nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Yhdysvaltain siirtokunta-aika

Yhdysvaltain siirtokunta-aika kattaa Yhdysvaltain historiassa aikakauden ensimmäisen englantilaisen siirtokunnan perustamisesta vuonna 1587 Yhdysvaltain itsenäistymiseen vuonna 1776. Ensimmäinen brittien siirtokunta nykyisten Yhdysvaltojen alueella oli Roanoke nykyisessä Pohjois-Carolinassa. Walter Raleigh lähetti saarelle runsaat sata siirtolaista vuonna 1587, mutta kun brittilaivoja saapui uudestaan paikalle 1590, siirtokunta oli kadonnut. Vuonna 1607 britit perustivat nykyiseen Virginiaan Jamestownin siirtokunnan. Kaupunki kasvoi osin siksi, että siirtolaiseksi lähtevä sai ilmaisen laivamatkan ja lopulta 100 eekkeriä maata vastineeksi siitä, että hän suostui tekemään sopimuspalvelijana seitsemän vuoden ajan töitä London Company -yhtiölle määränpäässä. Jamestown kärsi aluksi vakavaa puutetta ja nälänhätää. Vuosien kuluessa siirtokunnan talous kehittyi, ja vuonna 1619 sen valitsema edustuslaitos kokoontui ensimmäisen kerran. Siirtokunnan kuolleisuus säilyi kuitenkin korkeana, ja asukasluku kasvoi vain hitaasti. Vuonna 1622 intiaanit tappoivat lähes 350 uudisasukasta. Virginiaan oli tullut 1600-luvun puoliväliin mennessä jo noin 40 000 englantilaista siirtolaista. Ensimmäiset orjat tuotiin viimeistään vuonna 1619. Uskonnollista vainoa Hollantiin paenneiden Pohjois-Englannin separatististen pilgrimien, eli ‘pyhiinvaeltajien’ (puritaanistien), oli vuonna 1620 alun perin tarkoitus matkata Mayflower -laivalla Virginiaan
Yhdysvallat toisessa maailmansodassa

Yhdysvallat osallistui toiseen maailmansotaan Euroopassa liittoutuneiden puolella akselivaltoja vastaan ja Tyynenmeren sotatoimissa Japanin keisarikuntaa vastaan. Yhdysvallat pysyi toisen maailmansodan ensimmäiset kaksi vuotta virallisesti liittoutumattomana ja neutraalina. Yhdysvallat kuitenkin liittyi sotaan julistamalla sodan Japania vastaan Japanin hyökättyä Pearl Harboriin jälkeen. Neljä päivää myöhemmin Japanin liittolaiset Saksa ja Italia julistivat sodan Yhdysvalloille. Toinen maailmansota alkoi Adolf Hitlerin johtaman Saksan hyökkäyksestä Puolaan. Rooseveltin hallinto hylkäsi Yhdysvaltain eristäytyvän ulkopolitiikan ja allekirjoitti Lend-Lease-ohjelman, jossa yhdysvaltalaisia puolustustarvikkeita toimitettiin Yhdistyneelle kuningaskunnalle, Ranskalle, Neuvostoliitolle ja Kiinalle sodassa akselivaltoja vastaan. Maailmansodan päättyessä taloutensa sodankäyntiin mobilisoinut Yhdysvallat vastasi yli puolesta maailman teollisuustuotannosta. 14. elokuuta 1941 presidentti Roosevelt ja Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri Winston Churchill antoivat Atlantin julistuksen, jossa maat ilmoittivat tavoitteistaan sodanjälkeisessä tulevaisuudessa. 7. joulukuuta 1941 Japanin keisarikunta, Saksan liittolainen Tyynellämerellä, teki 2 403 yhdysvaltalaisen hengen vaatineen yllätyshyökkäyksen Yhdysvaltain laivastotukikohtaan Pearl Harborissa Havaijilla. Yhdysvaltain laivaston aluksista upposivat viisi taistelulaivaa, kolme risteilijää, kolme hävittäjää, mutta Japanin suunnitelma tuhota Yhdysvaltain koko Tyynenmeren-laivasto kokonaan epäonnistui
Pekka Toivola

Pekka Toivola (s. 18. maaliskuuta 1955 Lapua) on suomalainen teollinen muotoilija, joka tunnetaan erityisesti Martelan toimistokalusteiden pitkäaikaisena pääsuunnittelijana. Toivola valmistui teolliseksi muotoilijaksi Taideteollisesta korkeakoulusta vuonna 1980. Työskenneltyään muutaman vuoden suunnittelutoimistossa hän aloitti vuonna 1983 työskentelyn toimistokalustevalmistaja Martelassa, jossa hän työskenteli vuoden 2015 loppuun. Vuonna 2016 Pekka Toivola siirtyi suomalaisen Frameryn palvelukseen. Pekka Toivola on koko uransa ajan suunnitellut toimistokalusteita, mistä hänellä on monia kansainvälisiä palkintoja. Hänen kalusteitaan on muun muassa palkittu neljästi saksalaisella Red Dot -muotoilupalkinnolla. Siirryttyään 2016 Frameryn palvelukseen kuuluu Pekka Toivola yrityksen design-tiimiin, jonka päätuotteina ovat monitilatoimistoissa yleistyneet puhelinkopit ja pienet neuvottelutilat. Vuonna 2005 Toivolan ja Heikki Metsä-Ketelän töitä koottiin näyttelyksi Suomen Saksan-instituuttiin Berliinissä. Matkustajien työskentely- ja levähdyspiste Suvanto Loungen Pekka Toivola suunnitteli yhdessä sisustusarkkitehti Iiro Viljasen kanssa Helsingin lentokentälle WDC 2012 Helsinki -vuoden teematuotteena.
Oglethorpe University

Oglethorpe University on pieni yksityinen liberal arts college Brookhavenissa, Atlantan esikaupunkialueella Yhdysvaltojen Georgiassa. Vuonna 1835 perustettu, runsaan tuhannen opiskelijan college on nimetty osavaltion perustajan, brittikenraali James Oglethorpen mukaan. Oglethorpe University tunnetaan Crypt of Civilization -aikakapselin säilytyspaikkana. Oglethorpe University perustettiin 1835 Midwayhin, osavaltion silloisen pääkaupungin Milledgevillen eteläpuolelle. Koulun perustivat presbyteriaanit, mutta nykyisin se on tunnustukseton. Yhdysvaltain sisällissota johti koulun sulkemiseen vuosiksi 1862–1866. Kun osavaltion pääkaupunki siirrettiin Milledgevillestä Atlantaan, Oglethorpe University seurasi mukana. Vuonna 1870 se toimi Atlantan nykyisen kaupungintalon kohdalla. Taloudelliset vaikeudet pakottivat kuitenkin sulkemaan koulun. Oglethorpe avattiin uudelleen tunnustuksettomana eli uskonnollisista ryhmistä riippumattomana vuonna 1913. Vuonna 1915 alettiin rakentaa sille uutta kampusta Brookhavenin kaupunginosaan tohtori Siemers Jacobsin aloitteesta. Hän toimi sittemmin collegen rehtorina (president) lähes kolme vuosikymmentä
Volvo ÖV4

Volvo ÖV4 oli Volvon ensimmäinen automalli. Nimi ÖV4 tulee sanoista Öppen Vagn 4 cylindar eli avoauto, 4 sylinteriä. Auton lempinimeksi tuli kuitenkin Jakob. Ensimmäinen Jakob valmistui 14. huhtikuuta 1927 ja sen ajoi ulos tehtaalta myyntipäälikkö Hilding Johanson. Jakobin kysyntä oli melko rajoittunut, koska pohjoismaiden markkinoilla myytävä avoauto ei ole sääolojen takia mikään myyntimenestys, ÖV4:ssä nimittäin oli vain avattava kuomu, joten sitä ei pystytty talvella käyttämään ollenkaan, autoa valmistettiin vain 300 kappaletta. Sedan versio autosta tunnetaan nimellä Volvo PV4. ÖV4:ää vietiin ulkomaille melko vähän, Suomi oli ensimmäinen maa jonne sitä tuotiin, myöhemmin autoja vietiin myös Tanskaan, Kuubaan, Hollantiin, Palestiinaan, Syyriaan, Egyptiin, Marokkoon ja Argentiinaan. Vuonna 1926 yksi ÖV4 auton prototyypeistä joutui nokkakolariin amerikkalaisen auton kanssa, tuontiauto romuttui mutta volvo selvisi muutamalla naarmulla. Tästä syntyi Volvon turvallisuusajatus ja Volvon koko turvallinen imago, mikä on vielä nykyäänkin yrityksen myyntivaltti.
Arákynthos

Kleisoúran rotko Arákynthos-vuorella. muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa Arákynthos (kreik. Αράκυνθος) eli Zygós (Ζυγός) on vuori ja vuorijono Aitolia-Akarnaniassa läntisessä Keski-Kreikassa. Sen korkeus on 984 metriä. Arákynthos-vuorilla sijaitsee Kleisoúran rotko. Vuorten pohjoispuolella sijaitsevat Lysimachía- ja Trichonída-järvet, lounaispuolella Mesolóngin–Aitolikón laguunit ja eteläpuolella Korintinlahti. Agrínion kunnan osa Arákynthoksen kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on saanut nimensä vuoresta.
Poíkilo

Poíkilo-vuori idästä Ateenasta nähtynä. muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa Poíkilo (kreik. Ποικίλο Όρος, Poíkilo Óros), antiikin Poikilon Oros (m.kreik. Ποικίλον ὄρος, ”Kirjava vuori”, lat. Poecilon), on vuori Attikassa Keski-Kreikassa. Sen korkeus on noin 465 metriä. Poíkilo-vuori sijaitsee Ateenan metropolialueen ja Attikan tasangon länsilaidalla ja Thriásion tasangon itäpuolella. Sen pituus on noin 11 kilometriä. Vuoren eteläpuolella sijaitsee Aigáleo-vuori, jonka jatke se on. Vuoria erottaa Athinón-valtakatu. Kauempana Poíkilo-vuoren pohjoispuolella sijaitsee Párnitha-vuori
Tourkovoúnia

Tourkovoúnia Lykavittós-kukkulalta nähtynä. muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa Tourkovoúnia (kreik. Τουρκοβούνια) tai Lykovoúnia (Λυκοβούνια), antiikin Ankhesmos (m.kreik. Ἀγχεσμός), on kukkula Attikassa Kreikassa. Se sijaitsee Attikan tasangolla Lykavittós-kukkulan koillispuolella varsinaisen Ateenan kaupungin ja kunnan pohjoisosassa. Kukkulan korkeus on noin 338 metriä, ja se on korkein varsinaisen Ateenan kaupungin alueen kukkuloista. Kukkulan nimi tarkoittaa ”Turkkilaisvuorta”. Nimi on mahdollisesti peräisin siitä, että osmanivallan aikana alueella oli turkkilaisten sotilaiden leiri tai turkkilainen hautausmaa. Toinen nimi Lykovoúnia tarkoittaa ”Susivuorta”, ja viittaa mahdollisesti alueen syrjäisyyteen entisaikaan sekä alueella eläneisiin susiin. Kerrotaan, että kukkulalla oli antiikin aikana Zeuksen patsas. Nykyisin kukkulalla sijaitsevat muun muassa Attikan lehto (Attikó álsos) sekä profeetta Elialle omistettu luostari (Moní Profíti Ilía)
Siirtolaisuus Yhdysvaltoihin

Siirtolaisuus Yhdysvaltoihin on tuonut Yhdysvaltoihin kymmeniä miljoonia siirtolaisia kaikkialta maailmasta. Yhdysvaltain siirtolaisuus voidaan jakaa kolmeen vaiheeseen: siirtokuntien ajan maahanmuuttoon, joka tuli pääasiassa Britanniasta ja Saksasta; 1800-luvun ja 1900-luvun alun maahanmuuttoon, joka tuli Länsi-, Etelä- ja Itä-Euroopasta; sekä 1900-luvun jälkipuoliskolla alkaneeseen maahanmuuttoon, joka on tullut enimmäkseen Latinalaisesta Amerikasta ja Aasiasta. Yhdysvaltoihin tuotiin lisäksi 1800-luvulle asti orjia Afrikasta. Nykyisen Yhdysvaltain alueen ensimmäiset siirtolaiset olivat englantilaisia, jotka perustivat maahan ensimmäiset pysyvät siirtokunnat. Vuonna 1607 britit perustivat siirtokuntansa nykyiseen Virginiaan Jamestownin siirtokunnan. Virginiaan tuli 1600-luvun puoliväliin mennessä jo noin 40 000 englantilaista siirtolaista. Mayflower-laivalla uskonnollista vainoa Hollantiin paenneet Pohjois-Englannin separatistit, pilgrimit eli ‘pyhiinvaeltajat’, perustivat vuonna 1620 siirtokunnakseen Plymouthin nykyisessä Massachusettsissa. Vuosista 1628–1629 alkaen Amerikkaan alkoi muuttaa Englannin valtiokirkkoja vastustaneita puritaaneja, jotka perustivat ensimmäisen siirtokuntansa 1630. Kanadaan oli asettunut ranskalaisia ja itärannikolle turkiskauppaa hallitsevia hollantilaisia. Englantilaiset siirtokunnat saivat kuitenkin tukea emämaastaan ja olivat siksi kilpailijoitaan elinvoimaisempia. Englannin hallituksen tavoitteet Pohjois-Amerikassa olivat sekä taloudellisia että uskonnollisia, kun kiusalliset eriuskoiset kuten puritaanit ja kveekarit muuttivat Uuteen-Englantiin. Lähtijät tavoittelivat aluksi lähinnä uskonnonvapautta, mutta myöhemmin tulijat etsivät myös vapaan ja vauraan elämän ehtoja, joita Eurooppa ei kyennyt antamaan
Mosulin taistelu

17. lokakuuta 2016 – 10. heinäkuuta 2017 Mosul, Irak Halu vallata Mosul ja palauttaa Irakin armeijan kunnia Irakin ja kurdijoukkojen voitto Mosul lähialueineen vallattu Isisiltä Irak Irakin KurdistanKansan mobilisointiyksiköt Yhdysvaltojen johtajama 66 maan liittouma  Isis 54 000–60 000 turvallisuusjoukkojen sotilasta  14 000 miestä Irakin alaisia puolisotilaalisia joukkoja 40 000 sotilasta  Tuhansia liittouman sotilaita  6 000 taistelijaa  Mosulin taistelu oli Isis-järjestön ja sen vastaisten joukkojen välinen taistelu Mosulin hallinnasta. Irakin armeija, šiiojen puolisotilaalliset joukot ja Kurdien peshmergat aloittivat 17. lokakuuta 2016 hyökkäyksen kohti Isisin hallitsemaa Mosulia Yhdysvaltain johtaman liittouman ilmatuella. Isisin vastaiset joukot etenivät parissa viikossa Itä-Mosulin laidalle, mutta kaupungissa taistelut junnasivat paikoillaan pari kuukautta. Isisin vastainen liittouma aloitti hyökkäyksen toisen vaiheen 29. joulukuuta 2016 ja valtasi Mosulin itäpuoliskon tammikuussa 2017. Irakin armeija hyökkäsi helmikuussa etelästä kohti Länsi-Mosulia. Siitä suurin osa oli toukokuun 2017 puolivälissä Irakin hallinnassa. Isis oli saarrettu kesäkuun toisella viikolla vanhaan kaupunkiin. Heinäkuun alkupäivinä jäljellä oleva pieni määrä Isis-sotilaita taisteli yhä vanhassa kaupungissa
Murhalesken muistelmat

Murhalesken muistelmat on Anneli Auerin kirjoittama kirja vuodelta 2016. Kirjassa Auer käsittelee kronologisesti elämäänsä alkaen ennen miehensä väkivaltaista kuolemaa, Ulvilan surmaa, läpi vuosia kestäneiden poliisitutkintojen ja oikeudenkäyntien, jolloin häntä epäiltiin teon tekijäksi. Auer käy läpi myös perheen arkea sekä tutkintavankeus- ja vankeusaikaansa. Kirja julkaistiin 16. syyskuuta 2016. Kirjasta otettiin Into-kustantamon historian suurin painos, useita tuhansia kappaleita. Kirja perustuu Auerin muistiinpanoihin ja se on ensimmäinen kirjallinen tuote, jossa Auer kertoo tapahtumien kulusta omin sanoin. Murhalesken muistelmat julkaistiin myös äänikirjana, ja Auer lukee kirjan itse. Lisäksi kirjan oikeudet on myyty Ruotsiin.
Guoskatjávri

Guoskatjávri tai Guoskahjavri on Alattio-Koutokeinojoen vesistöön kuuluva järvi Enontekiöllä Suomessa lähellä Norjan rajaa. Järven pinta-ala on 148,22 ha, rantaviivan pituus 12,65 kilometriä ja korkeus merenpinnasta Maanmittauslaitoksen mukaan 437,0 metriä ja Suomen ympäristöksekuksen mukaan 438,2 metriä. Järvi laskee itään Suomen ja Norjan rajalla olevaan Haukilompoloon (pohjoissaameksi Haŋŋáluoppal), jonka lasku-uomana on pääosin Norjan puolella Koutokeinossa virtaava Alattiojoen sivujoki Hávgajohka. Haukilompoloon laskee etelästä Suomen puolelta myös 229 ha laajuinen Kalaton (pohjoissaameksi Guoleheapme).
Nintendo Switch

Nintendo Switch (koodinimeltään Nintendo NX) on Nintendon pelikonsoli, joka julkaistiin 3. maaliskuuta 2017. Pelikonsolia voi käyttää sekä kannettavana käsikonsolina että telakoituna televisioon kytkettävänä konsolina, josta johtuen sitä on kutsuttu yhdistelmäkonsoliksi (engl. hybrid console). Laitteessa on kaksi irrotettavaa Joy-Con-ohjainta, joita voi käyttää joko erikseen tai pidikkeeseen kiinnitettynä, jolloin ne muodostavat perinteisen peliohjaimen. Rob Fahey kirjoittaa GamesIndustry.biz-sivustolla laitteen kohderyhmästä ja suunnittelusta: »Large swathes of the under-30 cohort - students and young professionals - simply don't have TVs in their apartments.» Suomentaen suurella määrällä kohderyhmään kuuluvista henkilöistä ei ole televisiota asunnoissaan, jonka syyksi sanotaan käytettävissä olevan tilan kustannukset. PlayStation Vitan kaltaisten käsikonsolien suosio Japanissa selittää osaltaan uuden laitteen julkaisua kesken laitesukupolven (engl. mid-cycle). Ensimmäinen esittelyvideo uudesta konsolista julkaistiin 19. lokakuuta 2016
Trace Gas Orbiter

Trace Gas Orbiter (TGO) on Mars-kiertorataluotain, joka on osa ExoMars 2016-hanketta. TGO laukaistiin 14. maaliskuuta 2016 yhdessä Schiaparelli-laskeutujan kanssa. TGO saapui Marsiin 19. lokakuuta 2016 ja asettui onnistuneesti nominaaliselle kiertoradalle. ESA:
Howard University

Howardin yliopisto on yksityinen yliopisto Yhdysvaltojen pääkaupungissa Washingtonissa. Se on perustettu 1867 erityisesti afroamerikkalaisten tarpeisiin, ja nykyisinkin yli 90 prosenttia sen opiskelijoista on mustia. Undergraduate-opintojen lisäksi Howardissa voi suorittaa graduate-tason opintoja kauppatieteissä, hoitotieteessä, tekniikassa, farmasiassa, oikeustieteessä, sosiaalityössä, kasvatustieteessä, viestinnässä, teologiassa sekä lääke- ja hammaslääketieteessä. Vuonna 2016 U.S. News & World Report -⁠lehden rankingissä Howardin yliopisto sijoitettiin 124. sijalle yhdysvaltalaisyliopistojen joukossa.
The Crown (televisiosarja)

The Crown on Netflix-alkuperäissarja, jonka on luonut ja käsikirjoittanut Peter Morgan. Se kertoo kuningatar Elisabet II:n ja hänen kuninkaallisen perheensä elämästä. Sarja perustuu vain löyhästi todellisiin tapahtumiin. Ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin kokonaisuudessaan Netflixissä 4. marraskuuta 2016. Toinen tuotantokausi julkaistiin 8. joulukuuta 2017, kolmas kausi 17. marraskuuta 2019 ja neljäs kausi 15. marraskuuta 2020. Sarjan viides kausi julkaistiin 9. marraskuuta 2022, ja sen jatkoksi tehtiin vielä kuudes kausi, jonka ensimmäinen osa julkaistiin 16. marraskuuta 2023 ja toinen osa 14
Ranganathanin lait

Ranganathanin laeilla tarkoitetaan viittä teesiä, jotka intialainen kirjastonhoitaja S. R. Ranganathan kehitti vuonna 1931. Niitä pidetään kirjastotieteen peruspilareina. Nämä viisi "lakia" ovat: Madrasin yliopiston kirjastonjohtajana Ranganathan tahtoi tehdä kirjastojen toiminnasta ammattimaista. Vuonna 1931 hän julkaisi kirjan, jossa esitteli viisi periaatetta, jotka määrittelevät kirjastojen tarkoituksen ja merkityksen. Periaatteet perustuvat Ranganathanin omiin kokemuksiin kirjastojen toiminnasta niin Isossa-Britanniassa, jossa hän opiskeli vuosina 1924–1925, kuin Intiassakin. Näitä Ranangathanin lakeja pidetään ensimmäisinä kirjastojen toimintaa määrittävinä ohjeina. Ranganathan huomasi työssään, että usein kokoelmien muodostamista pidettiin itseisarvona, eikä lukijoilla ollut välttämättä mahdollisuutta saada teoksia käsiinsä. Hän nostikin kirjojen tietosisällön konkreettisen kirja-esineen edelle. Kirjaston tarkoitus ei ole säilöä kirjoja, vaan tarjota niitä asiakkaille luettavaksi. Jotta kirjastojen kokoelmat ovat asiakkaiden käytettävissä, pitää kirjaston sijaita paikalla, johon on helppo tulla
Gospel Riders

Gospel Riders on suomalainen yhteiskristillinen moottoripyöräkerho. Vuonna 1980 perustettu järjestö on noin tuhannella jäsenellään Euroopan suurin kristillinen moottoripyöräkerho. Kerho toimii valtakunnallisesti yli 20 paikallisosaston kautta ja sillä on myös ulkomaiset sisarjärjestöt Espanjassa, Virossa ja Israelissa. Järjestön 7xSF-ajotapahtuma (Seitsemän kertaa Suomi Finland) on Suomen suurimpia evankeliointitapahtumia. Gospel Riders myös julkaisee ja jakaa Uuden testamentin ja Psalmit sisältävää Motoristiraamattua, jonka on saanut yli satatuhatta ihmistä. Kerho on perustettu vuonna 1980 kun Jukka Parkkinen haki lehti-ilmoitusten kautta ajokavereita. Näin syntyi kahdentoista perustavan jäsenen voimin Kristityt motoristit -niminen kerho, joka myöhemmin vaihtoi nimensä muotoon Gospel Riders. Gospel Riders - moottoripyöräkerho ry rekisteröitiin yhdistykseksi 2.7.1992. Järjestö on Suomen Motoristit ry (SMOTO):n jäsen. Kerhon presidenttinä toimi vuodesta 2011 Tapio Kyllönen
Andragogiikka

Andragogiikka on teoria aikuisen oppimisesta. Käsitteen on tehnyt tunnetuksi Malcolm Knowles 1960-luvulla. Andragogiikka-termi juontuu kreikankielisistä sanoista andros (mies) ja ago (ajaa, ohjata) ja tällä termillä haluttiin tehdä ero pedagogiikasta, joka ymmärretään lähinnä lasten kasvattamisena ja opettamisena. Andragogisia erityispiirteitä ovat esimerkiksi: Andragogiikka-käsite on herättänyt myös kritiikkiä ja on keskusteltu siitä onko se aikuiskoulutuksen menetelmä tai tekniikka vai vain joukko oletuksia.
Pysyvä välitystuomioistuin

Pysyvä välitystuomioistuin (engl. Permanent Court of Arbitration (PCA), ransk. Cour permanente d'arbitrage (CPA)) on maailmanlaajuisesti toimiva hallitustenvälinen järjestö, joka on perustettu tarjoamaan palveluita valtioiden välisten riitojen ratkaisuun. Tuomioistuin toimii nykyisin valtioiden välisten ja toisaalta valtioiden ja yksityishenkilöiden välisten riitojen ratkaisemiseksi. Samoin se käsittelee riitoja, joissa osapuolena on valtiollinen toimija tai hallitustenvälinen organisaatio. Välitystuomioistuimella on 122 jäsenvaltiota, joihin kuuluu Yhdistyneiden kansakuntien 120 jäsenvaltion lisäksi osittain tunnustetuista valtioista Kosovo ja Palestiina. Välitystuomioistuimen toimitilat sijaitsevat Haagissa Rauhanpalatsissa, samassa rakennuksessa kuin Kansainvälinen tuomioistuin. Välitystuomioistuin ei ole YK:n alainen toimielin, mutta sillä on pysyvä tarkkailijan rooli YK:n yleiskokouksessa. Pysyvä välitystuomioistuin ei ole sanan tavanomaisessa merkityksessä tuomioistuin, vaan pysyvä ja aina käytössä oleva hallinnollinen kehys välimiesoikeuden käytölle kansainvälisissä kiistoissa. Tuomioistuin tarjoaa kansainväliselle yhteisölle välitysoikeudellisen menettelyn ohella muita riitojen ratkaisemiseen tähtääviä palveluita kuten sovittelua, välitysapua ja tiedonkeruusta vastaavia tutkintalautakuntia. Kansainvälisiä riitoja voidaan välitysoikeudellisessa menettelyssä ratkaista yksittäisen tapauksen käsittelyä varten perustetuissa välitystuomioistuimissa. Yksittäistapausta varten perustetun välitystuomistuimen toiminta perustuu riidan osapuolten väliseen välityssopimukseen, eikä tuomioistuimella ole pysyvän välitystuomioistuimen tavoin valmista organisaatiota ja menettelytapasääntöä
Urvantajärvi

Urvantajärvi  eli Urvantojärvi  on Pirkanmaalla Lempäälän Säijässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Urvantajärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta. Järven pituus on 200 metriä, leveys 50 metriä ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Järvi on muodostunut moreenimäen taakse ja sen ympäristö on peltomaata lukuun ottamatta pohjoista suota, joka on entistä järvenpohjaa. Siihen laskee yksi pelto-oja ja suurempi Säijoen pääuoma, joka alkaa Kaakkolammista. Aivan järven yläpuolelle yhtyy lännestä Toritunoja, joka saa alkunsa Tampere-Pirkkalan lentokentältä Hahmojärvestä. Järven oma laskuoja lähtee järven länsipäästä ja juoksee kaksi kilometriä peltojen halki ja laskee Säijärveen. Rantaviiva on kilometrin pitkä, mutta se on täysin autio. Lähin maantie on yhdystie 3003, joka ohittaa sen 50 metrin päästä. Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Ruovajärvi”, mutta mahdollisesti sitäkin aikaisemmassa pitäjänkartassa sen nimi oli kirjoitettu ”Urvandajärvi”. Se oli silloin pitkä ja sillä oli leveä pohjoispää. Järven etelään työntyvä lahti oli pitkä
Haploryhmä A (Y-DNA)

Haploryhmä A (Y-DNA) on vanhin tunnettu haploryhmä, jonka edeltäjä oli isälinjan Aatamiselvennä. Haploryhmä A on yleisin Afrikan Namibiassa ja Sudanissa.
Pietisen tehtaan kahakka

19.–20. tammikuuta 1918 Pietisen puusepäntehdas, Viipuri sisällissota käynnistyy Karjalassa Viipurin suojeluskunta Viipurin punakaarti Kalle Mata August Andersson † 6 n. 30 1 kuollut1 vangittu 2 kuollutta Pietisen tehtaan kahakka oli Viipurissa toimineessa Pietisen puusepäntehtaassa 19. tammikuuta 1918 tapahtunut paikallisen suojeluskunnan ja punakaartin välinen aseellinen yhteenotto. Sitä on pidetty myös Suomen sisällissodan todellisena alkuna, vaikka varsinaisesti sodan katsotaan käynnistyneen vasta 27. tammikuuta. Välikohtaus sai alkunsa kun punaiset tekivät tarkastusta suojeluskuntalaisten asevarastona toimineeseen rakennukseen, jolloin yksi punakaartilainen sai surmansa. Tilannetta seurasi piiritys, joka huipentui laukaustenvaihtoon ja valkoisten pakenemiseen rakennuksesta. Tapahtumia seuranneina päivinä tilanne Viipurin läänissä laajeni nopeasti sisällissodaksi. Muun Suomen tapaan yhteiskunnallinen tilanne oli myös Viipurissa kiristinyt syksyn 1917 yleislakosta lähtien. Samalla työläiset ja porvaristo perustivat omia aseellisia kaartejaan
Jidéhem

Jidéhem, oikealta nimeltään Jean De Mesmaeker (21. joulukuuta 1935 – 30. huhtikuuta 2017) oli belgialainen sarjakuvapiirtäjä. Hänet tunnetaan parhaiten Sophie-sarjan luojana sekä sarjakuvapiirtäjä André Franquinin avustajana. Jidéhem opiskeli Brysselissä Saint Luc -taidekoulussa. Hänen ensimmäinen sarjakuvansa oli vuosina 1954–1956 Héroïc-Albums-lehdessä ilmestynyt seikkailusarja Ginger, jonka tekemisen hän aloitti vain 19-vuotiaana. Kun kyseinen lehti lakkasi ilmestymästä, Jidéhem siirtyi Dupuis-kustantamon julkaisemaan Spirou-lehteen. Hän oli taitava piirtämään ajoneuvoja ja saikin aluksi piirtää lehden Starter-autopalstalle, jonka pääpiirtäjänä Franquin tuolloin toimi. Vuosina 1958–1978 Jidéhem piirsi ja käsikirjoitti Starteria yksinään ja teki sarjan nimikkohahmolle, Starter-mekaanikolle myös omia seikkailuja, joista julkaistiin 1960-luvun alussa kolme sarjakuva-albumia. Vuonna 1963 ilmestyneessä viimeisessä Starter-albumissa Jidéhem esitteli sivuhahmona pikkutyttö Sophien, josta tuli sittemmin oman sarjansa päätähti. Jidéhem piirsi Sophie-sarjaa Spirouhun aina 1990-luvun alkuun asti. Hän herätti myös ensimmäisen sarjansa Gingerin eloon Spiroussa vuonna 1981 ja teki sitä viiden albumin verran, joista viimeinen ilmestyi vuonna 2000