nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Hilkka Ahmala

Hilkka Kyllikki Ahmala (myös. Viitanen, 12. marraskuuta 1915 Helsinki – 2. maaliskuuta 1972 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, joka 1950–1960-luvuilla oli yksi tunnetuimmista suomalaisen työväenlehdistön toimittajista. Hän oli jo ennen sotavuosia aktiivisesti mukana maanalaisessa kommunistisessa liikkeessä ja joutui toimintansa vuoksi myös vankilaan. Kansakoulun käynyt Ahmala työskenteli Elannon maitokaupan myyjänä ja lähti 1930-luvun puolivälissä mukaan kielletyn Suomen Kommunistisen Puolueen toimintaan. Etsivä Keskuspoliisi raportoi hänestä ensimmäisen kerran vuonna 1935. Hän oli Jenny Pajusen ohella yksi sotaa edeltävien vuosien työläisnaisista, joka liikkui aktiivisesti Suomen harvalukuisen vasemmistoälymystön piirissä. Ahmala oli mukana muun muassa Helsingin Työväen Näyttämön toiminnassa, jossa hän näyttelemisen lisäksi lausui runoja. Vuosikymmenen lopulla Ahmala työskenteli kommunistien julkaiseman Kirjallisuuslehden konttorissa ja välirauhan aikana 1940–1941 lyhytaikaiseksi jääneen Suomen-Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seuran toimistossa. Jatkosodan sytyttyä vuonna 1941, hänen kotoaan löydettiin laittomia lentolehtisiä ja Ahmala suljettiin turvasäilöön. Moskovan välirauhan jälkeen 1944 hän siirtyi Vapaan Sanan toimitukseen ja sieltä edelleen vuonna 1957 perustettuun Kansan Uutisiin
Leo Lehmussaari

Karl Alf Leo Lehmussaari (26. huhtikuuta 1894 Pori – 20. heinäkuuta 1917) oli suomalainen taidemaalari. Lehmussaari opiskeli Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1910–1915 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1916–1917.
Tauno Sarantola

Tauno Johannes Sarantola (15. elokuuta 1930 Noormarkku – 3. syyskuuta 2006 Helsinki) oli rovasti, joka työskenteli useissa Helsingin seurakunnissa. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin koelyseosta 1950 ja vihittiin papiksi 1956. Hän työskenteli ylioppilaspappina 1968–1961 ja Kulosaaren seurakunnan vt. kirkkoherrana 1961–1962. Oltuaan muutaman vuoden Meilahden seurakunnassa hänet valittiin 1967 Kulosaaren kirkkoherraksi, jota tehtävää hän hoiti vuoteen 1985. Tämän jälkeen hän toimi Töölön seurakunnan kappalaisena eläkkeelle siirtymiseensä 1992 saakka. Sarantola muistetaan sanavalmiina ja avarakatseisena. Hänen saarnansa käsittelivät sekä maailman isoja ongelmia että pienen ihmisen vaikeuksia. Kulosaaressa hän sai camillomaisen olemuksensa mukaan lempinimen ”Isä Tauno”. Hänen pitkäaikainen harrastuksensa oli työskentely kristillisen taiteen parissa
Kiikka (taajama)

Koordinaatit: 61°19′09″N, 22°46′34″E Kiikka on taajama ja kylä Sastamalan kaupungissa Pirkanmaalla. Taajama oli entisen Kiikan kunnan keskusta, ja vuoden 2009 kuntaliitokseen asti toinen Äetsän kunnan taajamista. Se sijaitsee Kokemäenjoen rannalla kaupungin keskustan ja Pehulan taajaman välissä. Vuonna 2014 taajaman asukasluku oli 1 252. Kiikan taajama koostuu yhteenkasvaneista Kiikan ja Meskalan kylistä. Kiikka on ollut olemassa viimeistään vuonna 1250, mutta myös Meskala sekä muutamat lähikylät ovat peräisin varhaiskeskiajalta. Kiikasta on löytynyt esihistoriallinen kalmisto ja kirkonmäeltä on löytynyt merovingiaikainen hopea-aarre. Perimätiedon mukaan Meskalassa olisi ollut jo keskiajalla kirkko, mutta ensimmäinen Kiikan kirkko rakennettiin vuonna 1696. Nykyinen Kiikan kirkko on vuodelta 1806. Kiikan entinen rautatieasema, joka avattiin vuonna 1895 ja suljettiin vuonna 1983, sijaitsee nykyisen taajama-alueen itäpuolella. Kirkon edustalla kulkee niin sanottu Kiikan raitti, joka edustaa 1920- ja 1930-lukujen jugend-tyylistä arkkitehtuuria. Kiikassa on alakoulu, yläkoulu, kauppa, asiamiesposti, pankki, uimahalli ja apteekki
Eckernfördenlahti

Eckernfördenlahti (saks. Eckernförder Bucht) on Jyllannin niemimaalla, Pohjois-Saksassa, Schleswig-Holsteinin osavaltiossa sijaitseva ja Kielinlahdesta erkaneva Itämeren lahti. Se on noin 17 kilometriä pitkä ja pinta-alaltaan noin 80 neliökilometriä. Lahti erottaa Dänischer Wohldin ja Schwansenin niemet toisistaan. Lahden perukassa on Eckernförden kaupunki. Muita merkittäviä paikkakuntia lahde rannalla ovat Schwedeneck ja Waabs.
Bagdadin pommi-isku heinäkuussa 2016

Bagdadin pommi-isku heinäkuussa 2016 tehtiin sunnuntain vastaisena yönä 3. heinäkuuta Karradan ostosalueella Irakin pääkaupungissa Bagdadissa. Monet ihmiset olivat tulleet tekemään ostoksia juhliakseen ramadanin eli islamin paastokuukauden päättymistä, kun autopommi räjähti hieman puolenyön jälkeen. Terrori-iskussa kuoli yli 290 ihmistä. Äärijärjestö Isis on ilmoittautunut iskun tekijäksi. Iskujen jälkeen Irakin sisäministeri Mohammed Al-Ghabban ilmoitti eroavansa.
Aleksandr Poskrjobyšev

Aleksandr Nikolajevitš Poskrjobyšev (ven. Александр Николаевич Поскрёбышев, 7. elokuuta 1891 Slobodskoi – 3. tammikuuta 1965 Moskova) oli Josif Stalinin henkilökohtainen sihteeri vuosina 1935–1952. Poskrjobyšev oli sihteerintyönsä ohella päällikkönä niin sanotussa erikoisosastossa, joka valvoi valtio- ja puolue-elinten toimintaa, myös turvallisuus- ja tiedusteluelinten osalta. Hän teki Stalinin käyttöön poliittisia muistioita. Hän oli tärkeä lenkki pääsihteerin ja ulkomaailman välillä siten, että hän saattoi päättää, mitkä asiat kulkevat Stalin arvioitavaksi ja päätettäväksi.
Herdalerin taistelu

Herdalerin taistelu käytiin Olavi Pyhän sotajoukon ja eteläsuomalaisten välillä vuonna 1008 Uudellamaalla. Myöhemmin Norjan kuninkaaksi kohonneen Olavi Pyhän kerrotaan Snorri Sturlusonin vuoden 1230 tienoilla kirjoittamassa Heimskringlassa tehneen teini-iässä viikinkiretken Itämerelle. Hänen kerrotaan ensin ryöstelleen Mälarin aluetta Ruotsissa ja pysähtyneen joksikin aikaa Sigtunan lähistölle. Seuraavaksi hän purjehti Saarenmaalle yllättäen paikalliset, jotka aluksi lupautuivat suostumaan Olavin vaatimuksiin. Saarenmaalaiset kuitenkin lopulta hyökkäsivät Olavin ja hänen miestensä kimppuun, mutta Olavin retkikunta selvisi syntyneestä taistelusta. Tämän jälkeen Olavi purjehti miehineen ryöstelemään Suomen rannikkoa, jota saagoissa kutsutaan nimellä Balagaardssida – roviorannikko. He jalkautuivat lopulta syvemmälle sisämaahan, jossa asukkaat olivat jo hylänneet asumuksensa ja tyhjentäneet ne arvoesineistä. Suunnatessaan takaisin laivoilleen Olavi ja hänen miehensä joutuivat suomalaisten väijytyksen kohteeksi menettäen useita miehiä. Olavi pääsi jäljelle jääneiden miestensä kanssa kuitenkin takaisin laivoilleen myrskyn samalla noustessa. Olavi käski tästä huolimatta laivat liikkeelle purjehtien rannikkoa pitkin. Suomalaisten kerrotaan Heimskringlassa lähteneen takaa-ajoon ja edenneen saman matkan maata pitkin kuin Olavi eteni laivoineen. Olavin onnistui miehineen kuitenkin päästä lopulta pakoon
M/S Berlin

M/S Berlin on Scandlinesin omistama autolautta. Berlin on valmistunut vuonna 2016 ja se liikennöi Saksan Rostockin ja Tanskan Gedserin välillä. Matka-aika on 1 h 45 min. M/S Berlin korvasi aiemmin samalla reitillä liikennöineen M/S Prins Joachhim- nimisen aluksen. Alus on nimetty Saksan pääkaupungin Berliinin mukaan.
Högbensjön

Högbensjön on järvi läntisellä Uudellamaalla Raaseporin (entisen Karjaan) ja Inkoon kuntien alueella. Sen pinta-ala on 2,9 neliökilometriä, syvyys 6,49 metriä ja pinnankorkeus 28,8 metriä. Järvi kuuluu Bruksträsketin valuma-alueeseen (81.070).
Linnankosken lukio

Linnankosken lukio on suomenkielinen vuonna 1895 perustettu lukio Porvoossa. Päivälukiossa on noin 680 opiskelijaa ja 50 opettajaa. Lukiossa toimii myös aikuislinja. Rehtorina toimii Kaisa Leppävuori. Nykyinen lukiorakennus valmistui 1953, ja sen yhteyteen valmistui laajennusosa vuonna 2000. Lukiorakennukseen tehtiin sisäilmaremontti ja peruskorjaus vuosina 2017–2018. Lähde
Madonna (Akseli Gallen-Kallelan maalaus)

Madonna on Akseli Gallen-Kallelan tekemä, vuonna 1891 syntynyt maalaus. Madonna kuvaa Gallen-Kallelan puolisoa Marya nuorena äitinä. Hän imettää tytärtään Marjattaa. Maalauksen taustalla on esineistö, joka edustaa useita kulttuureita. Se on aseteltu näyttämölliseksi kokonaisuudeksi. Mukana on Pariisin kaupoista hankittua itämaista esineistöä ja häämatkalta Karjalasta kerättyjä muistoja. Nuoren taiteilijan perhe asui maalauksen syntyaikaan vuokralla Helsingin maalaiskunnassa olleen Malmin Villa Christiansbergissä. Madonnan taustalla on lukuisia yksityiskohtia Malmin kodin sisustuksesta. Maalauksessa näkyvät muun muassa Aino-triptyykin luonnos, sekä maisemamaalaus Vuokatti ja Pöllyvaara. Gallen-Kallelan Museossa kesällä 2016 järjestetyn Malmin madonna -näyttelyn aiheena on Madonna-maalaus. Sen ympärillä on alkuperäisiä, matkoilla kerättyjä ja Malmin kodin sisustukseen 1891–1892 kuuluneita erikoisuuksia. Näyttelyssä on nähtävissä myös muun muassa tuohivirsut, karhunleuka, pettuleipää ja lampetit
Patrice Garande

Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat. Patrice Garande (s. 27. marraskuuta 1960) on ranskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen hyökkääjä. Garande hankki jalkapallo-oppinsa AS Saint-Étiennen joukkueessa, jonka edustusjoukkueessa hän debytoi kaudella 1977/78. Peliaika seurassa oli kuitenkin kortilla ja Garande istui lähinnä vaihtopenkillä Laurent Rousseyn ja Laurent Paganellin saadessa enemmän vastuuta. Kaudella 1979/80 Garande pelasi sveitsiläisessa CS Chênois'ssa, josta siirtyi US Orléansiin. Hyvä kausi seurassa poiki Garandelle ammattilaissopimuksen AJ Auxerreen, johon hän siirtyi kesällä 1981. Auxerressa vastuuta alkoi tulla ja läpimurtonsa Garande teki kaudella 1983/84 iskien 21 liigamaalia pelaamissaan 34 ottelussa. Garande jätti Auxerren kesällä 1986 ja siirtyi FC Nantes'n paitaan. Hänestä haettiin korvaajaa Vahid Halilhodžićille, mutta kausi oli Garanden osalta heikko ja hän palasikin jo kesällä 1987 AS Saint-Étienneen. Hän pelasi uransa loppuvuodet eri liigaseuroissa ja vuodet 1993–1995 alemmilla sarjatasoilla FC Bourgesin ja Orléansin joukkueissa
Vöyrin marssi

Vöyrin marssi (myös Suojeluskunnat Suomenmaassa) on Suomen sisällissodan alkuvaiheessa syntynyt valkoisten marssilaulu. Laulu on syntynyt Vapaussodan aikana talvella 1918 Haapajärvellä Lapuan suojeluskunnan toimesta Lakaluoman kylän kansakoulun opettaja Pekka Siimestön johdolla.. Laulu sisältää viittauksia niin senaattori Allan Serlachiuksen perustamaan ja Gaston Ahrenbergin komentamaan ratsastavaan poliisikomennuskuntaan, suojeluskuntiin kuin myös jääkäriliikkeeseen. Laulun nimi viittaa Vöyrin sotakouluun. Suojeluskunnat Suomenmaassa järjestystä vaatii, kaikki ryssät maasta pois ja alas punakaarti. Hei! Saksanniemi, Jääkärijoukko, Lapuan ja Härmän loukko, Vöyri, Kauhava ja muut. Jääkäreillä mukanaan on menestys ja onni, meikäläisten vyöllä riippuu saksalainen pommi. Hei! Saksanniemi, Jääkärijoukko, Lapuan ja Härmän loukko, Vöyri, Kauhava ja muut. Pikkuryssät Pietarissa näkee pahaa unta, Venäjä on rajamaa ja Suomi valtakunta. Hei! Saksanniemi, Jääkärijoukko, Lapuan ja Härmän loukko, Vöyri, Kauhava ja muut. Eespäin veikot, pelko pois ja rivakasti tahti, suojeluskunnat Suomenmaan on vapauden vahti
Surge (virvoitusjuoma)

Surge eli SURGE on The Coca-Cola Companyn tuottama ja markkinoima sitruksen makuinen virvoitusjuoma. Se tuotiin markkinoille alun perin vuonna 1996 Mountain Dew’n ”haastajaksi” yrityksenä vähentää PepsiCo:n asiakkaiden määrää. Surgea myydään muun muassa Yhdysvalloissa. Norjassa sitä on myyty nimellä ”Urge”.
Nizzan isku 2016

Nizzan isku 2016 oli Nizzassa, Ranskassa 14. heinäkuuta 2016 tapahtunut autoisku. Iskun teki Mohamed Lahouaiej Bouhlel ajamalla kuorma-autolla väkijoukkoon Promenade des Anglais -rantakadulla. Iskussa kuoli 85 ja haavoittui 202 ihmistä, joista 50 oli kriittisessä tilassa. Ihmiset olivat kerääntyneet rantakadulle katsomaan Ranskan kansallispäivän kunniaksi järjestettyä ilotulitusta. Silminnäkijähavaintojen mukaan kuorma-autoa ajettiin lähes 90 km/h nopeudella. Isku on kaikkien aikojen tuhoisin autolla tehty terrori-isku lukuun ottamatta autopommi-iskuja. Poliisi ampui auton kuljettajan, 31-vuotiaan Mohamed Lahouaiej Bouhlelin, jolla oli myös aiempaa rikostaustaa. Hänellä oli sekä Tunisian että Ranskan kansalaisuus. Iskussa käytetystä Renault Midlum -merkkisestä kuorma-autosta löytyi muun muassa tekijän kahdet henkilöllisyyspaperit, pistooli, rynnäkkökivääri, asejäljitelmiä ja kranaatti. Tekijä oli eronnut ja hänellä on kolme lasta. Nizzan isku on pahin yksittäisen ihmisen suorittama veriteko länsimaissa
Viimeinen metro

Viimeinen metro (Le Dernier Métro) on François Truffaut’n ohjaama ranskalainen draamaelokuva vuodelta 1980. Truffaut teki myös käsikirjoituksen yhdessä Suzanne Schiffmanin ja Jean-Claude Grumbergin kanssa. Elokuvan pääkuvaajana toimi Néstor Almendros, ja sen musiikin teki Georges Delerue. Viimeinen metro kertoo teatteriseurueesta natsi-Saksan miehittämässä Pariisissa toisen maailmansodan aikana. Vuonna 1942 menestynyt juutalainen teatteriohjaaja Lucas Steiner (Heinz Bennent) joutuu piiloutumaan saksalaisilta teatterinsa kellariin ja antaa teatterinpidon vaimolleen Marionille (Catherine Deneuve), joka valehtelee muille Lucasin paenneen maasta. Marion yrittää pysyä väleissä natsimielisen kriitikon Daxiat’n (Jean-Louis Richard) kanssa ja rakastuu teatterinsa tähtinäyttelijään (Gérard Depardieu), joka toimii vastarintaliikkeessä. Lucas yrittää jatkaa näytelmän ohjaamista kellarista käsin antamalla Marionille ohjeita. Käsikirjoitustyön pohjaksi Truffaut ja hänen kirjoittajakumppaninsa Suzanne Schiffman kävivät läpi arkistoja, muistelmia ja kirjallisuutta tutustuakseen miehitysajan teattereiden historiaan. Elokuvan nimeä innoitti tieto, että miehitysvuosien ulkonaliikkumiskiellon takia pariisilaisten oli syytä pitää huolta, että ehtivät illan viimeiseen metrojunaan. Elokuvan rahoituksessa oli historiallisen aiheen vuoksi vaikeuksia, ja monet levittäjäyhtiöt hylkäsivät käsikirjoituksen. Viimeisestä metrosta tuli kuitenkin suuri menestys lippuluukulla. Marion Steinerin rooliin Truffaut valitsi Catherine Deneuven, jonka hän sanoo tulkinneen erinomaisesti hahmon kaksoiselämää
Ammattiopisto Livia

Ammattiopisto Livia on Kaarinan, Paimion ja Paraisten kaupungeissa toimiva kaksikielinen ammattioppilaitos. Siellä opiskelee noin 1 000 opiskelijaa. Oppilaitos on perustettu 1.1.2011 Kaarinan, Paimion ja Paraisten kaupunkien ammatillisen koulutusten yhdistyessä. Uuteen Peimarin koulutuskuntayhtymään ja sen Ammattiopisto Liviaan siirtyivät aiemmat Kaarinan sosiaali- ja terveysalan oppilaitos, Suomen kalatalous- ja ympäristöinstituutti sekä Varsinais-Suomen maaseutuoppilaitos. Ammattiopistoon kuuluu kolme opistoa neljässä eri toimipisteessä:
Philippe Buonarroti

Filippo Michele Buonarroti (ransk. Philippe; 11. marraskuuta 1761 Pisa, Toscanan suurherttuakunta – 17. syyskuuta 1837 Pariisi, Ranska) oli italialaissyntyinen ranskalainen vallankumouksellinen ja utopistinen sosialisti. Hän välitti 1820- ja 1830-luvuilla Babeufin aatemaailman vallankumouksellisten seuraavalle sukupolvelle ja vaikutti siten varhaisen kommunismin kehitykseen. Buonarroti syntyi vanhaan toscanalaiseen aatelissukuun, johon oli kuulunut myös 1500-luvulla elänyt kuvanveistäjä Michelangelo Buonarroti. Hän opiskeli Pisan yliopistossa lakitiedettä ja kirjallisuutta, ja toimi vuodesta 1782 asianajajana Pisassa. Vuonna 1787 hän alkoi julkaista Gazetta universale -nimistä lehteä, jossa hän tuki ranskalaisen filosofi Jean-Jacques Rousseaun vallankumousoppeja. Tämän seurauksena viranomaiset karkottivat hänet Toscanasta. Vapaamuurareihin kuulunut Buonarroti sai aatteellisia vaikutteita myös Baijerin Illuminateilta. Ranskan vallankumousta tukenut Buonarroti siirtyi vuonna 1789 Pasquale Paolin johtamalle Korsikalle, mutta joutui karkotetuksi sieltäkin ja oli jonkin aikaa vankeudessa Toscanassa. Vuonna 1793 hän muutti Pariisiin, jossa hän liittyi jakobiineihin ja sai Ranskan kansalaisuuden
Gabriel Bonnot de Mably

Gabriel Bonnot de Mably (myös Abbé de Mably; 14. maaliskuuta 1709 Grenoble – 2. huhtikuuta 1785 Pariisi) oli ranskalainen yhteiskuntafilosofi, historioitsija ja aikanaan suosittu poliittinen kirjailija. Mably kävi Saint-Sulpicen pappisseminaarin ja eteni pappisurallaan alidiakoniksi. Hän pääsi myöhemmin Ranskan ulkoministerinä toimineen kardinaali Pierre Guérin de Tencinin avustajaksi ja neuvotteli vuonna 1743 tämän edustajana Preussin lähettilään kanssa liiton solmimisesta Ranskan ja Preussin välille Itävaltaa vastaan. Mably hylkäsi vuonna 1746 myös diplomaattiuransa ja omistautui kirjalliselle työlleen. Hänen varhaisin julkaisunsa oli 1740 ilmestynyt Parallèles des Romains et des Français, jossa hän puolusti yksinvaltiutta. Vuonna 1763 ilmestyneessä teoksessaan Entretiens de Phocion, sur l'introduction de la morale avec la politique hän asetti antiikin Spartan hyvän yhteiskunnan esikuvaksi. Mablyn ajattelu muistutti myöhemmin Jean-Jacques Rousseaun yhteiskuntafilosofiaa. Mably muun muassa vastusti fysiokraattien näkemyksiä ja piti yksityisen omistuksen yhteiskunnallisia vaikutuksia kielteisinä. Hän ehdotti muun muassa omaisuuden periytymisen lakkauttamista taloudellisen epätasa-arvon rajoittamiseksi. Mablyn ajattelussa on tämän vuoksi nähty yhtymäkohtia myöhempään sosialismiin ja kommunismiin
Stephen Dodson Ramseur

Stephen Dodson Ramseur (31. toukokuuta 1837 Lincolnton, Pohjois-Carolina – 20. lokakuuta 1864) oli yhdysvaltalainen sotilas, joka palveli Konfederaation kenraalina Yhdysvaltain sisällissodassa. Ennen sodan syttymistä hän oli opiskellut West Pointissa ja oli Yhdysvaltain armeijan sotilasarvoltaan vänrikki. Ramseur osallistui useisiin suuriin sisällissodan taisteluihin muun muassa Gettysburgissa ja Wildernessissa. Hänen viimeiseksi taistelukseen jäi lokakuussa 1864 käyty Cedar Creekin taistelu, jossa hän jäi haavoittuneena Philip Sheridanin joukkojen vangiksi ja kuoli pian tämän jälkeen saamiinsa vammoihin. Ennen Cedar Creekia Ramseur oli haavoittunut jo kolme kertaa aiemmin (Malvern Hillissä, Chancellorsvillessa ja Bloody Anglessa). Kuollessaan Ramseur oli kenraaliluutnantti. Ramseur ihastui kesken sisällissodan serkkuunsa Ellen Richmondiin, jonka kanssa hän meni naimisiin lokakuussa 1863.
Salomoninpitta

Silmälläpidettävä  Pitta anerythraRothschild, 1901 Salomoninpitta Wikispeciesissä Salomoninpitta Commonsissa Salomoninpitta (Pitta anerythra) on pittojen heimoon kuuluva varpuslintu. Salomoninpittaa tavataan Papua-Uusi-Guinealle kuuluvalla Bougainvillen saarella ja Salomonsaarille kuuluvilla Choiseulin ja Santa Isabelin saarilla, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 13 200 km2. Lajin populaatioksi on ravioitu 2 500–10 000 yksilöä, ja se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.
Aleppon koodeksi

Aleppon koodeksi on 900-luvun alkupuolella kirjoitettu käsikirjoitus heprealaisesta Raamatusta. Aleppon koodeksi on yksi vanhimmista nykypäiviin säilyneistä hepreankielisistä Raamatun käsikirjoituksista. Sitä pidetään tärkeimpänä kopiona alkuperäisestä masoreettisesta tekstistä. Nykypäiviin on säilynyt vajaat kaksi kolmasosaa sivuista ja ne kuuluvat Israelin kansallismuseon kokoelmiin. Aleppon koodeksia vanhempia, koko Heprealaisen Raamatun sisältäviä käsikirjoituksia ei ole säilynyt. Muista saman aikakauden käsikirjoituksista Leningradin koodeksi on hieman Aleppon koodeksia uudempi ja Kairon koodeksi puolestaan hieman vanhempi. Kairon koodeksi kuitenkin sisältää vain profeettojen kirjat, joten Aleppon koodeksi on vanhin tunnettu hepreankielinen käsikirjoitus, joka on joskus sisältänyt kaikki heprealaisen raamatun kirjat. Koodeksi kirjoitettiin noin vuonna 930 Tiberiasin kaupungissa Israelissa. Konsonanttimerkit on kirjoittanut kirjuri Shlomo ben Buya'a. Masoreettiset vokaalimerkinnät ja kommentaarit on tehty ben Asherin koulukunnan mukaisesti, ja koodeksin merkintöjen mukaan Aaron ben Asher olisi tehnyt nämä merkinnät jopa henkilökohtaisesti. Koodeksin arvoa nostaa se, että Shlomo ben Buya’a oli tunnetusta suvusta, joka oli erikoistunut konsonanttimerkkisen raamatuntekstin kopioimiseen. Aaron ben Asherin masoreettisia merkintöjä ja kommentteja puolestaan pidetään usein ben Asherin masoreettisuvun parhaina
SpaceX CRS-10

SpaceX CRS-10 (myös SpX-10) oli SpaceX:n rahtilento kansainväliselle avaruusasemalle. Yhtiön Falcon 9 Full Thrust -raketti laukaisi Dragon-rahtikapselin hyötykuormineen 19. helmikuuta 2017 kello 14.39 UTC-aikaa. Lento kuuluu NASAn Commercial Resupply Services -ohjelmaan. CRS-10 oli yksi 12 alkuperäisestä CRS-ohjelman puitteissa SpaceX:ltä tilatuista kansainvälisen avaruusaseman rahtilennoista. Lento oli alun perin tarkoitus laukaista 13. maaliskuuta 2016, mutta sitä lykättiin ensin 10. kesäkuuta, sitten 1. elokuuta ja lopulta 21. marraskuuta. Ajankohtaa ehdittiin tässä välissä aikaistaa 11
Se murhaa joka osaa

Se murhaa joka osaa (The Simple Art of Murder) on kovaksikeitettyjen salapoliisiromaanien kirjoittajan Raymond Chandlerin essee, alun perin lehtiartikkeli, joka on ilmestynyt myös novellikokoelmissa The Simple Art of Murder ja Pearls are a Nuissance (suom. Helmistä on vain harmia). Artikkeli ilmestyi ensiksi joulukuussa 1944 The Atlantic Monthlyssa. Sitten se ilmestyi 15. huhtikuuta 1950 Saturday Review of Literaturessa. Hiukan muokattuna se liitettiin johdannoksi kokoelmaan The Simple Art of Murder (Houghton Mifflin Co., 1950), joka koostuu Chandlerin tuotannon varhaisvaiheen novelleista ennen esikoiromaania Syvä uni. Esseetä pidetään kirjallisuuskritiikin merkittävänä edustajana. Chandlerin keskeinen aihe siinä on dekkarikirjallisuus (ja sen ongelmat), mutta hän käsittelee myös yleisemmin kirjallisuutta ja nyky-yhteiskuntaa. Esseen aloitus – "Kaikenlaatuinen romaanikirjallisuus on aina pyrkinyt olemaan realistista" – sijoittaa Chandlerin siihen joukkoon, jossa ovat varhaisemmat yhdysvaltalaiset realistit, etenkin Mark Twain ja hänen kirjoittamansa James Fenimore Cooper -kritiikki "Fenimore Cooper's Literary Offenses". Chandler analysoi A. A
Isabel Durant

Isabel Durant on australialainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten Gracen (Tanssiakatemia) ja Ondinan (Mako Mermaids) roolista.lähde?
Pedro Pablo Kuczynski

Pedro Pablo Kuczynski (s. 1938 Lima) on perulainen poliitikko. Hän toimi maansa pääministerinä vuosina 2005–2006 ja presidenttinä vuosina 2016–2018. Kuczynski valittiin maansa presidentiksi vuoden 2016 presidentinvaalissa. Kuczynski sai 50,1 prosenttia äänistä ja vastaehdokas Keiko Fujimori 49,9 prosenttia. Kampanjassaan Kuczynski lupasi tasa-arvoa perulaisille ja panostusta koulutukseen, juomaveden laadun ja maatalousväestön olojen parantamiseen. Kuczynski ilmoitti jättävänsä kongressille eroanomuksen 21. maaliskuuta 2018, päivää ennen kuin häntä vastaan nostetaan virkasyyte. Julkisuudessa hänen väitettiin sotkeutuneen brasilialaiseen Odebrecht-rakennusyhtiöön liittyvään korruptioskandaaliin. Yhtiö maksoi Kuczynskin omistamalle Westfield Capital -yhtiölle miljoonia dollareita. Poliittisesti hänen kohtalokseen koitui Alberto Fujimorin, maan entisen, itsevaltaisen oikeistopresidentin armahtaminen vankilasta. Korruptiotutkimusten vuoksi Kuczynski määrättiin keväällä 2019 kolmen vuoden kotiarestiin
Kuullottaminen

Kuullottaminen eli freesaus on ruoka-aineen kuumentamista ja pehmentämistä vähässä rasvassa siten, että siihen tulee hiukan väriä, mutta niin ettei se ruskistu. Kuullotus tehdään kattilassa, padassa tai paistinpannussa. Sipulit kuullotetaan läpikuultaviksi, jauhot jätetään vaaleiksi ja kasvikset saadaan nopeasti kuumiksi. Kuullottamista tehdään kasviksille kun niitä pehmennetään ja tämä voi olla esikypsennysmenetelmä ennen varsinaista kypsentämistä. Kuullottamalla voidaan esikypsentää muun muassa sosekeiton raaka-aineena olevia kasviksia. Kuullottamiseen voidaan käyttää rasvan ja veden lisäksi sokeria. Kun jauhoja kypsennetään kastiketta varten, niitä täytyy hämmentää huolelliseti pohjaan palamisen estämiseksi.
Yrjö Yrjölä

Yrjö Heikki Yrjölä (6. helmikuuta 1895 Iitti – 17. toukokuuta 1968 Hämeenlinna) oli suomalainen taidemaalari. Iitin Kuusankoskella syntynyt Yrjölä opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1916–1920. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1919–1923, 1933–1939, 1941, 1945, 1947, 1954 ja 1956 sekä Suomen Taideakatemian 3-vuotisnäyttelyyn vuonna 1953. Ulkomailla Yrjölän teoksia oli esillä Oslossa, Göteborgissa ja Tukholmassa 1940 sekä Hämeenlinnan taiteilijoiden näyttelyssä Weimarissa Saksan demokraattisessa tasavallassa 1962. Hän sai valtion taiteilijaeläkkeen 1957. Yrjölä toimi myös kuvittajana ja pilapiirtäjänä. Hän piirsi 1920-luvulla pilapiirroksia muun muassa sosiaalidemokraattien pilalehti Kurikkaan ja oikeistolaiseen Matti Meikäläiseen.