nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Pöntiönjoen vesistö

Pöntiönjoen vesistö (vesistöaluetunnus 52) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Pöntiönjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 206,84 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,37 %. Pöntiönjoki laskee Perämereen Kokkolan ja Kalajoen puolivälissä ja viitisen kilometriä Lestijoen suusta pohjoiseen. Sen vesistöalue on noin 25 kilometriä pitkä mutta keskimäärin vain noin 8 kilometriä leveä. Valuma-alueen levein kohta on noin 13 kilometriä leveä ja se sijaitsee valuma-alueen yläjuoksun puolivälissä. Vesistöalueen alueet suistosta pääuoman puoliväliin kuuluvat Pohjois-Pohjanmaan Kalajoelle ja loput Keski-Pohjanmaan Kannukseen. Pöntiönjoen vesistö (52) sijaitsee lounaisen Lestijoen vesistön (51) vieressä. Näiden väliin jää vain pieni ja kapea Perämeren rannikkoalueeseen (84) kuuluva pääasiassa Kunnottomanojan valuma-alue. Koillipuolen luoteisosa rajautuu taas rannikkoalueeseen (84), jossa virtaa esimerkiksi Himanganjoki. Tämän koillispuolella on vedenjakajan takana suuri Kalajoen vesistöalue (53). Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet
Kalajoen vesistö

Kalajoen vesistö (vesistöaluetunnus 53) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Kalajoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 4 246,97 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,82 %. Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
Pyhäjoen vesistö

Pyhäjoen vesistö (vesistöaluetunnus 54) on Suomen päävesistöalue, jonka pääuoma Pyhäjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 3 711,89 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,16 %. Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
Piehinginjoen vesistö

Piehinginjoen vesistö (vesistöaluetunnus 56) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Piehinginjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 175,67 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,43 %. Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
Hopea (heraldiikka)

Hopea (ransk. argent) on heraldinen tinktuuri ja toinen kahdesta heraldiikassa käytetystä metallista. Sitä kuvaamaan käytetään usein valkoista väriä. Toisin kuin kultaa, vaakunoita maalattaessa ei tyypillisesti käytetä aitoa hopeaa tai valkokultaa, sillä ne tummuvat helposti. Myös niissä hopea korvataan valkoisella tai vaaleanharmaalla maalilla. Jos hopeaa halutaan kuvastaa metallilla, käytetään yleensä alumiinia. Muita hopeatinktuurista lähinnä runollisessa mielessä aiemmin käytettyjä nimiä ovat kuu (luna) ja helmi (pearl).
Siikajoen vesistö

Siikajoen vesistö (vesistöaluetunnus 57) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Siikajoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 4318,01 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,18 %. Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
Black Panther (soundtrack)

2. Black Panther: The Album, toiselta nimeltään Black Panther the Album (Music From and Inspired by), on Marvel Studiosin tuottaman elokuvan Black Panther soundtrack-albumi, jonka suunnittelivat ja tuottivat yhdysvaltalainen hip-hop artisti Kendrick Lamar ja Anthony Tiffith; elokuvan sävelsi ruotsalainen Ludwig Göransson. Elokuvan ensi-ilta Suomessa oli 16. helmikuuta 2018. Albumi ilmestyi 9. helmikuuta 2018, ja siitä julkaistiin kolme singleä: "All the Stars", "King’s Dead" ja "Pray for Me". Elokuvan ohjaaja Ryan Coogler valitsi Lamarin henkilökohtaisesti tuottamaan albumin soundtrackin. Lamarin oli alun perin tarkoitus tuottaa elokuvaan vain muutama kappale, mutta hän päätti tuottaa soundtrackin, koska piti elokuvasta hyvin paljon.
Kuivajoen vesistö

Kuivajoen vesistö (vesistöaluetunnus 63) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Kuivajoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 1356,24 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,72 %. Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
Simojoen vesistö

Simojoen vesistö (vesistöaluetunnus 64) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Simojoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 3159,75 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,66 %. Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
Kaakamojoen vesistö

Kaakamojoen vesistö (vesistöaluetunnus 66) muodostuu Suomen päävesistöalue, joka muodostuu Perämereen laskevan Kaakamojoen valuma-alueesta. Sen pinta-ala on 478,13 neliökilometriä. Se on yksi Suomen päävesistöalueista ja koko sen valuma-alue sijaitsee Suomessa. Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Kaakamojoki. Joen kokonaispituus on 61 kilometriä ja joki alkaa Kaakamajärvestä. Pääuoman pudotus on 70 metriä, jolloin kaltevuudeksi tulee noin 1,15 metriä kilometrille . Kaakamajärveltä ylöspäin voidaan pääuoman rooli antaa karttojen perusteella Tymänkänpurolle, joka alkaa lännessä Tymäkkäjärvestä ja laskee Kaakamajärveen. Purolla on pituutta 2–3 kilometriä. Kaakamojoki laskee Perämereen Kemijoen ja Tornionjoen välissä. Joensuun sivuhaaroilla on yhteisiä uomia Kemijoen suuhaarojen kanssa. Valuma-alue sijaitsee Etelä-Lapissa Tornion, Keminmaan ja Tervolan kuntien alueilla. Sen länsi- ja pohjoispuolella sijaitsee suuri Tornionjoen vesistö ja itä- ja koillispuolella Kemijoen vesistö
Tornionjoen vesistö

Tornionjoen vesistö (vesistöaluetunnus 67 (Suomessa) ja 1 (Ruotsissa) on Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa sijaitseva päävesistöalue, jonka pääuoma Tornionjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen kokonaispinta-ala on 40 131,35 neliökilometriä (km²) (tai 39 789 km² ), josta 14 280 km² kuuluu Suomen puolelle ja 25 851 km² Ruotsille ja 284 km² Norjalle. Suomalaisen alueen järvisyys on 4,63 %.  Kummankin valtion viranomaiset ovat jakaneet vesistöalueen valuma-alueisiin hieman eri tavalla. Tämän vuoksi myös valuma-alueiden numerointi on erilaista. Ruotsissa Tornionjoen vesistöalueelle on annettu numeroksi 1 ja Suomessa numero 67. Koska vesistöalueen pääjoki eli Tornionjoki toimii alajuoksullaan valtioiden välisenä rajajokena, on siellä Suomen puoliset sivujoet ja niiden valuma-alueet kokonaan Suomen puolella ja vastaava tilanne on Ruotsin puolella. Sivujokien väliin jää kuitenkin muita alueita, jotka on koottu Suomen puolella omiksi alueikseen (numeroinnilla 67.1, 67.2, 67.3 ja 67.4)
Näätämöjoen vesistö

Näätämöjoen vesistö (vesistöaluetunnus 69) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Näätämöjoki laskee Barentsinmeren Neidenfjordeniin. Vesistöalueen valuma-alueen pinta-ala on 2 962,48 neliökilometriä, josta 2 354,06 neliökilometriä kuuluu Suomelle ja 608 neliökilometriä Norjalle. Alueen järvisyys on 11,36 %. Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
Uutuanjoen vesistö

Uutuanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 70) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Uutuanjoki laskee Barentsinmeren Neidenfjordeniin. Vesistöalueen pinta-ala on 402,94 neliökilometriä, josta 231,95 neliökilometriä kuuluu Suomelle ja 171 neliökilometriä Norjalle. Alueen järvisyys on 9,14 %. Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
Kemijoen vesistö (Viena)

Kemijoen vesistö (Viena), tai joskus myös Vienan Kemijoen vesistö, (Suomessa vesistöaluetunnus 74) on pääosin Venäjällä Karjalan tasavallassa sijaitseva, mutta myös Suomessa oleva Suomen päävesistöalue, jonka latvavesistä osa ulottuu myös Suomen puolelle. Sen laskujoki Kemijoki, tai myös Vienan Kemijoki, laskee Vienanmereen. Vesistöalueen pinta-ala on 27 700 neliökilometriä, josta 26 403 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle ja 1 297 neliökilometriä Suomen puolelle. Vesistön laskujokena oleva Vienan Kemijoki laskee Vienamereen joen suulla olevan Kemin (ven. Кемь, Kem) kaupungin luona. Joen yläjuoksulla muodostavat järviketjun Kuittijärvet: Ylä-Kuittijärvi, Keski-Kuittijärvi ja Ala-Kuittijärvi. Keski-Kuittijärven rannalla sijaitsee Uhtua eli Kalevala, Ylä-Kuittijärven rannalla Vuokkiniemi. Vienan Kemin suurimpia sivujokia ovat jokeen sen alajuoksulla etelästä laskeva Ohta, keskijuoksulla pohjoisesta laskeva Kepa ja keskijuoksulla etelästä laskeva Tširkkakemijoki, johon laskee lännestä Nuokkijärvi. Ylä-Kuittijärveen laskee pohjoisesta Pistojoki, jonka vesireitin ylin osa ulottuu Suommen puolelle. Pistojoen laajentumana joen keskijuoksulla Venäjän puolella on Pistojärvi. Suomen vesistöaluejaossa Vienan Kemin vesistöalueen Suomen puoleiset osat pääosin käsittävän Vienan Kemin latvavesistöalueen toisessa jakovaiheessa, ovat kokonaan tai osittain Suomen puolella seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen
Kristiinankaupungin taistelu

31. tammikuuta 1918 Kristiinankaupunki valkoisten voitto valkoiset Neuvosto-Venäjäpunaiset Paavo Talvela Frans Aarnio † n. 1 000 70–80 punaistan. 170 venäläistä 5 kaatunutta 9 kaatunutta punaista,7 kaatunutta venäläistä Kristiinankaupungin taistelu oli 31. tammikuuta 1918 Kristiinankaupungissa käyty Suomen sisällissodan taistelu, joka oli osa valkoisten muutama päivä aikaisemmin aloittamaa operaatiota Pohjanmaan venäläisten varuskuntien valtaamiseksi. Venäläisten sotilaiden lisäksi suojeluskuntalaisilla oli vastassaan myös Kristiinankaupungin punakaarti, joka oli pitänyt paikkakunnalla järjestystä syksyn 1917 yleislakosta saakka. Kyseessä oli Etelä- ja Keski-Pohjanmaan ainoa punaisten ja valkoisten välinen taistelu sisällissodassa. Suomessa vallinnut elintarvikepula oli aiheuttanut levottomuuksia myös Kristiinankaupungissa jo kesän ja syksyn 1917 aikana. Elokuun alussa väkijoukko hyökkäsi poliisiasemalle, minkä johdosta paikkakunnalle perustettiin kunnallinen suojeluskunta Joensuun ohella ensimmäisenä kaupunkina koko maassa. Työläisten radikalisoituminen johtui kaupungin vähävaraisen työväestön ja maaseudun asukkaiden välisestä vastakkainasettelusta. Maalaisten koettiin käyttävän elinarvikepulaa hyväkseen, heidän tullessaan kaupunkiin myymään elintarvikkeita korkeilla hinnoilla. Työläisten ja maaseudulta tulleiden välillä nähtiin myös väkivaltaisia nujakoita
Matti Piirainen

Jouko Matti Olavi Piirainen (s. 15. kesäkuuta 1950 Kuhmo) on suomalainen journalisti, joka työskenteli pitkään kainuulaisten ja koillismaalaisten sanomalehtien päätoimittajana. Matti Piirainen syntyi agrologi Toivo Olavi Piiraisen ja Vappu Edit Niskasen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1973 on lehtori Leena Maija Vanninen. Piirainen tuli ylippilaaksi 1971 ja valmistui Sanoman toimittajakoulusta 1976. Hän oli toimittaja Ilta-Sanomissa 1977–1980 ja Talouselämässä 1980–1981. Kuhmolaisen päätoimittajana Piirainen työskenteli 1981–1987 ja Koillissanomien päätoimittajana ja toimitusjohtajana 1987–1994. Kainuun Sanomien vastaavaksi päätoimittajaksi hänet nimitettiin vuonna 1995. Piirainen jäi tästä tehtävästä eläkkeelle 2013.
Haukiveden–Kallaveden alue

Haukiveden–Kallaveden alue (vesistöaluetunnus 04.2) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 9 547,36 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 27,67 %. Vesistön alueen alarajana on Savonlinna, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 50 575,73 neliökilometriä ja järvisyys 17,46 %. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
Oriveden–Pyhäselän alue

Oriveden–Pyhäselän alue (vesistöaluetunnus 04.3) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 5 951,21 neliökilometriä, ja josta 5 736,52 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 214,69 kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 26,3 %. Vesistön alueen alarajana on Orivirta, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 17 345,23 neliökilometriä ja järvisyys 16,55 %. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
Espanjan Neitsytsaaret

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa Espanjan Neitsytsaaret (tunnetaan myös nimillä Passagesaaret ja Puerto Ricon Neitsytsaaret) ovat Karibialla sijaitseva saariryhmä, joka on hallinnollisesti osa Puerto Ricoa ja sijaitsee sen pääsaaresta itään. Puertoricolaiset turistikirjoitukset käyttävät saarista nimeä Espanjan Neitsytsaaret, mutta useimmat kartat eivät pidä saaria osana Neitsytsaarien aluetta. Osana Puerto Ricoa Espanjan Neitsytsaaret kuuluvat Yhdysvalloille, mutta ne kuuluivat Espanjalle ennen Espanjan–Yhdysvaltain sotaa vuonna 1898. Tämän takia saarilla puhutaan englantia ja espanjaa. Saariryhmän pääsaaret ovat Culebra ja Vieques, joiden lisäksi on useita pieniä saaria. Culebran pienempi saari on osa Culebran kansallispuistoa. Suuri osa Viequesta on osa Vieques'n kansallispuistoa, joka oli alun perin Yhdysvaltain laivaston käytössä.
Juojärven reitin valuma-alue

Juojärven reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 04.7) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 2 073,7 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 22,01 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Palokki. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
Koitajoen valuma-alue

Koitajoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 04.9) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 6 629,96 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 10,42 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Rahkeenvesi. Ensimmäisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
Nuasjärven–Kiimasjärven alue

Nuasjärven–Kiimasjärven alue (vesistöaluetunnus 59.8) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 2 529,68 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 11,66 %. Vesistön alueen alarajana on Ämmäkosken voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 4 778,49 neliökilometriä ja järvisyys 11,72 %. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
Jaakko Laitinen (lääkäri)

Jaakko Laitinen (s. 10. helmikuuta 1938 Varkaus) on suomalainen Turussa asuva lääketieteen lisensiaatti ja kirjailija. Laitinen valmistui Turun yliopistosta lääketieteen lisensiaatiksi 1965 ja kirurgian erikoislääkäriksi 1972 sekä fysiatrian erikoislääkäriksi 1973. Hän toimi ennen eläkkeelle jäämistään kuntoutusylilääkärinä. Laitinen oli kaupunginvaltuutettuna ja osallistui Lääkärit ydinsotaa vastaan-järjestön toimintaan. Hän teki usean kuukauden pituiset tutkimusmatkat Kiinaan, Intiaan ja Mongoliaan tutustuen buddhalaisuuteen ja vaihtoehtoiseen lääketieteeseen.
Kemijärven–Pelkosenniemen alue

Kemijärven–Pelkosenniemen alue (vesistöaluetunnus 65.3) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 5 989,34 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 10,27 %. Vesistön alueen alarajana on Seitakorvan voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 27 424,02 neliökilometriä ja järvisyys 5,16 %. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
Ala-Ounasjoen alue

Ala-Ounasjoen alue (vesistöaluetunnus 65.5) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 7 127,25 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,49 %. Vesistön alueen alarajana on Kemijoki, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 13 852,78 neliökilometriä ja järvisyys 2,82 %. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
Spike Chunsoft

Spike Chunsoft on japanilainen videopelien kehittäjä ja julkaisija. Yrityksen on perustanut Koichi Nakamura vuonna 1984 nimellä Chunsoft. Yhtiö sulautui Spike-yhtiön kanssa vuonna 2012, jolloin nimi vaihdettiin. Dwango omistaa yhtiön. Yhtiön on muun muassa kehittänyt ensimmäiset viisi Dragon Quest -sarjan peliä, jotka on julkaissut Enix.
Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alue

Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.4) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 3 193,26 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 11,4 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Syvinkisalmi. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
Keuruun reitin valuma-alue

Keuruun reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.6) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 2 027,52 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 11,45 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Vilppulankoski. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
Inarin alue

Inarin alue (vesistöaluetunnus 71.1) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 4 943,64 neliökilometriä, ja josta 4 923,00 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 20,64 neliökilometriä kuuluu Norjan ja Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 29,69 %. Suomen puolisen vesistöalueen alarajana on valtakunnanraja, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 14 491,60 neliökilometriä. Koko vesistön pinta-ala on 14 512,34 neliökilometriä ja sen järvisyys on 12,38 %. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
Menesjoen valuma-alue

Menesjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 71.7) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 468,28 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 4,09 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Paatari. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat neljä aluetta tai valuma-aluetta :
Lemmenjoen valuma-alue

Lemmenjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 71.8) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 686,77 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,96 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Paatari. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta :
Forever (kuntosaliketju)

Forever (viralliselta toiminimeltään FD Group Oy ) on suomalainen liikuntakeskusketju. Helmikuussa 2018 Pihlajalinna ilmoitti ostavansa enemmistön Forever-ketjusta.
Kangosjärven–Muonion alue

Kangosjärven–Muonion alue (vesistöaluetunnus 67.4) on Tornionjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 3 839,82 neliökilometriä, ja josta 1 853,22 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 1 986,6 neliökilometriä kuuluu Ruotsin puolelle. Alueen järvisyys on 4,15 %. Vesistön alueen alarajana on Pakajoki, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 11 664,31 neliökilometriä ja sen järvisyys on 3,58 %. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
Kuttasen–Kaaresuvannon alue

Kuttasen–Kaaresuvannon alue (vesistöaluetunnus 67.5) on Tornionjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 2 943,09 neliökilometriä, ja josta 1 677,65 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 1 265,44 neliökilometriä kuuluu Ruotsin puolelle. Alueen järvisyys on 3,86 %. Vesistön alueen alarajana on Palojoki, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 7 824,49 neliökilometriä ja sen järvisyys on 3,3 %. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta :
Kostonjoen valuma-alue

Kostonjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 61.6) on Iijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 938,178 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 8,88 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Iijoki. Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
Kuusamon keskustaajama

65°57′50″N, 29°11′20″E Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Tilastokeskus. Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2022 mukaiset. Kuusamon keskustaajama (myös Kuusamon kirkonkylä ennen vuonna 2000 tapahtunutta kaupunkinimityksen käyttöönottoa) on Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsevan Kuusamon kaupungin hallinnollinen keskus. Vuoden 2022 lopussa taajamassa oli 8 305 asukasta, ja sen maapinta-ala oli 15,98 neliökilometriä. Kuusamon keskustaajaman välittömässä läheisyydessä kaakon suunnassa sijaitsee Tolpanniemi, joka muodostaa keskustaajamasta erillisen taajaman. Tolpanniemen asukasluku on 1 164 ja maapinta-ala 2,07 neliökilometriä. Keskustaajaman asuinalueita ovat etelässä Toranki ja Torangintaus, pohjoisessa Nilonkangas. Taajamassa ja sen läheisyydessä on useita järviä. Kuusamon Pyhän Ristin kirkko sijaitsee Kuusamojärven ja Torangin välisellä alueella. Taajaman länsipuolella on Nilonjärvi, joka tunnetaan myös nimellä Leskelänjärvi
Timo Otonkoski

Timo Pyry Juhani Otonkoski (s. 23. helmikuuta 1956 Helsinki) on suomalainen kantasolututkimuksiin erikoistunut ylilääkäri ja Helsingin yliopiston professori. Otonkoski valmistui Helsingin yliopistosta lääketieteen lisensiaatiksi 1981 ja lääketieteen tohtoriksi 1989.Helsingin yliopistossa valmistuneen väitöskirjan aiheena oli a Functional maturation of the human endocrine pancreas during fetal development: an in vitro study (Ihmisen endokriinisen haiman toiminnallinen kypsyminen sikiön kehityksen aikana: in vitro -tutkimus). Hän on toiminut vuodesta 2012 alkaen lääketieteellisen kantasolututkimuksen professorina Helsingin yliopistossa. Otonkoski on toiminut Helsingin yliopiston lastensairaalan ylilääkärinä vuodesta 2007 lähtien. Otonkoski sai vuonna 2018 Matti Äyräpään palkinnon tyypin 1 diabeteksen kantasolututkimuksista. Otonkosken johtama työryhmä on löytänyt TYK2-geenin, jonka toimintaa estämällä voidaan pysäyttää insuliinia tuottavien beetasolujen tuho. Beetasolujen tuho taas aiheuttaa tyypin 1 diabeteksen puhkeamisen. Tutkimustuloksen toivotaan auttavan tyypin 1 diabeteksen estolääkkeen kehittämiseen tyypin 1 diabeteksen riskiryhmille.
Tolpanniemi

65°56′53″N, 29°14′17″E Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Tilastokeskus. Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2016 mukaiset. Tolpanniemi on taajama Kuusamon kaupungissa Pohjois-Pohjanmaalla. Vuoden 2016 lopussa taajamassa oli 1 235 asukasta, ja sen maapinta-ala oli 2,07 neliökilometriä. Tolpanniemi sijaitsee sitä paljon suuremman Kuusamon keskustaajaman välittömässä läheisyydessä, mutta määritellään silti erilliseksi taajamaksi. Tolpanniemeä rajaavat pohjoisessa, idässä ja etelässä Kuusamojärvi ja lännessä Toranki. Pohjoisen suunnalla Vihtasalmi erottaa Tolpanniemen Vihtasaaresta. Tolpanniemellä sijaitsee Isosuo-niminen suo. Soiden ja taajama-alueen asuinrakennusten lisäksi Tolpanniemellä on jonkin verran maataloutta, mutta muutoin alue on metsäistä. Tolpanniemeltä johtaa länteen Kuusamon keskustaajamaan kaksi tieyhteyttä, jotka kulkevat melko kapeita järvien välisiä kannaksia pitkin