nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
PSV Eindhoven

Philips Sport Vereniging eli PSV on eindhovenilainen urheiluseura. Parhaiten se tunnetaan jalkapalloseurana, joka pelaa Alankomaiden pääsarjassa Eredivisiessä. PSV on yksi Alankomaiden "kolmesta suuresta" jalkapalloseurasta Ajaxin ja Feyenoordin ohella. Seura on lukeutunut Alankomaiden ja Euroopan huippuseuroihin 1970-luvulta lähtien. PSV on Eredivisien historian toiseksi menestynein seura Ajaxin jälkeen voitettuaan 21 mestaruutta. Seura on voittanut kerran sekä Euroopan cupin että UEFA Cupin. PSV on tullut tunnetuksi erityisesti nuorten pelaajien kehittäjänä. Muun muassa Ruud Gullit, Ronald Koeman, Romário, Ronaldo ja Ruud van Nistelrooy ovat pelanneet seurassa ennen siirtoaan suurempiin sarjoihin. Nimensä mukaisesti PSV on perustettu Philipsin työntekijöiden urheiluseuraksi. Seura on perustettu vuonna 1913 juhlistamaan Alankomaiden satavuotista itsenäisyyttä Ranskasta. PSV voitti ensimmäisen Alankomaiden-mestaruutensa vuonna 1929. Seura voitti mestaruuden kerran myös 1930-, 1950- ja 1960-luvuilla
Edmonton Oilers

Tarkennus: Artikkeli on lähes lähteetön. Edmonton Oilers on kanadalainen ammattilaistason jääkiekkoseura, jonka kotikaupunki on Edmonton Albertan provinssissa. Seura kuuluu NHL:n Läntisen konferenssin Tyynenmeren divisioonaan. Edmonton Oilers perustettiin 1. marraskuuta 1971, ja seura liittyi seuraavalle kaudelle WHA-liigan jäseneksi yhtenä liigan kahdestatoista alkuperäisseurasta. Alun perin Oilersin piti olla toinen Albertan WHA-seuroista yhdessä Calgary Broncosin kanssa, mutta Broncosin organisaatio siirrettiin Yhdysvaltojen puolelle Clevelandiin, jossa se otti käyttöönsä nimen Cleveland Crusaders. Jäätyään ainoaksi Albertan seuraksi Oilers otti käyttöönsä nimen Alberta Oilers. Jo seuraavalla kaudella seuran nimi vaihdettiin takaisin Edmonton Oilersiksi, minkä jälkeen seuran nimeä ei ole muutettu. NHL:ään Oilers liittyi WHA:n alasajon myötä vuonna 1979 yhdessä Quebec Nordiquesin, Hartford Whalersin ja Winnipeg Jetsin kanssa. Oilers on voittanut NHL:n Stanley Cup -mestaruuden viidesti vuosina 1984, 1985, 1987, 1988 ja 1990. Oilersia voidaankin New York Islandersin ohella pitää 1980-luvun NHL:n parhaana seurana. Alberta Oilers liittyi WHA:han vuonna 1972 liigan perustajajäsenenä
Charles Mingus

Charles Mingus (22. huhtikuuta 1922 Nogalese, Arizona, Yhdysvallat – 5. tammikuuta 1979 Cuernavaca, Meksiko) oli yhdysvaltalainen jazzbasisti, säveltäjä, orkesterinjohtaja ja pianisti. Mingus mainitaan usein eräänä merkittävimmistä muusikoista jazzin historiassa. Vaikka Mingus oli instrumenttinsa parhaimmistoa, häntä arvostetaan erityisesti säveltäjänä ja orkesterinjohtajana. Vaikka hänen sävellyksensä ovat tunnettuja, eivät jälkipolvet ole esittäneet hänen sävellyksiään kovin usein – toisin kuin muita jazzin klassikkoja. Tämä johtunee Mingusin säveltämän musiikin haastavuudesta.lähde? Mingus muistetaan musiikkinsa lisäksi myös temperamenttisesta luonteestaan. Hänen periksiantamaton asenteensa musiikkiaan kohtaan johti usein ongelmiin esiintymistilanteissa. Mingus kärsi masennuksesta, ja hänen intensiiviset työskentelyjaksonsa, joita tauottivat melko pitkät hiljaiset kaudet, lienevät merkki maanis-depressiivisyydestä.lähde? Mingus otti ajoittain myös osaa hyvinkin aktiivisesti Yhdysvaltojen rotukysymyskeskusteluun. Charles Mingusin musiikki on suurelta osin hard-bopia joka sai vaikutteita sekä gospel-musiikista, Third Stream Jazzista että free-jazzista, mutta lähinnä Mingusin musiikki on musiikkia vailla kategorioita etsien uusia ilmaisumuotoja
Konesota

Konesota, laitesota tai merkkisota on laitevalmistajien välinen kilpailuasetelma, jossa markkinoita hallitsevat laitemerkit kilpailevat markkinaosuuksista. Kamppailulle on ollut ominaista, että myös koneiden käyttäjät ovat olleet aktiivisessa roolissa konesotien käynnistäjinä ja ylläpitäjinä. Konesotia käyttäjien näkökulmasta tutkineiden Petri Saarikosken ja Markku Reunasen mukaan tietokoneilla ja pelikonsoleilla on ”vannoutuneita kannattajia” rock-yhtyeiden tapaan. Vastakkainasetteluja syntyy hallitsevien konemerkkien tai käyttöjärjestelmien vannoutuneiden käyttäjäryhmien välille. Tyypillinen konesota on esimerkiksi PC- ja Apple-tietokoneiden käyttäjien välinen kilpailu. Konesota-nimitys on peräisin englanninkielisistä käsitteistä home computer wars (suom. kotitietokonesodat) ja console wars (suom. konsolisodat). Käsitteen alkuperä on epäselvä, mutta sitä alettiin käyttää alan lehdistössä 1980-luvun alkupuolella, jolloin sillä viitattiin laitevalmistajien väliseen kilpailuun. Tietokonevalmistaja Commodoren perustaja Jack Tramiel teki käsitettä itse tunnetuksi. Vuosikymmenen kuluessa terminologia tuli myös suomalaisen tietokonelehdistön käyttöön. 2000-luvulla käsite alkaa olla jo vanhanaikainen, sillä tietokoneiden väliset erot ovat lähinnä ohjelmistosta riippuvaisia
Kurkijoki

sijainti Kurkijoki (ruots. Kronoborg) on entinen Suomen kunta Laatokan Karjalassa Neuvostoliitolle 1940 luovutetulla alueella. Pinta-ala oli 536 km² ja asukasluku 10 032 (1939). Nykyisin Kurkijoen alue kuuluu Karjalan tasavallan Lahdenpohjan piiriin, jossa sen alue jakaantuu Kurkijoen ja Elisenvaaran kuntien kesken. Talvisodan ja Jatkosodan johdosta Kurkijoen väestöä asutettiin muun muassa Varsinais-Suomessa sijaitseviin Loimaan kauppalaan sekä Oripään kuntaan. Nykyisin Loimaalla toimii Kurkijokimuseo, joka esittelee ja tallentaa Kurkijoen pitäjän historiaa ja vaiheita. Museota ylläpitää Kurkijoki-Säätiö, joka julkaisee Kurkijokelainen -lehteä. Lisäksi Loimaalla Hulmin kaupunginosassa sijaitsevat Kurkijoenpuisto, Kurkijoensilta sekä Kurkijoen evakkojen muistokivi. Kurkijoki mainitaan ensimmäisen kerran venäläisissä kronikoissa vuonna 1396. Se mainitaan myös tuohikirjeessä numero 248, joka on löytynyt Novgorodista vuosien 1396–1422 välille ajoitetusta kerroksesta. Kurkijokea on pidetty myös saagoissa mainittuna Karjalanpohjana, jossa muun muassa Skånen tarunomaisen kuninkaan Ivar Vidfamnen kerrotaan kuolleen 700-luvulla. Alho, Aromäki, Elisenvaara, Haapavaara, Haavikko, Huutomäki, Hämeenlahti, Ihojärvi, Kannansaari, Korpisaari, Kuuppala, Lapinlahti, Lepousmäki, Levonpelto, Lopotti (Kauppakylä, Kirkonkylä), Luhovaara, Marianvaara, Metsikko-Jokiranta, Mikrilä, Oksentiinmäki, Otsanlahti, Pohjii (Pohjiinkylä), Rahola, Riekkala, Rummunsuo (Rungonsuo), Räihävaara, Saares, Savii (Saviinkylä), Savoja, Sillankorva, Sorjo, Soskua, Särkijärvi, Tervu, Titto, Uusikylä, Vätikkä
Ksenoarkeologia

Ksenoarkeologia on kuvitteellinen tiede, joka tutkii kadonneiden avaruusolentojen sivilisaatioiden muinaisjäännöksiä. Science fictionissa yleinen teema on ksenoarkeologien löytämä muinaisen kulttuurin laite, joka osoittautuu ensin erittäin hyödylliseksi, mutta paljastuu myöhemmin kyseisen sivilisaation tuhon aiheuttajaksi.
Mayflower

Mayflower oli laiva, joka kuljetti 102 puritaania Plymouthista Englannista Pohjois-Amerikkaan syksyllä 1620. Matka kesti yli kaksi kuukautta, ja sen pituus oli noin 3 000 kilometriä. Perille saavuttuaan Mayflowerilla tulleet pyhiinvaeltajat perustivat Uuden-Englannin ensimmäisen pysyvän siirtokunnan Massachusettsin rannikolle. Ensimmäisten kuukausien aikana siirtokuntaa koetteli korkea kuolleisuus. Selvittyään talven yli puritaanit omaksuivat seudun intiaaneilta monia tärkeitä taitoja, joiden avulla pystyivät vahvistamaan Plymouthin siirtokuntaa. Mayflower saapui takaisin Englantiin toukokuussa 1621. Tämän jälkeen alus teki vielä yhden matkan Ranskaan, mutta se päätyi romutettavaksi vuonna 1624. Mayflowerin rakennuspaikka ja -aika eivät ole tarkalleen tiedossa, mutta todennäköisesti alus rakennettiin Harwichissa Essexin kreivikunnassa vuonna 1609 tai hieman aiemmin. Ominaisuuksiltaan Mayflower oli aikakautensa tyypillinen kauppa-alus ja laivatyypiltään kolmimastoinen karakki. Etu- ja päämasto olivat täystakiloidut. Karakkien tapaan se oli kyllin vakaa ja tilava tekemään pitkiäkin merimatkoja. Sen vetoisuus oli 180–200 tonnia
Annalistinen koulukunta

Annalistinen koulukunta eli Annales-koulukunta (ransk. École des Annales) on Ranskassa syntynyt ja kautta maailman levinnyt historiankirjoituksen koulukunta, joka on vaikuttanut voimakkaasti historiankirjoitukseen länsimaissa koko 1900-luvun. Koulukunta tunnetaan eritoten sosiologian tieteellisten menetelmien mukaanottamisesta historiantutkimukseen toteamalla, että historiantutkimuksessa piti ottaa huomioon kaikki yhteiskunnan osatekijät. Alsacessa sijaitseva Strasbourgin yliopisto oli siirtynyt ensimmäisen maailmansodan jälkeen, vuonna 1918, takaisin ranskalaisten haltuun. Yliopistoa uudelleenperustamaan värvättiin nuoria ja innostuneita tiedemiehiä. Heistä kaksi historioitsijaa, Marc Bloch ja Lucien Febvre, perustivat yhdessä vuonna 1929 historiallisen aikakauslehden Annales d’histoire économique et sociale. Lehden keskeisenä tarkoituksena oli suunnata historiantutkimus pois perinteisestä tapahtumahistoriasta, sotahistoriasta, poliittisesta historiasta sekä niin sanotuista merkittävistä yksilöistä. Taustalla oli tieteellistä kunnianhimoa ja kapinaa 1800-luvun historiankirjoituksen auktoriteetteja vastaan. Esikuvana oli muun muassa vuosisadan alun saksalainen historiankirjoitus, mutta eritoten uusi tiede: sosiologia. Näin perustettu lehti antoi nimensä vuosisadan merkittävimmälle historiankirjoituksen koulukunnalle, vaikka sen nimi on muuttunut useita kertoja. Sosiologian tutkimusmenetelmien lisäksi omaksuttiin vaikutteita muun muassa psykologiasta, jota varsinkin Lucien Febvre on käyttänyt tutkimuksissaan. Myös maantieteellä oli erityisesti ranskalaisella maantieteilijällä Paul Vidal de la Blachella merkittävä rooli annalistien tutkimusmenetelmien kehittämiseen
Go-Daigo

Go-Daigo, koko nimeltään Go-daigo Tennō (jap. 後醍醐天皇), syntymänimeltään Takaharu (jap. 尊治; 26. marraskuuta 1288 Kioto — 19. syyskuuta 1339 Yoshinovuori), oli Japanin keisari 1318–1339. Hänen pyrkimyksensä shōgunaatin kumoamiseen ja keisarivallan palauttamiseen johti sisällissotaan ja keisariperheen kahtiajakautumiseen. Poliittinen valta oli 1300-luvun alun Japanissa jakautunut kahtia Kioton keisarivaltaan ja Kamakuran shōgunin valtaan. Keisarilla ja hovilla oli näennäinen valta, mutta todellisuudessa valta oli shōgunilla ja hänen sotilashallinnollaan. Kumpikaan valtakeskittymä ei ollut yhtenäinen, ja sekä keisari että shōgun olivat käytännössä nukkehallitsijoita, joita taustalla vaikuttavat mahtavat suvut ohjailivat. Kamakura-shōgunaatissa Minamoto-suvun shōgunit olivat vain keulakuvia. Todellinen valta oli Hōjō-klaanilla, jonka jäsenet toimivat shōgunin sijaishallitsijoina. Hōjōn suvun vaikutusvalta oli kuitenkin alkanut heiketä 1300-luvulle tultaessa, ja Nagasakin suvun mahti oli puolestaan kasvanut
Äänioikeus

Äänioikeus määrittelee, ketkä saavat päättää yhteisön asioista. Äänioikeus voidaan antaa edustajille, jolloin systeemi on edustuksellinen. Äänioikeus on oikeutta äänestää eduskunnassa, vaaleissa ja kansanäänestyksissä, yhtiö- tai yhdistystoiminnassa yhtiön tai yhdistyksen kokouksissa. Äänioikeutta rajoitetaan yleisesti ihmisen iän ja kansalaisuuden perusteella. Puolueohjelmissa on esityksiä suorasta demokratiasta, mutta lakiesitystä ei ole tehty. Vuodesta 1362 Suomella oli maan valtiopäivillä tasaveroinen edustus Ruotsin ydinalueeseen verrattuna. Suomen siirryttyä Venäjän vallan alle Suomen sodassa (1808–1809) Suomi sai itsehallinnon, jossa suuriruhtinas tunnusti Ruotsin-vallan aikaisten perustuslakien sitovan itseään. Vuoteen 1907 asti valtiopäivillä oli kullakin säädyllä yksi ääni, mikä korosti etenkin aatelin valtaa ja jätti muun muassa torpparit, työläiset ja naiset ulkopuolelle. Muissa maissa käytäntö oli valtaosin samansuuntainen. Ensimmäisenä maailmassa koko kansa (paitsi tummaihoiset) sai yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden Uudessa-Seelannissa vuonna 1893. Australiassa valkoinen väestö sai äänioikeuden ja vaalikelpoisuuden (siis myös oikeuden asettua ehdolle; tätä oikeutta Uuden-Seelannin naisilla ei ollut) vuonna 1903, joskaan sielläkään ei ollut naisparlamentaarikkoja vielä puoleen vuosisataan. Suomi oli kuitenkin maailman ensimmäinen maa, jossa lähes koko kansa sai ääni- ja vaalioikeuden (1906)
Naisten äänioikeus

Naisten äänioikeus on taloudellinen ja poliittinen uudistus, joka antaa naisille oikeuden äänestää. Äänioikeus ei kuitenkaan aina merkinnyt vaalikelpoisuutta eli naisten mahdollisuutta asettua ehdolle vaaleissa. Vuonna 2015 maailmassa ei ollut käytännössä enää yhtäkään valtiota, jossa naisten äänioikeus olisi täysin kielletty lailla Saudi-Arabian annettua naisille vaalikelpoisuuden paikallisvaaleissa. Tähän ei kuitenkaan lueta valtioita, joissa äänestyksiä ei yleisesti pidetä (eikä näin ollen miehilläkään ole oikeutta äänestää). Vatikaanin vaaleissa valittava paavi valitaan miesedustajien kesken uskonnollisista syistä. Naisten äänioikeutta on vastusteltu pääsääntöisesti sillä, että naisten paikka on kotona lapsia hoitamassa. Mikäli naisilla olisi äänioikeus, nämä hylkäisivät nämä perinteiset velvollisuudet, mikä johtaisi muun muassa masennukseen. Politiikan katsottiin olevan julmaa ja naisten hauraita. Miesten tehtävä oli suojella naisia politiikalta rajaamalla heidät äänioikeuden ulkopuolelle. Muita historian saatossa käytettyjä perusteluita naisten äänioikeutta vastaan ovat muun muassa seuraavat: Suomi antoi kolmantena maailmassa ja ensimmäisenä Euroopassa naisille äänioikeuden vuonna 1906 osana yleistä ja yhtäläistä äänioikeutta. Samalla sallittiin naisille myös oikeus asettua ehdolle vaaleissa ja vuonna 1907 eduskuntaan valittiin maailman ensimmäiset naisparlamentaarikot. Säätypäivät käsitteli ehdotusta naisten äänioikeudesta 1897, jolloin porvarissääty ehdotti, että naisten äänioikeus rajattaisiin vain riittävän varallisuuden omaaviin naisiin
Suomen perustuslaki

Muut sopimukset Valtioneuvosto Keskushallinto Aluehallinto Paikallishallinto Eduskunta Valiokunnat Hallintotuomioistuin Erityistuomioistuin Syyttäjälaitos Tarkastus Valtuutetut Talousarvion ulkopuoliset rahastot Muut julkisoikeudelliset rahastot Julkisoikeudelliset laitokset Julkisoikeudelliset säätiöt Hallintolainsäädäntö Koulutus Hallinnollinen aluejako Suomen perustuslaki (SDK 731/1999, ruots. Finlands grundlag) on yhtenäinen, 1. maaliskuuta 2000 lähtien Suomessa voimassa ollut perustuslaki, joka korvasi aikaisemmin voimassa olleet neljä erillistä perustuslain tasoista lakia. Uuteen perustuslakiin on koottu aikaisempien perustuslakien, vuoden 1919 hallitusmuodon, vuoden 1928 valtiopäiväjärjestyksen sekä vuoden 1922 ns. ministerivastuulain ja valtakunnanoikeudesta annetun lain, samoin kuin niihin myöhemmin tehtyjen muutosten pohjalta kansalaisten oikeuksia ja velvollisuuksia sekä keskeisiä valtioelimiä ja niiden keskinäisiä suhteita – Suomen kansanvallan perusteita – koskevat säännökset keskitetyssä ja nykyaikaisessa muodossa.lähde? Perustuslaissa on 131 pykälää, jotka jakautuvat 13 lukuun. Useimmat säännökset vastaavat vähäisin tarkistuksin uudistusta edeltäviä, ja vuoden 1995 perusoikeussäännökset on otettu uuteen perustuslakiin lähes sellaisenaan. Lakiin ei lisätty uusia perusoikeuksia vuonna 2000.lähde? Uutta perustuslakia säädettäessä on pidetty tavoitteena, että lait pyritään mukauttamaan perustuslakeihin poikkeuksia tekemättä, ja perustuslain sanamuodonkin mukaan vain "rajatut poikkeukset" perustuslaista ovat mahdollisia. Tuomioistuimet, jotka eivät aikaisempien säännösten mukaan ole voineet tutkia lakien perustuslainmukaisuutta, ovat uuden perustuslain mukaan velvolliset antamaan etusijan perustuslain säännökselle, jos käsiteltävänä olevassa asiassa tavallisen lain soveltaminen olisi ilmeisessä ristiriidassa perustuslain kanssa.lähde? Ruotsissa, jonka osa Suomi oli, perustuslain käsite muotoutui 1600-luvulla. Tätä ennen perustuslain yksilönsuojaa käsittäneet säädökset olivat sijainneet kuninkaanvalassa, jonka kuningas vannoi noustessaan valtaistuimelle
Kike Elomaa

Ritva Tuulikki ”Kike” Elomaa (o.s. Sainio, s. 16. heinäkuuta 1955 Lokalahti) on suomalainen kehonrakentaja, laulaja ja perussuomalainen poliitikko. Hän on ollut kansanedustaja vuodesta 2011. Koulutukseltaan Elomaa on röntgenhoitaja. Ennen valintaansa eduskuntaan hän teki pitkän uran ammattiurheilijana, yrittäjänä ja artistina. Vuonna 2003 Turun hovioikeus tuomitsi Elomaan 1 140 euron sakkorangaistukseen kahdesta rekisterimerkintärikoksesta mieheensä Kimmo Elomaahan liittyvässä useita talousrikoksia sisältävän jutun yhteydessä. Elomaa voitti vuonna 1981 Ms. Olympia -tittelin, kehonrakennuksen Euroopan mestaruuden, epävirallisen SM-kilpailun ja World Games -kilpailun. Vuonna 1982 hän sijoittui Ms
Legenda

Legenda (latinan sanasta legenda ’luettava’) on eri yhteyksissä käytettävä ja eri asioita tarkoittava ilmaisu. Legendoista koostuva kirja on legendaario. Legendan tunnusmerkki on tarinaan sisältyvä ihme. Alun perin legenda on tarkoittanut pyhimyselämäkertaa, mutta sanaa on sittemmin käytetty kuvaamaan epäuskottavaa, epäilyttävää tai kaunisteltua tarinaa, jossa myyttisiä aineksia yhdistellään historiallisiin tosiasioihin. Legendan alkuperäinen merkitys on pyhimyksen elämää käsittelevä liturginen lukukappale, myöhemmin pyhimyksestä kertova taru, jossa keskeisessä osassa ovat kyseisen henkilön tekemät ihmeteot eli miraakkelit. Alkujaan legendat oli siis tarkoitettu kirkossa luettaviksi, mutta uskon­puhdistuksessa ne torjuttiin pyhäinpalvonnan mukana. Myöhemmin ne on jälleen nostettu arvoon taideteoksina. Pyhimysten mukaan legendat jaotellaan tyyppeihin: Legendarunot ovat suomalaisen kansanperinteen muinaisrunoja. Suomessa tunnettuja legendarunoja ovat muun muassa Jeesuksen elämästä ja Neitsyt Mariasta kertova sikermä Luojan virsi, inkeriläinen Silta ja kirkko ja Piispa Henrikiä käsittelevä Piispa Henrikin surmavirsi. Kaksi edellistä ovat saaneet aiheensa kristillisen kulttuurin myötä tulleista legendoista ja apokryfisistä tarinoista, kun taas viimeinen on ilmeisesti pääosin kotoperäinen. Eino Leinon teos Helkavirret edustaa uudempia legendarunoja.lähde? Legenda-sanaa on ruvettu käyttämään kaunistelluista tai ihannoivista kertomuksista, myöhemmin myös merkityksessä perätön juttu, pötypuhe (muun muassa ”urbaani legenda”)
Herbert Marcuse

Herbert Marcuse (19. heinäkuuta 1898 Berliini – 29. heinäkuuta 1979 Starnberg) oli saksalais-amerikkalainen sosiologi ja filosofi, joka tunnetaan erityisesti työstä Frankfurtin koulukunnan ja kriittisen teorian piirissä. Marcuse opiskeli germanistiikkaa ja kirjallisuushistoriaa pääaineinaan, filosofiaa ja kansantaloustiedettä sivuaineinaan, aluksi kaksi vuotta Berliinissä, sitten kaksi vuotta Freiburg im Breisgaussa. Hän väitteli kirjallisuuden alalta tohtoriksi 1922. Vuonna 1928 hänestä tuli Martin Heideggerin assistentti. Vuonna 1932 Marcuse siirtyi Frankfurt am Mainin Yhteiskuntatutkimuksen instituuttiin (Institut für Sozialforschung). Tuolloin hän tutustuu ensi kertaa Karl Marxin taloudellis-filosofisiin käsikirjoituksiin. Marxin nuoruudentuotanto teki suuren vaikutuksen Marcusen ajatteluun. Vuonna 1932 Marcuse arvostelikin jo artikkelissaan kapitalismia ihmisolennon lopullisena kriisinä. Kapitalististen olosuhteiden vallitessa ihmisen olemus ja olemassaolo (eksistenssi) eroavat toisistaan, ihminen vieraantuu eikä voi kehittyä vapaasti. Vuonna 1933 Marcuse siirtyi Sveitsiin ennen lopullista muuttamistaan Yhdysvaltoihin seuraavana vuonna
FC Espoo

FC Espoo on kilpailulliseen juniorijalkapalloon keskittynyt espoolainen urheiluseura, jonka yhteistyöseuroina toimivat Käpylä United ja EBK. Seura perustettiin vuonna 1989. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa Kolmosessa ja vastaavasti naisten edustusjoukkue Naisten Kakkosessa. FC Espoon miehet ja naiset nousivat Ykköseen kauden 2009 päätteeksi. Miesten joukkue on pelannut Ykkösessä vuosina 2010–2011 ja Kakkosessa 1993, 2002–2009, 2012, 2014 ja 2016–2020. Seura edusti Suomea UEFA Regions Cupissa kaudella 2008–2009.
Kirkkojärvi

Kirkkojärvi (ruots. Kyrkträsk) on pääosin 1980-luvulla rakennettu kerrostaloalue Espoon keskuksen lähituntumassa rajoittuen etelässä rantarataan, lännessä virastokeskukseen ja idässä laajenevaan Tuomarilan alueeseen. Alueen pohjoispuolella on keväisin voimakkaasti tulviva jäänne koko alueen aikanaan peittäneestä Kirkkojärvestä, josta asuinalue on saanut nimensäkin. Järvi kuivattiin 1950-luvulla Tarvontien rakennustöiden yhteydessä. Kirkkojärven ja Turunväylän väliselle alueelle on suunniteltu isoa puistoaluetta. Kirkkojärvellä on kolme päiväkotia. Kaivomestarin kiinteistössä toimivat Kuninkaantien lukio ja Keski-Espoon uimahalli. Kirkkojärven liiketalossa toimii muun muassa ravintola ja autokoulu. Alakouluna toiminut Kirkkojärven koulu valmistui vuonna 1983 ja purettiin kesällä 2007. Tontille rakennettiin uusi ja aiempaa isompi koulu 1.–9. luokkalaisille
Lemmenjoen kansallispuisto

Lemmenjoen kansallispuiston tunnus muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa Lemmenjoen kansallispuisto (pohjoissaameksi Leammi álbmotmeahcci, inarinsaameksi Lemmee aalmuglâšmecci) sijaitsee Suomen Lapissa, Inarin ja Kittilän kuntien alueella. Se on pinta-alaltaan (2 850 km²) Suomen suurin kansallispuisto ja Euroopan suurimpia metsäerämaita. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1956. Lemmenjoen kansallispuisto on saanut nimensä aluetta halkovasta noin 80 kilometriä pitkästä Lemmenjoesta. Lemmenjoen kansallispuisto rajoittuu osaltaan Norjan Ylä-Inarijoen kansallispuistoon. Kansallispuisto on valtion omistuksessa ja sitä hoitaa Metsähallitus. Kansallispuiston luontoon kuuluvat tunturipaljakat, tunturikoivikot, laajat suot eli jängät ja Lemmenjokilaakson vanhat mäntymetsät. Kultasataman ja Jäkäläpään välisellä alueella voi nähdä kullanhuuhdonnan ja -kaivun historiaa ja nykyisyyttä, sekä kullankaivun luonnolle aiheuttamia jälkiä. Alueella toimii kesäisin noin sata henkilöä kullankaivun parissa, valtausmäärän ollessa hieman alle 40. Kansallispuiston suurin tunturi on Viipustunturien alueella sijaitseva noin 600 metriä korkea Morgam-Viibus. Kansallispuistossa asustaa myös suurpetoja kuten karhuja, maakotkia, ahmoja ja satunnaisesti myös susia. Uhanalaisia lajeja on 70
Maahanmuutto

Maahanmuutto eli immigraatio tarkoittaa muuttoa johonkin maahan. Maahanmuutto koostuu erilaisista lajeista. Kaksi ääripäätä ovat jossain määrin suojelua hakevat turvapaikanhakijat sekä koulun ja työhön tulevat erikoisosaajat. Maahanmuuttajia on yli 200 miljoonaa, heistä Euroopassa 70,6 miljoonaa vuonna 2005, Pohjois-Amerikassa 45,1 miljoonaa ja Aasiassa 25,3 miljoonaa. Noin 700 miljoonaa aikuista haluaisi muuttaa pysyvästi toiseen maahan, jos se olisi mahdollista. Halutuin määränpää on Yhdysvallat. Vuonna 2009 Suomeen muutti 26 699 henkilöä, kun vuonna 2000 luku oli 16 895 ja vuonna 1990 vastaava luku oli 13 558 henkilöä. Luvuissa on mukana myös Suomen kansalaiset. Mikäli huomioidaan ainoastaan ulkomaan kansalaiset, niin luku oli vuonna 2009 yhteensä 18 087 henkilöä. Suomessa asui vuonna 2008 ulkomaan kansalaisia, mukaan lukien kaksoiskansalaisia, yhteensä 143 256 henkilöä. Suomeen muutti maahanmuuttajina 29 500 henkeä vuonna 2011, 31 280 henkeä vuonna 2012, 31 940 henkeä vuonna 2013 ja 34 905 henkeä vuonna 2016. Vuonna 2016 maahanmuuttajista oli ulkomaan kansalaisia 27 274
Fennoskandia

Fennoskandia on Pohjois-Euroopassa sijaitseva maantieteellinen alue, johon kuuluvat Skandinavian niemimaa sekä Suomi, Itä-Karjala ja Kuola. Fennoskandia on niemimaa, jonka erottavat muusta Euraasian mantereesta Itämeri, Vienanmeri ja niiden välinen kannas. Suurin osa Fennoskandiaa kuuluu Baltian kilpeen. Fennoskandiaan kuuluvat koko Suomi, Ruotsi ja Norja lukuun ottamatta kyseisiin maihin kuuluvia saaria sekä pieni osa Venäjästä. Fennoskandian pohjoisinta osaa kutsutaan Lapiksi. Itä-Karjalan lisäksi Fennoskandiaan kuuluvat Karjalankannas sekä Arkangelin alueen lähtisin osa. Fennoskandia on määritelty erilliseksi alueeksi luonnontieteensä ja -historiansa perusteella. Nimen otti ensimmäisenä käyttöön suomalainen geologi Wilhelm Ramsay. Fennoskandian itäraja kulkee Karjalankannakselta Laatokan halki Syvärille, sitä pitkin Ääniselle, sieltä Kanozeron kautta Äänisenjoen laakson länsilaidalle jota noudattaen Vienanmereen.
Wienin sopimus

Tarkennus: Stakesiakaan ei enää ole Wienin sopimus on yhteistyösopimus ISO:n ja CEN:in välillä. Se hyväksyttiin nimensä mukaisesti Wienissä 1991. Tavoitteena oli päällekkaistyön vähentäminen. Tämän saavuttamiseksi sovittiin seuraavista asioista: