pitää jatkeena Atlantille, johon sen yhdistää Norjanmeri. Beringinsalmi yhdistää sen Tyyneenmereen. Pohjoisen jäämeren pinta-ala on noin 14 miljoonaa neliökilometriä. Meri on suurimmaksi osaksi jäässä vuoden ympäri. Ilmaston lämpenemisen seurauksena pysyvän jääpeitteen alue pienenee ja vuoteen 2040 mennessä jääpeite voi kadota kesän ajaksi kokonaan. Pohjoinen jäämeri syntyi noin 18 miljoonaa vuotta sitten, jolloin sen syvissä osissa vallitsi noin 700 000 vuoden ajan happikato. Nykyinen Pohjoinen jäämeri oli ennen järvi, kunnes Atlantti laajeni ja rikkoi Grönlannin ja Huippuvuoret toisiinsa yhdistäneen kannaksen. Grönlannin ja Huippuvuorten väliin muodostui salmi, joka yhdisti Pohjoisen jäämeren ja Atlantin, muuttaen Pohjoisen jäämeren sisämereksi. Atlantin raskaampi ja suolainen vesi pääsi virtaamaan salmen kautta jäämerelle, jolloin sen pintaan muodostui kevyempi murtovesikerros ja sen alapuolelle raskas syvän veden kerros. Pohjoisen jäämeren ollessa vielä järvi vesi sekoittui kevät- ja syyskierron yhteydessä pohjaan saakka, mereksi muuttumisen jälkeen enää vain ylempään murtovesikerrokseen ja syvät vedet vaihtuivat pelkästään Pohjois-Atlantin puolelta. Syntynyt salmi oli kapea ja sen pohjaa pitkin virtasi jäämerelle vain rajoitetusti Atlantin vettä
GTS Finnjet

2 × Pratt & Whitney FT 4C-1DLF -kaasuturbiinia GTS Finnjet (GTS = gas turbine ship; IMO 7359632) oli valmistuessaan vuonna 1977 maailman ensimmäinen kaasuturbiinimoottoreita käyttävä matkustaja-autolautta, ja myös maailman suurin ja nopein autolautta. Vasta 2000-luvun alkupuolella rakennetut katamaraani-autolautat veivät nopeusennätyksen Finnjetiltä. Myöhemmin alukseen asennettiin myös dieselsähköinen koneisto, mikä salli laivalle kustannustehokkaamman ajon talvikuukausina, jolloin Itämeren jäät estivät suuren nopeuden käytön. Finnjet oli pääosin suomalaista työtä. Wärtsilän telakan työvoimapulan vuoksi osa kylkilohkoista tosin tehtiin Tanskassa, mutta nekin suomalaisista teräslevyistä. Kaasuturbiinit hankittiin Yhdysvalloista ja niiden alennusvaihteet Saksasta. Potkurit olivat ruotsalaista valmistetta. Laivan tilasi Enso-Gutzeit, ja sen liikennöintiä hoiti pitkään Finnlines. Vuonna 1986 uudeksi omistajaksi tuli Effoa, ja liikennöinti siirtyi Silja Linen hoidettavaksi vuosiksi 1987–2005. Syyskuussa 2005 Finnjet vuokrattiin hurrikaani Katrinan tuhoalueelle opiskelijoiden majoitustilaksi, eikä laivaa enää ollut tarkoitus tuoda Itämerelle. Laivan uran loppu oli hyvin monivaiheinen, ja romutusuutisten tultua julki toukokuussa 2008 nähtiin useita pelastusyrityksiä. Lopulta GTS Finnjet kuitenkin saapui Alangin laivanromutusrannikolle perjantaina 13
Francis Bacon

Francis Bacon (22. tammikuuta 1561 Lontoo – 9. huhtikuuta 1626 Highgate) oli englantilainen yleisnero: kirjailija, juristi, filosofi ja poliitikko. Bacon otti elämäntehtäväkseen uudistaa kaikki tieteet ja hänen ajatuksensa ovat monien tieteellisten ja filosofisten suuntauksien pohjana. Silti on vaikea määritellä kuinka suuri hänen vaikutuksensa edellä mainittuihin on ollut, koska hän oli enemmän tieteen toimintaohjelman julistaja kuin käytännön työn tekijä. Bacon syntyi Lontoossa ja sai englantilaisen herrasmiehen kasvatuksen. Hänen isänsä oli Sir Nicholas Bacon ja äitinsä Anne Cooke. Elämäkertojien mukaan hän sai kotiopetusta huonon terveytensä vuoksi. Vuonna 1573 vasta 12-vuotias Bacon alkoi opiskella Cambridgen yliopiston Trinity Collegessa. Vuonna 1576 hän alkoi opiskella lakia asianajajien Gray’s Inn -yhdistyksessä, mutta opinnot keskeytyivät vuoden kuluttua Baconin saatua pestin Ranskassa suurlähettilään assistenttina. Vuonna 1579, Baconin ollessa vielä Ranskassa, hänen isänsä kuoli ja Bacon jäi käytännössä tulottomaksi, minkä vuoksi hän palasi Englantiin jatkamaan asianajajaopintojaan. Bacon valmistui opinnoista vuonna 1582