nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Ardipithecus

Ardipithecus Wikispeciesissä Ardipithecus Commonsissa Ardipithecus on erittäin varhainen Hominini-sukuryhmän suku, jossa on kaksi lajia. Koska se on läheinen apinoiden Pan- ja Gorilla-sukujen kanssa, jotkut pitävät sitä pikemminkin varhaisena simpanssina, mutta useimmat kuitenkin varhaisena esi-ihmisenä, koska sen hampaat ovat samankaltaiset kuin suvulla Australopithecus. Sukuun on sijoitettu kaksi lajia, Ardipithecus ramidus eli etiopianapinaihminen ja Ardipithecus kadabba. A. kadabbaa pidettiin aluksi alalajina, mutta myöhemmin Etiopiasta löydettyjen hampaiden vuoksi se on nostettu omaksi lajikseen. Löytöjä tehtiin 2001 Etiopiasta Awashista, joka on 250 km:n päässä Addis Abebasta. A. kadabba eli noin 5,8–5,2 miljoonaa vuotta sitten. Sen erottavat myöhemmästä Homininasta alkukantaiset etuhampaat. A. kadabbaa pidetään ihmisten sukulinjassa varhaisimpana tunnettuna lajina, jota ennen nykyiset simpanssit olivat haarautuneet omaksi linjakseen. Laji A
Kuivasjärvi (Suomussalmi)

Kuivasjärvi on järvi Suomussalmen kunnassa Kainuussa. Järvi sijaitsee noin kymmenen kilometriä kaakkoon Suomussalmen kirkonkylältä, ja se on Kiantajärven itäisin lahti. Järvi on yhteydessä Kiantajärveen kapean Kuivassalmen kautta. Järven pinta-ala on noin 3,2 neliökilometriä, ja sen pinta on 199,3 metriä merenpinnan yläpuolella. C-kirjaimen muotoisen järven suurin pituus on noin kolme kilometriä ja suurin leveys noin kilometri. Järven syvin kohta on 19,5 metriä, ja se sijaitsee järven eteläisimmässä osassa, Kuivalahdessa. Pohjoisosan eli Haukilanlahden suurin syvyys on 14 metriä. Järven suurin saari on pohjoisosassa sijaitseva Tuliniemi. Lisäksi järven länsiosassa Kuivassalmen vieressä on kaksi pientä saarta. Rannat ovat pääosin metsämaata. Järvellä on noin 10 taloa tai vapaa-ajan asuntoa. Kuomanjärvestä lähtevä Kuomanjoki laskee Kuivasjärven pohjoisosaan
Kuivasjärvi (Alavus)

Kuivasjärvi on pieni järvi ja luonnonsuojelualue Alavuden kunnassa Etelä-Pohjanmaalla. Järven pinnankorkeus on 113,6 metriä merenpinnan yläpuolella. Matalan järven keskisyvyys on vain 0,2 metriä. Kuivasjärven luonnonsuojelualueeseen kuuluvat sekä Pikkuselän että Kuivasjärven vesialtaat, niitä yhdistävä kapea salmi sekä järvialtaita ympäröivät suoalueet. Järveen laskeva Kontoluoma-niminen pikkujoki muodostaa Pikkuselän kaakkoiskulmaan suistoalueen. Järveä ympäröivä maasto on pääasiassa kulkukelvotonta suota. Järvi on alueellisesti tärkeä lintuvesi. Perunakielenniemessä sijaitsee lintutorni. Aittoosaari, Kalliosaari, Matkusniemi, Pikkusaari, Varpoosaari sekä kaksi nimetöntä saarta.
Fonografi

Äänitiedostojen kuunteluohjeet Fonografi oli ensimmäinen äänen tallennukseen ja toistamiseen tarkoitettu laite. Thomas Alva Edison ilmoitti keksineensä fonografin 21. marraskuuta 1877, ja sitä myytiin kaupallisesti vuodesta 1890 vuoteen 1925. Aluksi fonografista käytettiin nimitystä "puhuva kone". Edison suunnitteli fonografinsa alun perin puheluiden äänittämiseen, mutta hyvin varhaisessa vaiheessa huomattiin, että sillä voitaisiin taltioida ja esittää musiikkiakin. Édouard-Léon Scott de Martinville keksi vuonna 1857 fonoautografin, jolla voitiin tallentaa ääntä, mutta tallennettua ääntä ei pystynyt kuuntelemaan. Fonografin toimintaperiaate on sama kuin gramofonin. Aluksi Edison käytti tinapaperia, joka oli kääritty lieriön ympäri, mutta sen huonon kestävyyden takia hän kehitti vahasylinterit, joiden kestävyys oli huomattavasti parempi. Fonografilla voitiin myös tehdä omia äänitteitä, toisin kuin gramofonilla. Fonografin lieriöitä ei voitu ennen 1900-luvun vaihdetta monistaa, joten esittäjä joutui toistamaan esityksensä niin monta kertaa kuin myytäviä sylintereitä haluttiin tehdä. Äänenlaatu oli gramofonia parempi, mutta äänenpaine hiljaisempi. Fonografiäänitteet pystyivät taltioimaan ääntä noin neljä minuuttia kerrallaan
Antiikin demokratia

Demokratia (m.kreik. δημοκρατία, dēmokratia) eli kansanvalta oli antiikin Kreikassa yksi kolmesta tärkeimmästä polisten eli kaupunkivaltioiden valtiomuodoista oligarkian ja tyrannian ohella. Parhaiten tunnettu on Ateenassa 300-luvulla eaa. käytössä ollut järjestelmä (Ateenan demokratia). Yhteensä ainakin 106 kaupunkivaltion tiedetään olleen demokratia jossakin vaiheessa historiaansa. Antiikin demokratia oli yleensä suoraa demokratiaa. Politiikkaan saivat osallistua kaikki miespuoliset kansalaiset, mutta siitä suljettiin pois muun muassa naiset ja orjat. Alun perin useimmat kreikkalaiset kaupungit olivat monarkioita (basileia). Kaupunkivaltioiden eli polisten kehittyessä niiden valtiomuotoina olivat arkaaisella kaudella ennen kaikkea aristokratia, oligarkia ja tyrannia. Demokratia kehittyi 500-luvulla eaa. useissa kaupungeissa
Ruumis

Ruumis tarkoittaa ihmisen tai eläimen sekä elävää että kuollutta elimistöä. Elävän ruumiin tutkimista kutsutaan anatomiaksi. Ainoastaan elävää ruumista tarkoittavia sanoja ovat vartalo ja keho. Suomenkielinen sana keho keksittiin Lääketieteen sanastolautakunnan ja Kielitoimiston ensimmäisen hoitajan Hannes Tepon yhteistyön tuloksena vuonna 1945, kun lääketieteen piirissä syntyi tarve sanallisesti erotella kuollut ja elävä ruumis toisistaan. On mahdollista, että sanalle keho otettiin mallia suomen sukukielestä virosta, jossa elävää ruumista tarkoittaa sana keha; toisaalta sana keho esiintyy jo Elias Lönnrotin sanakirjassa kehän synonyyminä.Oikeustoimikelpoisena pidetään henkilöä, joka on “täysissä sielun ja ruumiin voimissa“ eli on “täysjärkinen“.   Kuollutta ruumista kutsutaan myös kalmoksi. Vanha kalmon synonyymi on myös hunnu, joka on oikeastaan säilynyt vain sanonnassa "joutua hunninkoon / hunningolle", tarkoittaen "kalmistoon". Kansanrunous tuntee myös hahmon "Hunnun Herra", varhaisen lähetyssaarnaajan. Nimen selityksenä kristittyjen krusifiksit ja puheet ruumiista ja ylösnousemuksesta. Kuolemaa tarkoittava sana kalma viittaa joskus vainajaan tai kuolleeseen ruumiiseen. Sekaannusten välttämiseksi sanasta kalma on johdettu jo 1940-luvulla uudissana kalmo tarkoittamaan vain kuollutta ruumista; sanan keksi kielilautakunta vuonna 1948
Hadithan verilöyly

Hadithan verilöylyssä ryhmä Yhdysvaltain merijalkaväen sotilaita 19. marraskuuta 2005 surmasi 24 irakilaista siviiliä; miehiä, naisia ja lapsia. Haditha (حديثة) on irakilainen piirikunta ja kaupunki Anbarin maakunnassa, Bagdadista noin 240 kilometriä luoteeseen. Piirikunnassa asuu noin 90 000 henkeä. Alkuperäisen tiedon mukaan surmansa saaneet olisivat kuolleet pommiin tai taistelussa, mutta toukokuussa 2006 on tullut ilmi tietoja, joiden mukaan sotilaat olisivat teloittaneet siviilit. Tekoa verrattiin Yhdysvalloissa ja muuallakin maailmassa Vietnamin sodan aikana vuonna 1968 tapahtuneeseen My Lain verilöylyyn.  Tarkoituksellinen siviilinen tappaminen on kielletty YK:n peruskirjan sotalaissa, Haagin sopimuksessa (1899 ja 1907) ja Geneven sopimuksissa. Mitkään näistä eivät koske Yhdysvaltain armeijaa. Merijalkaväen sotilaisiin voidaan soveltaa vain Yhdysvaltain sotilaslakia (Uniform Code of Military Justice). 21.6. 2006 Yhdysvaltain armeija nosti syytteet kahdeksaa sotilasta vastaan
The Dynamite Fishers

The Dynamite Fishers (myös df, The dYNAMITE fISHERS) oli turkulainen rock-yhtye, joka esiintyi ja levytti vuosina 1993–1998. Musiikin vaikutteet lähtivät alkaen 1960-luvun garage rock -yhtyeistä kuten 13th Floor Elevators tai The Sonics. Myös Blondie, Sonic Youth ja Kyuss kuuluivat yhtyeen soinnillisessa maailmassa. Kitaristit käyttivät lähinnä avosointuihin perustuvia erikoisvirityksiä (esimerkiksi kitaran avoviritys DADGAD) musiikin pyrkiessä kuitenkin rupiseen melodisuuteen, yksinkertaisuuteen ja konstailemattomuuteen. Esiintymiset olivat yleisölle joko hekumallisia kokonaisvaltaisia visuaalisia ja metelillisiä keikkoja tai epävireisiä kipukokemuksia. Yhtye kuului turkulaiseen 1990-luvun rock-alakulttuuriin hengenheimolaisinaan muun muassa paikalliset Xysma, Monotonics ja muutkin noise/pop-kitarayhtyeet. Miehistö vaihteli alussa vakiintuen kuitenkin nopeasti nelijäseniseksi peruskokoonpanoksi. (8 kappaleen demokasetti) (Kappaleet julkaistu Saksassa ilmestyneellä c-kasettikokoelmalla: Es wird windig... Compilation Vol. 1
Salamanca

Koordinaatit: 40°58′N, 5°40′W Salamanca on Salamancan maakunnan pääkaupunki Kastilia ja Leónissa, Espanjassa. Sen asukasluku on noin 148 000 (2014). Salamanca sijaitsee Tormesjoen varrella 778 metriä merenpinnasta. Salamancassa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan viileän ja kuivan kesän valimerenilmasto. Vuoden keskilämpötila on noin 12 °C ja keskimääräinen sademäärä 410 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 22 °C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin 4 °C. Sateisin kuukausi on joulukuu, jolloin sataa keskimäärin noin 50 millimetriä. Elokuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 11 millimetriä. Salamancan ryösti jo Hannibal 217 eaa
Japaninhirvi

Elinvoimainen  Cervus nipponTemminck, 1838 Japaninkauris Wikispeciesissä Japaninkauris Commonsissa Japaninkauris eli japaninhirvi eli japaninpeura (Cervus nippon) on jalokauriiden alaheimoon (Cervinae) kuuluva hirvieläinlaji, joka on alun perin kotoisin Itä-Aasiasta. Nykyisin sitä tavataan luontaisen elinalueensa ulkopuolelle istutettuna vieraslajina myös Länsi-Aasiassa, Euroopassa, Afrikassa, Pohjois-Amerikassa ja Uudessa-Seelannissa. Japaninkauris on vapitin ja isokauriin eli saksanhirven (Cervus elaphus) lähisukulainen, ja muodostaa niiden kanssa isokauriiden Cervus-suvun. Japaninkauris on kooltaan isokaurista pienempi, mutta muistuttaa sitä jonkin verran ulkoisesti. Kesäaikaan japaninkauriin turkki on ruskeahko ja siinä on valkeita täpliä. Talvisin eläimen väritys on mustanruskea ja osin harmaa. Täysikasvuisen yksilön säkäkorkeus on 80–100 cm ja paino on 50–60 kg. Koko kuitenkin vaihtelee alalajista riippuen: yksi pienikokoisimmista on Japanissa tavattava Cervus nippon nippon -nimialalaji, ja suurimpia ovat pohjoisessa Manner-Aasiassa elävä mantšuriankauris (C. n. mantchuricus) ja korealainen dybowskynhirvi (C. n. hortulorum)
Autuas Gregorius X

Gregorius X (syntymänimeltään Theobald Visconti; n. 1210 – 10. tammikuuta 1276) oli paavina 1. syyskuuta 1271 – 10. tammikuuta 1276. Gregorius X nousi paaviksi istuimen oltua tyhjillään kolme vuotta (1265–1268), sillä kardinaalit eivät olleet tuona aikana päässeet yksimielisyyteen uudesta paavista. Ranskalaiset ja italialaiset kardinaalit tahtoivat kummatkin paaviksi oman maansa edustajan. Lopulta italialainen Teobaldo valittiin nimellä Gregorius X, kun kardinaalit oli lukittu kolmeksi päiväksi tekemään valintaa. Gregorius X:n virkakausi jäi melko lyhyeksi. Hän ehti kuitenkin kutsua kokoon idän ja lännen kirkkojen skismaa pohtineen kokouksen sekä Pyhän maan tilannetta pohtivan neuvonpidon.
Itä-Karjala

Itä-Karjala (myös Venäjän Karjala, joskus myös Kauko-Karjala) on Tarton rauhan (1920) mukaisen Suomen itärajan takainen alue, joka vastaa suunnilleen Venäjän federaatioon kuuluvan Karjalan tasavallan aluetta. Itä-Karjala on vanhastaan ollut karjalaisten kotiseutua. Itä-Karjala rajoittuu Suomen entiseen itärajaan, Laatokkaan, Syväriin, Ääniseen, Vienanmereen ja Imandrajärveen. Itä-Karjala jakautuu Aunuksen ja Vienan historiallisiin maakuntiin. Nimitys Itä-Karjala vakiintui suomen kieleen Tarton rauhan jälkeen. Venäjällä Itä-Karjalaksi kutsutaan Karjalan tasavallan itäisintä osaa eli Puutoisten piiriä Äänisen itäpuolella. Suomessa tätä aluetta ei yleensä pidetä Karjalan osana. Joskus Itä-Karjalaa kutsutaan Venäjän Karjalaksi, mutta useimmiten tällä käsitteellä viitataan nykyisin Karjalan tasavaltaan tai sitten kaikkiin Venäjälle nykyisin kuuluviin Karjalan alueisiin. Suomen toisen maailmansodan yhteydessä luovuttamat alueet eli Laatokan Karjala ja Sallan–Kuusamon alueen eteläosa eivät ole Itä-Karjalaa, vaikka ne nykyisin kuuluvatkin Karjalan tasavaltaan. Eräät Itä-Karjalan osat taas jäävät Karjalan tasavallan ulkopuolelle. Pohjoisin Viena, suunnilleen entiset Kantalahden ja Koudan kunnat, liitettiin 1930-luvun lopulla Murmanskin alueeseen. Syväriin rajoittuva Itä-Karjalan eteläisin osa puolestaan kuuluu Leningradin alueeseen
Urologia

Urologia on kirurgian haara, joka tutkii ja hoitaa virtsanerityselimistöä. Yleisesti myös miehen sukupuolielimet lasketaan kuuluvaksi urologian piiriin, vaikka niihin on erikoistunut myös oma lääketieteen haara, andrologia. Suuri osa urologiasta on syövän hoitoa. Merkittävimpiä ja yleisimpiä urologian alan vaivoja ovat mm. seuraavat: Monet urologiset toimenpiteet suoritetaan tähystyksellisesti. Esimerkiksi eturauhasen liikakasvua hoidetaan virtsatietähystyksessä, nykyään merkittäviltä osin robottiavusteisesti. Avoleikkausta saatetaan tarvita esim. virtsarakon pinnan alla olevien ja suurten munuaiskasvainten poistamiseksi. Moniin urologisiin sairauksiin on lisäksi lääkehoitoja.
Itämeren arvoitus

Itämeren arvoitus (Baltic Storm) on Reuben Lederin käsikirjoittama ja ohjaama, vuonna 2003 valmistunut elokuva. Se on osittain tositapahtumiin perustuva näytelmäelokuva autolautta Estonian uppoamisen syistä ja syyllisistä. Elokuva perustuu Jutta Raben kirjaan Die Estonia: Tragödie eines Schiffsuntergangs, ja sen juonta pidetään hänen luomananaan salaliittoteoriana.
Ystäviä ja vihollisia

Ystäviä ja vihollisia on Jussi Talven kirjoittama sotakirja, joka ilmestyi vuonna 1954. Sen aiheena on suomalaisten ja saksalaisten aseveljeys ja ystävyys Syvärillä jatkosodan alkamisen jälkeen. Kirjan kustansi Otava. Teoksen loppuhuipennus tapahtuu Lapin sodassa, jossa aseveljeys saa päätöksensä. Sen päähenkilöitä ovat tykistön luutnantti Honka ja saksalaiset kapteeni Breise ja majuri Welke. Puolitoista kuukautta Ystävien ja vihollisten julkaisemisen jälkeen ilmestyi huomattavasti suuremman suosion saavuttanut Väinö Linnan Tuntematon sotilas (WSOY). Ystäviä ja vihollisia sai Helsingin Sanomissa 23. lokakuuta 1954 Toini Havulta ylistävät arvostelut. Hän kutsui teosta muun muassa ”monumentaaliseksi, suurimittaiseksi sotaromaaniksi, jota meillä ei aikoihin hevillä ylitettäne”. Kun Havu arvosteli Tuntemattoman sotilaan 19. joulukuuta 1954, hän moitti sitä ja esitti useita kommentteja, joissa Linnan teosta verrattiin Talven romaaniin. Kritiikki käynnisti kuukausia kestäneen sotakuvauksia koskeneen keskustelun, jolle on myöhemmin annettu nimitys ”Suomen kirjallisuuden jatkosota”
Luettelo terroristijärjestöistä

Useat valtiot ja kansainväliset järjestöt ovat laatineet luettelot terroristeiksi määrittämistään järjestöistä. Seuraava luettelo nimetyistä terroristiryhmistä sisältää nykyisten ja entisten kansallisten hallitusten ja hallitustenvälisten järjestöjen sekä YK:n terrorismia tutkivan yhteistyöjärjestön terroristeiksi määrittämät ryhmät. Tämä luettelo ei sisällä terrorismia, jonka tekijöinä pidetään yksittäisiä terrorismista syytettyjä henkilöitä. Lähde: Lähde: Lähde: Maailman laajuisen terrorismi-indeksi vuosiraportti on käytössä useiden eri valtioiden hallituksilla, YK:lla ja kansainyhteisöllä terrorismia koskevassa päätöksenteossa. Alla lueteltuna vuodesta 2019 eteenpäin terroristijärjestöksi määritellyt organisaatiot: Lähde:
Paalin kieli

Paali on indoeurooppalaisen kielikunnan indoarjalaiseen kieliryhmään kuuluva kieli, jota käytetään buddhalaisuuden koulukunnan theravadalaisuuden liturgisena kielenä ja prakrit-kielien kirjallisena muotonaselvennä. Paalia on tuhansien vuosien aikana kirjoitettu useilla kirjoitusjärjestelmillä, kuten brahmilla, devanagarilla tai latinalaisella aakkostolla, mutta myös sinhalilaista, burmalaista, khmeriläistä ja thailaista kirjaimistoa on käytetty. "Paali" tarkoittaa yksinkertaisesti 'kirjoitusta', ja varhaiset buddhalaisuuden oppineet viittasivat kieleen nimellä magadha, sillä he uskoivat paalin olleen yleisessä käytössä Magadhan kuningaskunnassa. Vaikka paali on läheistä sukua sanskritille, on se kehittynyt kansanmurteista, joita Gautama Buddha suosi opetuksissaan kirjanoppineiden käyttämän sanskritin sijasta. On kuitenkin kiisteltyä, onko paalia milloinkaan puhuttu sellaisenaan äidinkielenä, sillä sen käyttö on aina rajoittunut kirjalliseen uskonnolliseen aihepiiriin. Tällaisena sitä voidaan pitää keinotekoisena kielenä, jonka juuret ovat kuitenkin Intian pohjoisosissa ammoin puhutuissa murteissa. Paalia tutkitaan ja opiskellaan edelleen, koska se avaa tien alkuperäisiin buddhalaisiin kirjoituksiin, joista tärkein, theravada-koulukunnan pyhä kaanon Tipitaka, on kirjoitettu paalin kielellä. Paalin kieli käyttää taivutusta muoto-opillisten seikkojen ilmaisemiseen. Kielessä on havaittavissa flekteeraavia ja agglutinoivia piirteitä. Taivutuksessa sanavartaloon liitetään affikseja. Paalin kielen nominit taipuvat suvussa, luvussa ja sijassa. Sijamuotoja on kahdeksan: nominatiivi, vokatiivi, akkusatiivi, instrumentaali, ablatiivi, datiivi, genetiivi ja lokatiivi
Kreikan vapaussota

1821–1829 VälimeriKreikka Kreikan voitto Kreikka Britannia Ranska Venäjän keisarikunta Osmanien valtakunta 400 000 osmaania12 000 egyptiläistä 50 000 kreikkalaista 115 000 osmaania5 000 egyptiläistä Kreikan vapaussota tai Kreikan itsenäisyyssota oli vuosina 1821–1829 käyty sota, jonka lopputuloksena Kreikka irtautui Osmanien valtakunnasta. Kreikka oli kuulunut Osmanien valtakunnan alaisuuteen 1400-luvun Bysantin valtakunnan romahtamisesta lähtien. Joittenkin kreikkalaisten oli onnistunut ajan myötä nousta huomattaviin asemiin valtakunnassa, mutta oli myös niitä, jotka halusivat irti eri kansaan ja eri uskontoon kuuluvien herrojen alaisuudesta. Vuonna 1814 perustettiin itsenäisyyttä ajamaan Odessassa Venäjällä seura nimeltä Filikí Etaireía, joka levisi nopeasti ulkokreikkalaisten keskuudessa. Kreikassakin liike sai erityisesti Peloponnesoksen niemimaalla useita vaikutusvaltaisiakin tukijoita, kuten kleftipäällikkö Theódoros Kolokotróniksen, Mánin kuvernöörin Petrómpeis Mavromicháliksen ja Patraksen piispan Germanoksen. Liikkeen johtoon kaavailtiin aluksi Venäjän ulkoministerinä toimivaa Ioánnis Kapodístriasta, mutta hänen kieltäydyttyään tehtävään valittiin Venäjän armeijan upseerina toimiva Aleksandros Ypsilantis. 22. helmikuuta 1821 Ypsilántis ylitti joukkoineen Venäjän ja Osmanien valtakunnan välisen rajajoen Prutin aloittaakseen Kreikan vapaustaistelun. 25. maaliskuuta piispa Germanos julisti muodollisesti vapaustaistelun alkaneeksi. Tällöin alettiin väkivalloin ajaa Peloponnesoksen turkkilaisvähemmistöä alueelta. Huhtikuussa kapinaan liittyivät Hydran, Spétseen ja Póroksen saaret
Ange-Jacques Gabriel

Ange-Jacques Gabriel (kutsutaan myös nimellä Jacques-Ange Gabriel; 23. lokakuuta 1698 – 4. tammikuuta 1782 Pariisi) oli ranskalainen arkkitehti, joka osallistui keskeisesti Versaillesin rakentamiseen ja oli Ludvig XV:n valtionarkkitehti.
Timo Jouhki

Timo Jouhki (s. 1951) on suomalainen sijoittaja, liikemies ja tunnettu vaikuttaja ralliautoilumaailmassa. Hän on toiminut muun muassa Juha Kankkusen, Tommi Mäkisen, Harri Rovanperän, Teemu Sunisen, Toni Gardemeisterin, Mikko Hirvosen, Jari-Matti Latvalan ja Kalle Rovanperän managerina. Jouhki on itsekin ajanut nuoruudessaan rallia. Timo Jouhkin vanhemmat olivat kauppaneuvos Leo Jouhki ja metsäneuvos Kata Brofeldt. Kauppatieteen maisteriksi opiskellut Timo Jouhki toimi perheensä sijoitusyhtiön Thominvestin toimitusjohtajana 1989–2002 ja hallituksen puheenjohtajana 2002–2007 ja 2013–2016. Lisäksi hänellä on oma sijoitusalan yritys Buag Sveitsin Zugissa, jossa hän on asunut vakituisesti 2000-luvun alkuvuosista lähtien. Jouhki tuomittiin Helsingin käräjäoikeudessa sisäpiiritiedon väärinkäytöstä noin 30 000 euron sakkoihin. Jouhkin omistamien sijoitusyhtiöiden Thominvest Oy:n ja Inter-Mastersin ostettua sijoitusyhtiö Conventumin osakkeita syyte nostettiin keväällä 2001. Jouhkin saamat sakot olivat suurimmat sisäpiiririkoksesta Suomessa annetut. Sen lisäksi Jouhkin yhtiöt määrättiin luovuttamaan valtiolle rikoshyötynä saadut noin 140 000 euroa ja maksamaan 66 000 euroa yhteisösakkoa.
Fluoridi

Fluoridi-ioni on fluorin ionimuoto. Halogeeneille tyypillisesti fluori muodostaa yksiarvoisen, negatiivisen ionin F−. Fluorideiksi kutsutaan myös orgaanisia tai epäorgaanisia yhdisteitä, jotka sisältävät fluoria. Monet epäorgaaniset fluoridit ovat ioniyhdisteitä, joissa jokin metalli-ioni on kationina ja fluoridi-ioni anionina. Fluoridiyhdisteitä ovat muun muassa fluorivetyhappo (HF) ja natriumfluoridi (NaF). Fluoridia sisältäviä yhdisteitä lisätään hammastahnaan Suomessa mm. natriumfluoridia 0,32 % ja muihin suunhoitotuotteisiin (mm. fluoritabletit ja hammashuuhteet), sillä sen on tutkittu vahvistavan hammaskiillettä. Natriumfluoridi ja natriummonofluorofosfaatti ovat yleisimpiä hammashoitotuotteisiin lisättäviä fluorideja. Fluorivetyhappoa käytetään muun muassa lasin etsauksessa ja muissa teollisuuden sovelluksissa, kuten mikropiirien valmistuksessa. Fluoridiyhdisteet ovat suurempina pitoisuuksina haitallisia, ja niiden joutuminen iholle tai silmiin on vaarallista. Suomessa on ennen paikoin lisätty fluoria juomaveteen mutta nykyään vesilaitokset suodattavat sitä pois
Bedlingtoninterrieri

Suomessa rekisteröity 1 136 Bedlingtoninterrieri (engl. Bedlington Terrier) on brittiläinen koirarotu. Rotu on harvinaistunut, vaikka sitä on kasvatettu Suomessakin jo vuosikymmeniä. Bedlingtoninterrierin säkäkorkeus on noin 41 cm. Rodulle karitsan tapaisen ulkonäön antaa sen kaareva selkä ja kummallisen näköinen pää. Pää on muodoltaan päärynämäinen, kallo on kapea ja selvästi pyöristyvä, päälaella tupsu. Bedlingtoninterrierin muotoja korostetaan näyttelyissä trimmaamalla niiden turkkia eri muotoiseksi kuin se luonnollisesti olisi. Muun muassa pää trimmataan pyöreähköön muotoon, jotta se saadaan näyttämään soikealta ja otsapengermättömältä. Silmät ovat pienet ja sijaitsevat syvällä. Korvat ovat keskipitkät ja kapeat, korvien päissä on tupsut. Häntä on melko pitkä ja alaspäin kaareutuva. Karva on paksuhkoa, pellavamaista ja kihartuu päässä
Klemens VI

Klemens VI, syntymänimeltään Pierre Roger, (1291 – 6. joulukuuta 1352) oli paavina 7. toukokuuta 1342 – 6. joulukuuta 1352. Edeltäjänsä Benedictus XII:n tavoin hän asettui Ranskan Avignoniin. Klemens kuului nuorena benediktiineihin. Hänet valittiin vuonna 1330 Rouenin arkkipiispaksi, ja Benedictus XII nimitti hänet 1338 kardinaaliksi. Klemensin virkakaudella laajennettiin Avignonin Paavien palatsin suurta kappelia. Hän myös tilasi taiteilijoita koristamaan palatsin seinät maalauksin sekä tilasi gobeliineja. Klemensin kerrotaan selvinneen mustasta surmasta istumalla henkilääkärinsä Guy de Chauliacin määräyksestä kahden avotulen välissä pahimman ruttoepidemian aikana. Ilmeisesti kuumuus piti ruttoa kantaneiden mustarottien kirput loitolla, ja paavi säilyi hengissä.
Lumous

Lumous eli lumo eli tenho on taikuutta tai yliluonnollista voimaa, joka uskomuksien mukaan voi hallita ihmistä. Suomalaiset tarkoittivat tenholla alun perin varsinkin lappalaisten oletettua taikuutta, jolla he hallitsivat ihmisiä. Lumouksen kohteena oleva on lumottu. Lumottu ihminen uskoo usein olevansa oma itsensä ja toimivansa omien päämääriensä mukaan, vaikka häntä todellisuudessa hallittaisiin. Nykyaikaisessa kielenkäytössä lumo ja tenho onkin yhdistetty usein kauniiksi tai hyviksi koettujen asioiden aikaansaamaan hallitsevaan vaikutukseen ihmisessä. Myös esine voi olla lumottu, jolloin esineeseen koskeva, esinettä hallitseva tai sitä käyttävä joutuu yliluonnollisten voimien kohteeksi. Lumottu paikka taas on sellainen, että sinne mennyt tai siellä oleskeleva voi joutua lumouksen kohteeksi.