nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
François Mitterrand

François Maurice Adrien Marie Mitterrand (kuuntele ääntämysⓘ (ohje); 26. lokakuuta 1916 Jarnac, Charente – 8. tammikuuta 1996 Pariisi) oli ranskalainen poliitikko ja Ranskan presidentti vuoden 1981 toukokuusta vuoteen 1995. Hänet valittiin uudelleen 1988. Mitterrand syntyi vuonna 1916 Jarnacin kunnassa Charenten departementissa läntisessä Ranskassa. Hän kasvoi konservatiivisessa ja katolisessa porvariperheessä, ja uskonnollista yksityiskoulua käyneen Mitterrandin ajatusmaailma oli 1930-luvulla oikeistolainen sekä nationalistinen. Hänen poliittinen uransa alkoikin liittymisellä äärinationalistiseen Croix de Feu -ryhmään. Hän myös kirjoitti L'Écho de Paris -sanomalehteen, joka vastusti istuvaa Léon Blumin vasemmistohallitusta. Mitterrandilla oli oikeus- ja valtiotieteellinen koulutus. Mitterrand palveli Ranskan armeijassa toisessa maailmansodassa. Hän joutui sotavangiksi vuonna 1940, mutta pakeni 1941. Hän työskenteli Vichyn hallituksen alaisuudessa
Moottori

Moottori on kone, joka tuottaa eri energiamuodoista mekaanista voimaa ja liikettä. Esimerkiksi auton polttomoottorissa muutetaan polttoaineen kemiallista energiaa mekaaniseksi energiaksi, sähkömoottori muuttaa sähköenergiaa mekaaniseksi energiaksi ja stirlingmoottori muuttaa lämpöenergiaa mekaaniseksi energiaksi. Varhaisten laitteiden voimanlähteenä oli joko ihmisen tai eläimen lihasvoima tai virtaava vesi tai ilma. Kreikkalaisen Heron Aleksandrialaisen rakentamaa laitetta pidetään ensimmäisenä, alkeellisena höyrykoneena. Italialainen Giovanni Branca rakensi varhaisen höyryturbiinin 1600-luvulla. James Wattin suunnittelema höyrykone oli tärkeä tekijä teollisessa vallankumouksessa. Watt markkinoi konettaan kertomalla, kuinka monen hevosen työt se tekisi - näin luoden yksikön "hevosvoima". Britit laittoivat höyrykoneen raiteille ja alkoivat kuljettaa tavaraa ja ihmisiä höyryjunalla. Amerikkalaiset puolestaan rakensivat ensimmäisiä höyrylaivoja. Kiinalaiset kehittivät raketit asekäyttöön, ja puolustautuivat niillä mongolihyökkääjiä vastaan 1200-luvulla. Rakettien käyttö levisi mongoleille, arabeille ja Eurooppaan. Raketteja käytettiin sodassa ja valaanpyynnissä
Andorra la Vella

Koordinaatit: 42°30′0″N, 1°30′0″E Andorra la Vella (suom. Andorran kaupunki) on Andorran pääkaupunki ja väkiluvultaan maan suurin kaupunki. Siellä oli vuonna 2018 arviolta noin 19 800 asukasta, kun koko kaupunkialueen väkiluku on noin 40 000. Andorra la Vella sijaitsee Pyreneiden vuoristossa Espanjan ja Ranskan välissä. Kaupunki on Andorran politiikan, talouden, matkailun ja urheilun keskus. Se on ollut maan pääkaupunki sen itsenäistymisestä asti, ja siellä sijaitsee paljon historiallisesti merkittäviä kohteita. Andorra la Vellan kaupunki sijaitsee samannimisessä kunnassa Valirajoen ja sen sivu-uoma Valira del Norden yhtymäkohdassa. Kaupunki on rakennettu kapeaan Valirajoen laaksoon Pyreneiden vuoristossa maan lounaisosassa noin 10 kilometriä Andorran ja Espanjan väliseltä rajalta koilliseen. Andorra la Vellan kuntaa rajaa pohjoisessa La Massana, idässä Escaldes-Engordany, etelässä ja lounaassa Sant Julià de Lòria sekä luoteisnurkassa Espanja. Andorra la Vella sijaitsee noin 1 022 metrin korkeudella merenpinnasta, mikä tekee siitä Euroopan korkeimmalla sijaitsevan pääkaupungin. Andorra la Vellassa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan lauhkea meri-ilmasto. Vuoden keskilämpötila on noin 10 °C ja keskimääräinen sademäärä 900 millimetriä
John Milton

John Milton (9. joulukuuta 1608 Lontoo – 8. marraskuuta 1674 Lontoo) oli englantilainen runoilija ja liberaalifilosofi, jonka kuuluisin teos on eeppinen runoelma Kadotettu paratiisi (Paradise Lost). Milton oli lähtöisin varakkaasta lontoolaisesta perheestä, joka oli vapaamielisen puritaaninen. Hän aloitti 16-vuotiaana teologian opinnot Cambridgen yliopistossa, jossa vallitsi kankea kirkollinen henki ja jossa hän koki itsensä mielipiteidensä vuoksi epäsopivaksi valtionkirkon palvelukseen. Vuonna 1632 hän lähti yliopistosta ja palasi vanhempiensa luo, jotka silloin asuivat lähellä Lontoota pienessä Hortonin kaupungissa Buckinghamshiressä. Siellä hän vietti viisi kuusi vuotta maaseudun rauhassa opiskellen ja käväisten välillä Lontoossa. Tuolta ajalta ovat eräät Miltonin runoelmat sekä naamionäytelmä Comus, joka esitettiin syyskuussa 1634 erään aatelismiehen linnassa. Milton oli laajasti sivistynyt. Hän tunsi Raamatun alkukielellä ja oli tutustunut aikansa teologiseen tietämykseen. Renessanssin piirissä kasvaneena hän oli perehtynyt vanhan ajan kreikkalaiseen ja roomalaiseen kirjallisuuteen, italian kieleen ja kirjallisuuteen ja myös oman maansa kirjallisuuteen. Erityisesti Spenseriltä Milton oli saanut paljon vaikutteita
Fridtjof Nansen

Fridtjof Wedel-Jarlsberg Nansen (10. lokakuuta 1861 Oslo – 13. toukokuuta 1930 Lysaker) oli norjalainen naparetkeilijä, tutkimusmatkailija, diplomaatti ja tieteilijä. Hän ylitti ensimmäisenä ihmisenä Grönlannin vuonna 1888 ja yritti Pohjoisnavalle siinä kuitenkaan onnistumatta vuosina 1893–1896. Naparetkeilijän uransa jälkeen Nansen toimi muun muassa Kansainliiton pakolaisasiain päävaltuutettuna. Nansen sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1922. Nansen teki ensimmäisen matkansa Grönlannin vesille vuonna 1882. Hän innostui yrittämään Grönlannin ylitystä vuonna 1883, kuultuaan Nordenskiöldin löytöretkestä samana vuonna. Nansenin suunnitelmana oli ylittää saari idästä länteen. Suunnitelma vaati navigointia välttämättömien tarvikkeiden tuomiseksi jäitse laivalta itärannikolla. Vuonna 1888 Nansen teki matkan Grönlannin halki hiihtäen Otto Sverdrupin, Samuel Balton, Oluf Dietrichsonin, Ole Nilsen Ravnan ja Kristian Kristiansenin kanssa. He saapuivat Grönlannin itärannikolle Jason-laivalla Islannista 5
Solidaarisuus (liike)

Solidaarisuus (puol. Niezależny Samorządny Związek Zawodowy „Solidarność”, ’sitoutumaton itsehallinnollinen ammattiliitto ”Solidaarisuus”’) on puolalainen ammattiliitto, joka perustettiin elokuussa 1980 Gdańskin Leninin telakalla. Sitä johti alun perin Lech Wałęsa. 1980-luvulla se onnistui keräämään laajan antikommunistisen kansanliikkeen, jonka kannattajakunta ulottui kirkon jäsenistä antikommunistiseen vasemmistoon. Unionia tuki joukko toisinajattelijaintellektuelleja (KOR), ja se perustui väkivallattomuudelle.lähde? Solidaarisuusliikkeen selviytyminen oli ennennäkemätöntä ei ainoastaan Neuvostoliiton tukeman kommunistipuolueen johtamassa, yksipuoluevaltaisessa Puolassa vaan koko itäblokissa. Aikaisemmin kommunistipuolue oli ottanut kovan linjan vastustajiaan vastaan. Esimerkiksi vuonna 1970 hajotettiin mielenosoitus konekivääritulella, jossa sai surmansa kymmenittäin ihmisiä ja yli tuhat haavoittui. Muissa itäblokin maissa neuvostoarmeija murskasi esimerkiksi Tšekkoslovakiassa 1968 Prahan kevään. Solidaarisuusliikkeen menestykseen vaikuttivat olennaisesti 1980-luvulla syventynyt sisäinen kriisi Euroopan sosialistisissa maissa moraalin murentuessa ja taloustilanteen huonontuessa.lähde? Solidaarisuusliikkeen aatteet levisivät nopeasti halki Puolan, ja perustettiin koko ajan lisää ammattiyhdistyksiä, jotka liittyivät liittoumaan. Ohjelma, joka oli alun perin kehitetty vastaamaan ammattiyhdistyksen asioista, on laajalti nähtylähde? ensimmäisenä askeleena kommunistisen puolueen yksinvaltaisen aseman murentamiseen
Ludwig van Beethoven

Ludwig van Beethoven (16. joulukuuta 1770 Bonn, Kölnin vaaliruhtinaskunta – 26. maaliskuuta 1827 Wien, Itävallan keisarikunta) oli saksalainen säveltäjä klassismin ja romantiikan siirtymäkaudella. Hän oli aikansa merkittävin säveltäjä ja yksi koko musiikkihistorian vaikutusvaltaisimmista säveltäjämestareista. Asteittaisesta kuuroutumisesta huolimatta hän kykeni työskentelemään elämänsä loppuun asti. Hänen teoksiinsa kuuluu yhdeksän sinfoniaa, viisi pianokonserttoa ja yksi viulukonsertto, yksi ooppera ja kaksi messua, 32 pianosonaattia sekä 16 jousikvartettoa. Beethovenin suku oli flaamilaista alkuperää nykyisen Belgian alueelta: Beethovenin isoisä Ludwig (1711–1773) oli muuttanut Flanderin Mechelenistä (ransk. Malines) ensin Leuveniin (ransk. Louvain) ja sieltä Bonniin. Beethovenin isoisä oli lahjakas viulisti, joten hänen onnistui pian hankkia itselleen paikka hoviorkesterissa. Hän meni naimisiin nuoren bonnilaisen tytön kanssa. Lisätäkseen tulojaan he perustivat viinikaupan
Hissi

Tarkennus: Lähteitä ei ole merkitty. Hissi on nostolaite, jossa nostolava tai nostokori kulkee kiinteitä johteita pitkin ja yleensä pystysuunnassa. Euroopan unionin hissejä ja hissien turvakomponentteja koskevan direktiivin määrittelyn mukaan hissi liikkuu tasojen välillä yli 15 asteen kulmassa vaakatasoon nähden. Lisäksi hissi-sana on yleisessä käytössä tarkoituksissa, jotka eivät teknisesti ottaen ole hissejä vaan köysiratoja (esimerkiksi erilaiset hiihtohissit ja gondolihissit). Nykyaikaisen hissin isänä voitaneen pitää amerikkalaista Elisha Otisia. Hän esitteli vuonna 1854 New Yorkin Kristallipalatsissa hissin, joka sisälsi tarrainlaitteen. Tarrainlaite estää hissiä putoamasta alas, vaikka hissin nostoköydet pettäisivät tai nostokoneisto pettäisi. Se teki mahdolliseksi korkeiden rakennusten rakentamisen. Alkuaikojen hissit olivat rakenteeltaan yleensä varsin avoimia ja saivat käyttövoimansa esimerkiksi jatkuvasti pyörivästä, höyrykoneen käyttämästä valta-akselista. Hissitekniikan alkuaikoina myös hydrauliset hissit olivat varsin yleisiä. Käyttövoimana oli tavallisesti painevesi, joka otettiin kaupungin vesijohtoverkosta tai kehitettiin höyrypumpulla. Nostoelimenä oli maahan upotettu sylinteri tai lyhytiskuinen sylinteri ja köysipyörästö, jolla liike moninkertaistettiin
Dominikaaninen tasavalta

Dominikaaninen tasavalta (esp. República Dominicana) on pinta-alaltaan ja asukasluvultaan Karibianmeren toiseksi suurin valtio. Dominikaaninen tasavalta käsittää pääosin Hispaniolan saaren itäosan, läntistä osaa hallitsee Haiti. Kristoffer Kolumbuksen veli Bartolomeo perusti saarelle Amerikan vanhimman espanjalaiskaupungin Santo Domingon vuonna 1496. Dominikaaninen tasavalta on vuoristoinen valtio. Vuoristot ja laaksot jakavat sen pohjoiseen, keskiseen ja lounaiseen alueeseen. Pohjoisessa on kapea Atlantin rannikkokaistale, Cordillera Septentrional -vuoristo, Cibaonlaakso ja Samanán niemimaa. Rannikon suuntaisesti kulkeva Cordillera Septentrional kohoaa korkeimmillaan yli tuhanteen metriin. Maan keskiosia hallitsee Haitin rajalta alkava Cordillera Central. Sen korkein kohta on 3 175 metriin kohoava Pico Duarte, joka on myös koko Karibian korkein vuori. Cordillera Central jatkuu itään Cordillera Orientalina, jonka eteläpuolella on 240 kilometriä pitkä ja 10–40 kilometriä leveä rannikkotasanko. Dominikaanisen tasavallan lounaisosassa ovat puolestaan Sierra de Neiba ja Sierra de Bahoruco sekä niitä erottava Hoya de Enriquillon laakso
Golden Gate Bridge

Golden Gate Bridge, Golden Gaten silta, on riippusilta Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Silta yhdistää San Franciscon kaupungin ja piirikunnan Marinin piirikuntaan. Sen kokonaispituus on 2 737 metriä, leveys 27 metriä ja pylonien korkeus 227 metriä merenpinnasta ja 152 metriä sillan kannesta. Sillan rakentamiseen on käytetty yli 100 000 kilometriä teräsvaijeria. Sen pääsuunnittelija on Joseph B. Strauss. Silta valmistui vuonna 1937 ja sen rakentaminen maksoi kokonaisuudessaan noin 35 miljoonaa dollaria. Sen väri on tumma punaoranssi (engl. international orange). Golden Gaten silta on yksi maailman kuuluisimmista silloista, San Franciscon tunnusmerkki ja suosittu turistikohde. Golden Gaten silta ylittää Golden Gaten salmen, joka yhdistää San Franciscon lahden Tyyneenmereen. Silta rakennettiin Yhdysvaltojen suuren laman aikoihin yhdistämään San Franciscon kaupunki ja Marinin piirikunta
Sormuksen Saattue

Sormuksen Saattue (engl. The Fellowship of the Ring) perustettiin J. R. R. Tolkienin kirjassa Taru sormusten herrasta viemään Valtasormus Mordoriin tuhottavaksi. Rivendellissa pidettiin Elrond Puolhaltian johdolla neuvonpito, jonka lopuksi Frodo Reppuli päätti viedä Sormuksen Mordoriin tuhottavaksi Tuomiovuoren liekeissä. Saattue matkasi Keski-Maan halki, kunnes Moriassa Saattuetta johtanut Gandalf putosi kuiluun balrogin kanssa. Aragornista tuli Saattueen johtaja ja hän johdatti muut Saattueen jäsenet Lothlórieniin. Saattue jatkui Raurosin putousten lähistölle, missä Saattue hajosi Sauronin ja Sarumanin örkkien hyökkäykseen. Boromir sai surmansa, Merri ja Pippin joutuivat örkkien vangeiksi, Aragorn, Legolas ja Gimli lähtivät örkkien perään pelastamaan ystävänsä ja Frodo lähti Samin kanssa Mordoriin. Saattueeseen kuului yhdeksän jäsentä vastavoimana Yhdeksälle Ratsastajalle, nazgûlille. Itse Elrond kutsui heitä Yhdeksäksi Kulkijaksi
Väli-Amerikka

Väli-Amerikka on Yhdysvaltain eteläpuolinen osa Pohjois-Amerikkaa. Se käsittää Meksikon, Keski-Amerikan sekä Karibian. Rajaus perustuu erityisesti Pohjois-Amerikan merkittävimpään kieli- ja kulttuurieroon: Väli-Amerikka kuuluu Latinalaiseen Amerikkaan, kun taas muu Pohjois-Amerikka Grönlantia lukuun ottamatta muodostaa Anglo-Amerikan. Väli-Amerikan pinnanmuodoille tyypillisiä ovat terävähuippuiset vuoret ja tulivuoret. Myös monet saarista ovat tuliperäisiä. Ilmasto vaihtelee maanpinnan korkeuden mukaan trooppisesta lähes lauhkeaan. Väli-Amerikan pohjoisimmassa osassa, Meksikossa, esiintyy aavikkoa ja puoliaavikkoa, etelämpänä Keski-Amerikassa trooppista sademetsää. Väli-Amerikkaa koettelevat usein hurrikaanit ja El Niño -ilmiö. Mantereella asuu yhteensä noin 130 miljoonaa asukasta ja saarilla lähes 37 miljoonaa (luvut vuodelta 1998). Mantereella elinajanodote miehillä on 68,8 vuotta ja naisilla 74,6 vuotta, saarilla miehillä 67 vuotta ja naisilla 71,4 vuotta. Väli-Amerikassa sijaitsee myös maailman yksi väkirikkaimmista kaupungeista, Ciudad de México. Väli-Amerikan maiden talous rakentuu pitkälti maatalouden varaan, suurimpana asiakkaana on Yhdysvallat
Enso-Gutzeit

Enso-Gutzeit Oy, sittemmin Enso Oyj, oli suomalainen metsäteollisuusyhtiö, joka yhdistettiin vuonna 1998 ruotsalaisen Stora AB:n (aik. Stora Kopparbergs Bergslags AB) kanssa Stora Enso Oyj:ksi. Enso-Gutzeitin varhaisin edeltäjä oli Wilhelm Gutzeitin Norjan Fredrikstadiin vuonna 1860 perustama, Wilh. Gutzeit & Co -niminen höyrysaha. Wilhelm Gutzeitin kuoltua 1869 hänen poikansa Hans Gutzeit peri sahan. Hans Gutzeit alkoi hakea sahalle uutta paikkaa Suomesta, missä oli paremmin saatavissa tukkeja kuin Norjassa. Hän myi Fredrikstadin sahan ja perusti Norjaan uuden W. Gutzeit & Comp. -nimisen yhtiön, joka rakensi vuonna 1872 sahan Kymin Kotkansaareen (nykyisessä Kotkan kaupungissa). Tästä sahasta, joka käynnistyi 16. marraskuuta 1872, tuli Suomen suurin ja nykyaikaisin. Sahan voimalähteenä oli sadan hevosvoiman tehoinen höyrykone, ja käytössä oli kuusi kehäsaha- ja kaksi sirkkelisahakoneistoa
Grenada

Grenada on pieni saarivaltio Karibianmerellä. Siihen kuuluu pääsaaren lisäksi useita Etelä-Grenadiinien saaria. Se on pinta-alaltaan läntisen pallonpuoliskon toiseksi pienin itsenäinen valtio; vain Saint Kitts ja Nevis on pienempi. Grenada sijaitsee Trinidad ja Tobagosta pohjoiseen. Grenada ehti olla Espanjan, Ranskan ja Britannian siirtomaana ennen itsenäistymistään vuonna 1974. Nykyisin se on Kansainyhteisön jäsen. Itsenäistynyt valtio siirtyi asteittain vasemmalle kahden vallankaappauksen kautta ja liittoutui Kuuban kanssa. Yhdysvallat pelkäsi kylmän sodan voimasuhteiden muutosta ja miehitti maan viikoksi vuonna 1983. Grenadan tulonlähteitä ovat turismi ja maanviljelys, lähinnä mausteiden, kuten muskottipähkinän kasvatus. Molemmat ovat sääherkkiä aloja, joten vuosien 2004 ja 2005 hurrikaanit tekivät paljon tuhoa. Grenadan saaret kuuluvat Etelä-Grenadiineihin, jotka ovat tuliperäisiä ja niiden maa-aines on erittäin hedelmällistä. Korkeuserot ovat suuria; korkein kohta on 840-metrinen Mount Saint Catherine
La Paz

Koordinaatit: 16°29′56″S, 068°08′46″W La Paz on Bolivian hallinnollinen pääkaupunki (Sucre on nimellinen). Sen asukasluku vuoden 2001 väestönlaskennassa oli noin 789 525; vuonna 2010 sen arvioitiin olleen itse kaupungissa noin 835 000 ja koko metropolialueella noin 1,8 miljoonaa.. Historiallinen kaupunki sijaitsee noin 3250–4100 metriä merenpinnan yläpuolella La Paz -joen varrella; minkään muun maan pääkaupunki ei ole näin korkealla. La Paz on niin korkealla, että suuren tulipalon vaara on pieni – happea on niin niukalti (vain 16% normaalista 21%:sta), että liekki hädin tuskin palaa. La Pazin perusti espanjalainen tutkimusmatkailija Alonso de Mendoza vuonna 1548 nykyiseen Lajaan, mistä se siirrettiin laaksoon Illimanin juurelle. Perustettaessa sen koko nimi oli Nuestra Señora de La Paz. Aiemmin paikalla oli ollut alkuperäisintiaanien asuinpaikka nimeltään Chuquiago. Kaupunki oli tärkeä välietappi maan kaakkoisosista Limaan kulkeneen hopean kuljetusreitin varrella. Kaupunki oli huomattava vastarintaliikkeen keskus Bolivian itsenäisyyssodan aikana vuosina 1809–1825. Voittoisan sodan jälkeen kaupunki sai uuden nimen, La Paz de Ayacucho Perun puolella käydyn ratkaisevan taistelun mukaan. Vuonna 1898 siitä tuli maan hallituksen istuntopaikkakunta
Sucre

Koordinaatit: 19°2′0″S, 65°15′0″W Sucre on Bolivian nimellinen pääkaupunki, hallinnollinen pääkaupunki on La Paz. Sucren asukasluku vuoden 2001 väestönlaskennassa oli 193 876. Arvio vuonna 2010 oli 284 000. Historiallisesti kaupunki on tunnettu myös nimillä Charcas, La Plata ja Chuquisaca. Sucre sijaitsee Cachimayo-joen hedelmällisessä laaksossa noin 2 800 metriä merenpinnan yläpuolella. Sucre oli hyvin espanjalainen kaupunki siirtomaa-aikana. Keskustan kapeat ruudukkoon järjestetyt kadut heijastavat andalusialaista kulttuuria, joka ilmenee myös kaupungin taloissa ja useissa luostareissa sekä kirkoissa. Sucre on edelleen Bolivian katolisuuden keskus. 1800-luvulla käytössä ollut La Plata nimitys tuli alueen vauraudesta (plata tarkoittaa hopeaa tai vaurautta yleensä). Nykyisen nimensä kaupunki on saanut vallankumousjohtaja Antonio José de Sucren mukaan. Sucressa toimii kaksi yliopistoa, joissa on yhteensä noin 30 000 opiskelijaa. Sucrea palvelee vuonna 2016 valmistunut Alcantarin lentoasema noin 30 km kaupungista etelään
Roald Amundsen

Roald Engelbregt Gravning Amundsen (norj. /ˈɾuːɑl ˈɑmʉnsən/ kuuntele ääntämysⓘ (ohje); 16. heinäkuuta 1872 Borge, Norja – kadonnut 18. kesäkuuta 1928 Barentsinmeri) oli norjalainen naparetkeilijä ja tutkimusmatkailija. Vuosina 1903–1906 Amundsen kulki miehistöineen Pohjois-Amerikan pohjoisosien kiertävän luoteisväylän läpi ensimmäisenä. Vuosina 1911–1912 hän johti naparetkeä, joka saavutti ensimmäisenä etelänavan. Amundsen tutki 1918–1928 Arktista sekä laivalla että lentokoneella. Hän ylitti pohjoisnavan 1926 Norge-nimisellä ilma-aluksella. Amundsenin lentokone katosi, kun hän oli etsimässä kadonnutta Umberto Nobilea. Amundsen syntyi norjalaiseen varustamo- ja merikapteenisukuun. Hän kiinnostui naparetkeilystä jo 15-vuotiaana luettuaan John Franklinin kirjoja. Häntä innoitti kaksi vuotta myöhemmin Grönlannin poikki hiihtäneen Fridtjof Nansenin paluujuhla, jonka yleisössä hän oli paikalla
Magneettinen pohjoisnapa

Maan magneettinen pohjoisnapa on paikka, jossa Maan magneettikentän inklinaatio on 90 astetta eli kenttä osoittaa suoraan alaspäin. Se ei sijaitse maantieteellisellä pohjoisnavalla, vaan pisteessä 86°N, 166°W Pohjoisella jäämerellä ja liikkuu kohti Venäjää 55–60 kilometriä vuodessa.  Fysikaalisilta ominaisuuksiltaan pohjoisella pallonpuoliskolla sijaitseva magneettinen napa ei olekaan magneettikentän pohjoisnapa, vaan etelänapa, sillä se vetää sauvamagneetin ja erityisesti kompassineulan pohjoisnapaa puoleensa, ja siellä magneettiset kenttäviivat osoittavat alaspäin. Kun kompassi tuli Euroopassa tunnetuksi, sen toiminnan selitettiin johtuvan siitä, että Pohjois­navalla olisi suuri magneettisesta malmista koostunut vuori. Toisen selityksen mukaan Pohjantähti olisi ollut voimakas magneetti, koska kompassin­eula näytti osoittavan sitä kohti. Kun 1500-luvulla havaittiin magneettikentän deklinaatio eli että kompassin osoittama suunta poikkesi jonkin verran maan­­tieteelli­sestä pohjois­­suunnasta, pääteltiin, että tämän "magneetti­vuoren" olikin sijaittava jonkin matkan päässä Pohjois­navasta. Vuonna 1600 englantilainen tutkija William Gilbert esitti ensimmäisenä, että Maa itse on suuri magneetti. Hän myös ensimmäisenä määritteli magneettisen pohjois­navan pisteeksi, jossa maan magneetti­kentän suunta on suoraan alas­päin. Ensimmäisenä magneettiselle pohjoisnavalle saapui 31. touko­kuuta 1831 James Clark Ross, joka havaitsi sen sijaitsevan Boothian niemimaalla, Cape Adelaidessa (70°05.3′N, 096°46′W). Tämän jälkeen kesti yli 70 vuotta, ennen kuin paikalla seuraavana kävi Roald Amundsen vuonna 1903 purjehtiessaan ensimmäisenä Luoteisväylän läpi
Sofia

Koordinaatit: 42°42′N, 23°20′E Sofia (bulg. София, Sofija) on Bulgarian pääkaupunki ja maan suurin kaupunki. Vuoden 2011 laskennassa asukasluku oli 1,2 miljoonaa, arvio vuodelle 2015 oli 1,23 miljoonaa. Sofialla on historiansa aikana ollut monia nimiä. Sofia oli alun perin traakialaisasutus nimeltään Serdica, traakialaisen Serdi-heimon mukaan. Roomalaiset valtasivat sen vuonna 29 ja siitä tuli Dacia Mediterranea -provinssin pääkaupunki keisari Diocletianuksen aikana. Hunnit tuhosivat kaupungin vuonna 447. Bysantin keisari Justinianus I rakensi sen uudelleen ja antoi sille nimen Triaditsa. Bulgaarit kutsuivat sitä nimellä Sredets, kunnes se nimettiin Sofiaksi vuonna 1376. Ottomaanit valtasivat kaupungin vuonna 1382 ja tekivät siitä osan turkkilaista Rumelian provinssia. Venäläiset ottivat Sofian haltuunsa vuonna 1878, ja seuraavana vuonna Sofiasta tuli itsenäisen Bulgarian pääkaupunki. Toisen maailmansodan aikana neuvostoliittolaiset valtasivat kaupungin sen saksalaismieliseltä hallinnolta
Maastrichtin sopimus

Jäsenehdokkaat Muut sopimukset Hylätyt sopimukset Euroopan komissio Euroopan unionin neuvosto Kokoonpanot Euroopan parlamentti Neuvoa-antavat Sisäiset Maastrichtin sopimus (virallisemmin Sopimus Euroopan unionista, SEU) on perussopimus, joka perusti Euroopan unionin ja loi talous- ja rahaliiton. Sopimus allekirjoitettiin 7. helmikuuta 1992 Maastrichtissa, Alankomaissa, Euroopan yhteisön jäsenien kesken. Sopimus astui voimaan 1. marraskuuta 1993. Se syntyi talous- ja rahaliittoa ja poliittista yhteistyötä koskevien erillisten neuvottelujen tuloksena. Sopimus johti Euroopan unionin syntyyn, euron luomiseen, ja siinä esiteltiin kolme peruspilaria: yhteisö, yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja yhteistyö oikeus- ja sisäasioissa. Vuoden 1992 allekirjoituksen jälkeen seurasi ratifiointiprosessi, jossa sopimus kohtasi joissakin maissa vastustusta. Ranskan kansanäänestyksessä sopimus sai vain niukan enemmistön, 51,05 prosentin, tuen, Tanskassa sopimus hyväksyttiin vasta toisessa kansanäänestyksessä ja Britanniassa ratifioinnista vastannut parlamentti oli vähällä estää sopimuksen voimaantulon. Sopimus tuli kuitenkin voimaan marraskuussa 1993. Maastrichtin sopimus sisältää sekä muutoksia aiempiin EY- ja Euratom-sopimuksiin että Euroopan unionin perustamissopimuksen. Sitä voidaan pitää askeleena kohti koko Euroopan laajuista perustuslakia, johon kuuluvat kaikki EY:n ja EU:n sopimukset
Nizzan sopimus

Jäsenehdokkaat Muut sopimukset Hylätyt sopimukset Euroopan komissio Euroopan unionin neuvosto Kokoonpanot Euroopan parlamentti Neuvoa-antavat Sisäiset Nizzan sopimus on Eurooppa-neuvoston Nizzassa omaksuma sopimus kahden Euroopan unionin perustamissopimuksen uudistamiseksi. Perustamissopimukset olivat Maastrichtin sopimus ja Euroopan talousyhteisön ja atomienergiayhteisön perustanut Rooman sopimus. Nizzan sopimus tuli voimaan 1. helmikuuta 2003. Sopimuksen pääasiallisena tarkoituksena oli uudistaa toimielinten rakennetta Euroopan unionin laajentumista varten. Euroopan parlamentti sai lisää lainsäädäntö- ja valvontavaltaa. Euroopan neuvostossa alettiin soveltaa määräenemmistöpäätöksiä uusilla aloilla. Amsterdamin sopimuksella (1997) hyväksyttiin uusia jäsenvaltioita, mutta rakennemuutoksista ei päästy silloin sopimukseen. Eurooppa-neuvoston hyväksymä sopimus joutui monien hyökkäyksien kohteeksi. Saksa vaati sen suuren väkiluvun heijastumista suurempana määränä ääniä neuvostossa. Ranska puolestaan vastusti vaatien Ranskan ja Saksan välisen symbolisen yhdenmukaisuuden säilyttämistä. Irlanti järjesti sopimuksesta kansanäänestyksen, ja ensimmäisellä äänestyskierroksella vastustajat voittivat