nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Liejukilpikonnat

Liejukilpikonnat Wikispeciesissä Liejukilpikonnat Commonsissa Liejukilpikonnat (Kinosternon) on pystytaivuttajien alalahkoon kuuluva kilpikonnasuku. Sukuun kuuluu 19 lajia:
Engelsin paussi

Engelsin paussiksi kutsutaan teollisen vallankumouksen aikaista ajanjaksoa, jolloin suuren teknologisen murroksen takia ison joukon toimeentulo heikentyi, ennen kuin yhteiskunta pidemmällä aikavälillä alkoi vaurastua. Termin on kehittänyt taloushistorioitsija Robert C. Allen, joka kytkee ajatuksen vuosien 1760–1913 Britanniaan. Britanniassa 1800-luvun ensimmäisen puoliskon ajan palkkakehitys polki paikoillaan samalla kun työntekijäkohtainen tuottavuus kuitenkin kasvoi. 1800-luvun puolivälin jälkeen reaalipalkat alkoivat kasvaa samassa suhteessa tuottavuuden kanssa. Teollinen vallankumous oli 1800-luvulla kokonaisvaltainen yhteiskunnallinen muutos, joka koski niin teknologiaa, kulttuuria, sosiaalisia rakenteita kuin talouttakin. Teollistumisen aiheuttamien muutosten takia yhteiskunnan toimintaperiaatteet oli suunniteltava uudelleen. On esitetty, että samankaltainen murros on nyt käynnissä teollistuneissa länsimaissa, joissa digitalisaatio ja robotisaatio muuttavat yhteiskuntaa. Länsimaissa, erityisesti Yhdysvalloissa ja Britanniassa, 2010-luvun voi nähdä alkuna samankaltaiselle ”paussille”, jossa työntekijöiden asema ja nykyisenkaltaisten järjestelmien kyky ylläpitää yhteiskunnan kehitystä ainakin tilapäisesti heikkenevät. Esimerkiksi ajatushautomo Demos Helsinki on kirjoittanut, että talouden lisäksi koko yhteiskunta muuttaa tällä hetkellä muotoaan, aivan kuten teollisessa vallankumouksessa. Teollistumisen aikana tuottavuus alkoi kasvaa, kun yhteiskunnan ja liiketoiminnan peruspilarit suunniteltiin uusien toimintatapojen mukaisesti. Siitä alkoi lopulta ennennäkemätön vaurastumisen kausi
Boeing 747-100

Boeing 747-100 on Boeing 747 -koneen vanhin versio. Sen suunnittelu alkoi vuonna 1966 ja ensilento lennettiin vuonna 1969. Liikennöinti alkoi vuonna 1970. Alkuperäisissä 747:n suunnitelmissa koneen suurin mahdollinen lentoonlähtöpaino oli tarkoitus olla 308 448 kg, mutta lentoyhtiöt vaativat Boeingia kasvattamaan sitä, jotta koneella voitaisiin kuljettaa enemmän kuormaa ja jotta sen kantomatka pitenisi. Boeing kasvattikin 747-100:n suurinta lentoonlähtöpainoa ensin 322 056 kilogrammaan ja lopulta 333 000 kilogrammaan. Tästä syystä koneen rakennetta oli vahvistettava ja moottoreiden työntövoimaa kasvatettava. Moottorivalmistaja Pratt & Whitneylle tuli suuria ongelmia JT9D-ohivirtaussuihkumoottorin suunnitelun kanssa, mutta lopulta turbiinin lapoihin liittyneet haasteet saatiin ratkaistua. Boeing 747 paransi pitkien lentojen matkustusmukavuutta. Lennoilla näytettiin elokuvia ja koneen yläkannella oli tyypillisesti lounge-alue ja baari. Kone oli kerännyt noin 200 tilausta ennen ensimmäisen lentokoneen valmistumista syyskuussa 1968. FAA myönsi 747-100:lle luvan matkustajalentoihin 31. joulukuuta 1969
Myanmarin ilmavoimien lento-onnettomuus 2017

Myanmarin ilmavoimien lento-onnettomuus 2017 tapahtui 7. kesäkuuta 2017, kun Myeikistä Yangoniin matkalla ollut Myanmarin ilmavoimien Shaanxi Y-8F-200W -kuljetuskone syöksyi Andamaanienmereen lähellä Dawein kaupunkia. Koneessa oli 14-henkinen miehistö ja matkustajina 108 armeijan henkilöstöön kuuluvaa ja heidän perheenjäsentään. Kaikki 122 kuolivat onnettomuudessa, jonka aiheutti sääolosuhteista seurannut sakkaus. Kuolonuhrien määrällä mitattuna se on Myanmarin historian ja vuoden 2017 pahin lento-onnettomuus. Onnettomuuskone, rekisteritunnukseltaan ”5820”, oli kiinalaisen Shaanxi Aircraft Corporationin valmistama nelimoottorinen Shaanxi Y-8F-200W, joka pohjautuu neuvostoliittolaiseen Antonov An-12 -koneeseen. Se oli lentänyt ensilentonsa vuonna 2016, ja sille oli ehtinyt kertyä vain 809 lentotuntia ennen onnettomuutta. Koneessa oli onnettomuslennolla 108 matkustajaa. Heidän joukossaan oli kuusi upseeria ja 29 muuta armeijan henkilöstöön kuuluvaa. Loput matkustajista olivat heidän perheenjäseniään. Lapsia lennolla oli 15. Matkustajien lisäksi lennolla oli 2,4 tonnia rahtia
Manilla (Turku)

Manilla on Turun Itärannan kaupunginosassa sijaitseva ”kulttuuritehdas” eli taidealojen monitoimitalo. Se alkoi syntyä 1980- ja 1990-luvun vaihteessa, kun Aurinkobaletti muutti köysitehdas Oy Manilla Ab:n tyhjilleen jättämään tehdaskiinteistöön. Syyskuussa 2016 Manilla juhli 150-vuotisjuhlaansa. Ikä laskettiin vuodesta 1866, jolloin skotlantilainen insinööri David Cowie perusti tontille Aura Ångbränneri -nimisen viinatislaamon. Aurinkobaletin muutettua Manillan tiloihin alettiin koko kiinteistöä ajaa kulttuurialojen käyttöön. Perustettiin Pro Manilla -säätiö, ja 2000-luvun alussa purkutuomion alla olleet rakennukset lopulta suojeltiin. Säätiö osti kiinteistön itselleen. Manilla muodostuu kolmesta rakennuksesta. A-rakennuksessa toimivat muiden muassa Aurinkobaletti, Manilla-teatteri, Läntisen tanssin aluekeskus ja Tehdas-teatteri. B-talossa toimii mm. Jo-Jo Teatteri ja C-taloissa on pienempiä kulttuuritoimijoita sekä arkkitehtuuri- ja viestintäalan toimistoja.
Sudanin kansalliskirjasto

Sudanin kansalliskirjasto (engl. National Library of Sudan, lyh. NLS, arab. مكتبة السودان الوطنية‎) on Sudanin pääkaupunki Khartumissa toimiva kansalliskirjasto. Se on hallinnollisesti maan kulttuuriministeriön alaisuudessa. Fyysisesti kansalliskirjasto sijaitsee osoitteensa perusteella hyvin lähellä Khartumin yliopiston kirjastoa, jolla on kuitenkin eri katu- ja postiosoite. Varsinaista erillistä kansalliskirjastoa ei maalla ole kuitenkaan ollut (tai ole), jolloin Khartumin yliopiston Sudan Library -kokoelmaa on ainakin osassa lähteistä kutsuttu maan kansalliskirjastoksi. Kansalliskirjastolla on vapaakappaleoikeus. Se on saanut arabimaista esimerkiksi tietokoneita lahjoituksena.
Singaporen kansalliskirjasto

Singaporen kansalliskirjasto (engl. National Library of Singapore, malaijiksi Perpustakaan Negara, kiin. 国家图书馆, tamiliksi தேசிய நூலகம்) on Singaporen kaupunkivaltiossa toimiva kansalliskirjasto. Se toimii osana Singaporen kansallista kirjastohallintoa (National Library Board Singapore, NLB), joka on kansalliskirjaston ohella maan muista yleisistä kirjastoista ja Singaporen kansallisarkistosta vastaava valtiollinen, maan viestintä- ja informaatioministeriön alainen virasto. NLB perustettiin 1. syyskuuta 1995. Kansalliskirjaston alkusykäys saatiin kuitenkin jo vuonna 1823, kun British East India Companylle työskennelleen Sir Stamford Rafflesin johdolla käynnistettiin nimellä Singapore Institution -toimineen oppilaitoksen rakentaminen. Rakennus valmistui vuonna 1837. Oppilaitoksen osana toimi kirjasto, jonka kokoelmia henkilökunnan ja oppilaiden ohella yleisö pääsi pientä kuukausimaksua vastaan käyttämään. Kun yleisön kiinnostus kasvoi, perustettiin erillinen Singapore Library, joka avattiin 22. tammikuuta 1845. Vuonna 1849 kirjaston toimintaa laajennettiin Malesian historiaan keskittyneellä museolla
Kolu (Juupajoki)

Kolu  on Pirkanmaalla Juupajoella ja Orivedellä Torkkelissa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Lammen pinta-ala on 9,3 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Riutta- ja Matalankorvenvuorten valisessä laaksossa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin suota. Kuntaraja ylittää järven jakaen sen Juupajoen ja Oriveden puolelle lähes yhtä suuriin osiin. Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,3 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu metsäojia, mutta sen laskujoki lähtee järven itäpäästä kohti itää
Hotelli Korpilampi

Hotelli Korpilampi on Pandoxin operoima hotelli Espoon Lahnuksessa. Pääkaupunkiseudun ensimmäisen niin sanotun korpihotellin rakennustyöt aloitettiin vuonna 1975 ja hotelli avattiin vuonna 1977. Hotelli tuli tunnetuksi vuoden 1977 Korpilampi-seminaarin yhteydessä. Hotellissa on yhteensä 156 huonetta ja 17 kokoustilaa. Lisäksi hotellissa on ravintola, kylpylä ja kuntosali. Hotelli Korpilammen entinen omistaja Lomaliitto meni vuonna 2009 konkurssiin. Hotelli oli Lomaliiton konkurssin jälkeen suljettuna 1,5 vuotta kunnes Pandox osti hotellin.  Korpilampi-hotellin rakentamisen käynnisti vuonna 1975 Helsingin Osuuskaupan, Enso-Gutzeitin ja Skopin muodostama yhteenliittymä nimellä Tornilampi-hanke. Pinta-alaltaan 17 hehtaarin alueelle rakennettiin tekolampi siirtämällä pois noin 60 000 kuutiometriä mutaa niin, että lammesta tuli paikoin 12 metriä syvä. Kallioinen hotellitonttikin tarvitsi suuria maanrakennustöitä, ennen kuin pohja 162 hotellihuoneen, viiden ravintolan ja 300-paikkaisen auditorion rakennukselle oli saatu aikaan. Hotellin viereen tehtiin 23-huoneinen asuntola henkilökunnalle. Hotellia markkinoitiin alusta asti yhteistyössä Finnlinesin kanssa GTS Finnjetin keskieurooppalaisille laivamatkustajille sopivana, mutta strategia ei tuottanut tulosta vaan 1980-luvun alussa HOK kyllästyi tappioihin ja myi Korpilammen ammattiyhdistysliikkeen omistamalle Lomaliitolle
Taivasjärvi

Taivasjärvi  on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi. Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee kallioisten mäkien ympäröimänä Hämeenkorven eteläpuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Järven rannoille mäkien rinteille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Välimaan kylästä. Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147 metriä mpy. Järveen ei le johdettu ojia eikä sillä vaikuta kartan mukaan olevan laskuojaa
Sierra Leonen kuningatar

Elisabet II oli Sierra Leonen kuningattarena vuodesta 1961 vuoteen 1971, kun Sierra Leone oli itsenäinen perustuslaillinen monarkia; Sierra Leonen Commonwealth realm. Kuningatar oli myös muiden Commonwealth realm -valtioiden kuningattarena, mukaan lukien Yhdistyneen kuningaskunnan. Sierra Leone itsenäistyi Sierra Leonen Independence Act 1961:n mukaisesti, joka muutti Britannian Sierra Leonen kruununsiirtomaan itsenäiseksi valtioksi osana Kansainyhteisöä. Kuningatar oli Sierra Leonen valtionpäämies, jota edusti maassa Sierra Leonen kenraalikuvernööri, joka asui State Housessa. Englannin kielellä hänen virallinen arvonimensä oli Queen of Sierra Leone and of Her other Realms and Territories, Head of the Commonwealth. Monarkia lakkautettiin vuonna 1971, kun Sierra Leonesta tuli yksi Kansainyhteisön tasavalloista ja maan valtionpäämieheksi tuli Sierra Leonen presidentti. Kuningatar vieraili Sierra Leonessa aviomiehensä prinssi Philipin, Edinburghin herttuan kanssa Britannian kuningasperheen huvijahdilla Britannialla 25. marraskuuta – 1. joulukuuta 1961.
Dragon Nest: Warriors' Dawn

Dragon Nest: Warriors' Dawn (kiin. 龙之谷：破晓奇兵) on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut kiinalainen animaatioelokuva, jonka on ohjannut Song Yuefeng. Elokuvan tarina perustuu Dragon Nest -videopeliin. Elokuvan tarina sijoittuu noin puolivuosisataa ennen videopelin tapahtumia. Vuonna 2016 julkaistiin elokuvan jatko-osa Throne of Elves.
American Airlinesin lento 191

American Airlinesin lento 191 (AA191) oli American Airlinesin matkustajareittilento Chicagosta Los Angelesiin. Koneen noustua ilmaan vasemmanpuoleinen moottori irtosi ja kone putosi noin 1 380 metriä luoteeseen kiitotien päästä. Onnettomuudessa kuoli 273 ihmistä, ja se on Yhdysvaltain pahin lento-onnettomuus.[huom 1] Onnettomuuskone oli malliltaan McDonnell Douglas DC-10-10, rekisteritunnukseltaan N110AA ja valmistenumeroltaan 46510. Se oli toimitettu lentoyhtiölle helmikuussa 1972. Koneella oli lennetty onnettomuuspäivään mennessä 19 871 tuntia. Se oli varustettu kolmella General Electricin CF6-6D-suihkuturbiinimoottorilla. Lennon kapteenina toimi 53-vuotias Walter H. Lux. Hän oli liittynyt American Airlinesille marraskuussa 1950. Hän oli aloittanut onnettokuuskonetyypin kapteenina joulukuussa 1971. Kapteenilla oli yhteensä 22 500 tunnin lentokokemus, josta 3 000 kyseisen konetyypin kapteenina
Kylmälammi (Juupajoki)

Kylmälammi  on Pirkanmaalla Juupajoella Salokunnassa sijaitseva lampi. Lammen pinta-ala on 14,2 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Kopsamosta Mellinselkään virtaavassa pääuomassa sen yhtenä läpivirtausjärvenä, jonka itäinen ranta on jyrkkärinteinen ja metsäinen moreeniharjanne, ja jonka läntinen on alavien peltomaiden ranta. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Alueen haja-asutus muodostuu neljästä taloudesta, josta kaksi on maatila. Ne muodostavat Juupasillan kulmakunnan. Rannoille on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdysteiltä 3413 ja 14291, joista viimeinen ylittää Pärinjoen sen luusuassa. Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Kokkilanselän alueeseen (35
Vuorijärvi (Juupajoki)

Vuorijärvi  on Pirkanmaalla Juupajoella Korkeakosken Huikonkankaalla sijaitseva lampi. Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Korkeakosken Huikonkankaan pohjoisreunalla Ketunsuon länsipäässä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat osittain soistunutta kangasmetsää. Järven lounaisrannasta kohoaa pieni mäki, josta järvi on saanut nimensä. Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,0 metriä mpy. Järveen on johdettu Ketunsuolta kuivatusojia ja sen laskuoja lähtee länsipäästä ja yhtyy Huikonjokeen Jokihaarankankaalla
Iso Haukijärvi (Juupajoki)

Iso Haukijärvi  on Pirkanmaalla Juupajoen Hyytiälässä sijaitseva järvi. Järven pinta-ala on 16,2 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se sijaitsee Hyytiälän eteläpuolella Jouttijoen pohjoispuolella. Se on alueen järvistä suurin ja sillä on kartan mukaan neljä nimetöntä saarta, jotka sijaitsevat järven pääaltaassa. Suurin saarista on halkaisijaltaan 40 metriä pitkä kalliosaari. Saaret ovat autiot, mutta järven pohjoispäässä olevassa 250 metriä pitkässä lahdessa on vapaa-ajan asunto. Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaat, josta osa on soistunutta. Ainoa tie järvelle tulee sen pohjoispäähän kantatieltä 66. Järveen laskevista suo-ojista tulee järveen humuspitoista vettä. Sen vedestä on määritetty vain yksi tutkimustulos vuodelta 1989. Sen tulosten mukaan järven vesi on runsashumuksista, vedenväriltään rusekeaa ja hapanta (pH-arvoltaan 5,5). Veden ravinnepitoisuus on kokonaisfosforipitoisuudeltaan lievästi rehevöitynyt
Vähä Haukijärvi (Juupajoki)

Vähä Haukijärvi , joka kirjoitetaan myös Vähä-Haukijärvi , on Pirkanmaalla Juupajoen Hyvelässä sijaitseva järvi. Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Välikankaan mäen itäpuolella samassa painaumassa kuin Iso Haukijärvi. Järvellä on kartan mukaan yksi nimetön saari, joka on 50 metriä pitkä. Se sijaitsee järven pohjoisosassa, joka muodostaa järvellä sen suurimman laajentuman. Laajentumasta työntyy etelään 300 metriä pitkä lahti kohti Isoa Haukijärveä. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvi on autio ja sen laskuojan ylittää läheltä kulkeva metsäautotie. Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu
Jouttijärvi (Juupajoki)

Jouttijärvi  on Pirkanmaalla Juupajoen Hyytiälässä sijaitseva järvi. Järven pinta-ala on 7,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Kuhajärven kaakkoispuolella ja Välikankaan mäen eteläpuolella. Järvellä on kartan mukaan yksi nimetön saari ja järvellä on neljä lahtea. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen metsät ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Järvi on autio, mutta sen läheltä kulkee ohitse metsäautotie. Järveen johdetuista ojista tulee siihen humuspitoista vettä. Järven vettä on tutkittu vain kerran vuonna 1996. Sen mukaan järvi on perusluonteeltaan hapan ja runsashumuksinen. Järven virkistyskäyttökelpoisuus on tyydyttävää tasoa. Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35
Mustalammi (Juupajoki)

Mustalammi  on Pirkanmaalla Juupajoen Hyytiälässä sijaitseva lampi. Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Jouttijoen pohjoispuolella ja Ison Haukijärven eteläpuolella olevassa soistuvassa painanteessa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 164,3 metriä mpy. Lampeen on johdettu kolme suo-ojaa, joista toinen etelään virtaava on samalla sen laskuoja, joka yhtyy Jouttijokeen.
Kirveslammi (Juupajoki)

Kirveslammi  on Pirkanmaalla Juupajoen Hyytiälässä sijaitseva lampi. Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Ison Haukijärven ja Jouttijoen välissä olevassa painaumassa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 160,4 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu ojia ja sen kaivettu laskuoja on johdettu Jouttijokeen.
Kuhajärvi (Juupajoki)

Kuhajärvi  on Pirkanmaalla Juupajoen Hyytiälässä sijaitseva järvi. Järven pinta-ala on 10,6 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Siikanevan itäpuolella Siankinkunmäen lounaispuolella ja Välikankaan mäen länsipuolella niiden juurella. Erämaajärvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 167,5 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa ja sen laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se virtaa suo-ojien kautta yhtyen Jouttijokeen kilometrin päässä.
Sahrajärvi (järvi Juupajoella)

Sahrajärvi  on Pirkanmaalla Juupajoen Sahrajärvellä sijaitseva järvi. Järven pinta-ala on 10,1 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Sahajoen laaksosta erkanevassa kalliomurrokseen syntyneessä laaksossa, jota ympäröi eri suunnilla matalat mäet. Kaakossa kohoaa kuitenkin Tuhkurinmäki 55 metrin korkeuteen. Järveä ympäröi monelta suunnalta peltomaat. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat peltoa tai metsämaata. Sen haja-asutus muodostuu viidestä taloudesta, joista kolme ovat maatiloja, sekä kahdesta vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet yhdystieltä 14297, joka yhdistää Kopsamon ja Hirvijärven toisiinsa. Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35
Koppelojärvi (järvi Juupajoella)

Koppelojärvi  on Pirkanmaalla Juupajoella Koppelojärvellä sijaitseva järvi. Järven pinta-ala on 8,4 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Sahajoen rinnalla kulkevassa maaston painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja puolet rannoista ovat peltomaata ja loput metsämaata. Sen lähiympäristössä sijaitsee viisi taloutta ja kuusi vapaa-ajan asuntoa. Järven itärantaa seuraa Pirttikankaalle menevä yhdystie 14297. Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1989 ja 2014. Vedenväri on lievästi ruskeaa ja siihen on liuennut hieman humusta. Veden happamuustaso on lähellä suomalaista luonnonjärvien tasoa ja sen puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä. Järven valuma-alue on karua metsämaastoa, mutta järven lähiympäristössä on runsaasti peltomaita ja haja-asutusta, joten kuormituspaine ravinteiden suhteen on suuri. Siitä huolimatta ravinnepitoisuudet ovat vain lievästi koholla
Rautalammi (Juupajoki)

Rautalammi , eli aikaisemmin myös Hautalammi , on Pirkanmaalla Juupajoen Petääjärvellä sijaitseva lampi. Lammen pinta-ala on 6,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee kallioisten mäkien välisessä painaumassa. Monien mäkien rinteet laskevat järven rantaan. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata tai suon reunustamaa peltomaata. Järven ympäristön haja-asutuksen muodostaa maatila ja kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tie Petääjärveltä. Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu
Lauttanen (Juupajoki)

Lauttanen  eli Lauttasjärvi  on Pirkanmaalla Juupajoen Kopsamossa sijaitseva järvi. Järven pinta-ala on 11,6 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se on C-kirjaimen muotoinen metsäjärvi, jonka itäosa muodostaa 280 metriä pitkän lahden. Järven ympärillä kohoavat jyrkkärinteiset mäet Lahdenvuori, Talasmäki, Mettisianmäki ja eteläinen kartassa nimeämätön mäki. Viimeksi mainitulla mäellä on järven puolella jyrkänteet. Lahdenvuori, jota kutsutaan myös Muhuvuoreksi, kohoaa 40 metrin korkeuteen järven rannasta. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Se rannoilla on kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Sahrajärveltä ja Petääjärveltä. Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35
Pieni Valkeajärvi (Juupajoki)

Pieni Valkeajärvi  on Pirkanmaalla Juupajoen Petääjärvellä sijaitseva järvi. Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella kahden toisiaan risteävän kalliomurroksen kohdalla sijaitsevassa painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven vierestä kulkee Petääjärveltä tuleva metsätie, joka haarautuu täällä kulkemaan Ison Välkeajärven ympäri sen kummaltakin puolelta. Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,6 metriä mpy. Siihen on johdettu metsäoja luoteesta, mutta pääosan vedestään se saa sekä Ison Valkeajärven laskuojasta että etelästä siihen laskevasta Heinäojasta