nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Walt Disney

Walter Elias ”Walt” Disney (5. joulukuuta 1901 Chicago, Illinois – 15. joulukuuta 1966 Burbank, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvatuottaja, animaattori, ohjaaja, käsikirjoittaja ja ääninäyttelijä, sekä The Walt Disney Company -viihdeteollisuusyhtiön perustaja. Hänen vaikutuksensa viihdekulttuuriin on ollut monipuolinen ja huomattavan suuri. Disney muun muassa uudisti animaatioelokuvan, vaikutti luontodokumentin syntyyn ja perusti Disneyland-huvipuiston. Disneylle myönnettiin yhteensä 26 henkilökohtaista Oscar-palkintoa, mikä on enemmän kuin kenellekään toiselle henkilölle. Walter Elias Disney syntyi Elias ja Flora Disneyn perheeseen Chicagossa 5. joulukuuta 1901. Eliaksen esivanhemmat olivat normanneista polveutuvia irlantilaisia, ja Floran sukujuuret olivat saksalais-englantilaiset. Perhe muutti maatilalle Marcelineen Missourin osavaltioon 1905 Waltin ollessa nelivuotias. Waltilla oli neljä sisarusta: isoveljet Herbert, Raymond ja Roy sekä pikkusisko Ruth. Suvun nimi Disney tulee 1000-luvulla normandialaisesta Isignyn kylästä Englantiin purjehtineelta Robert d’Isignyltä, jonka sukunimi englantilaistettiin Disneyksi
Esikoislestadiolaisuus

1900-luku Esikoislestadiolaisuus on yksi lestadiolaisuuden suurissa hajaannuksissa 1900-luvun alkuvuosina syntynyt suuntaus. Se on lestadiolaisuuden suunnista toiseksi suurin maailmassa. Esikoislestadiolaisia oli maailmassa vuoden 2016 arvion mukaan noin 31 000, lähinnä Skandinaviassa ja Yhdysvalloissa. Esikoislestadiolaisia oli Talosen mukaan Suomessa vuonna 2016 noin 12 000. Esikoislestadiolaisuuden erottaa muista lestadiolaisuuden suunnista painotus esikoisten seurakuntaan, Lapin vanhimmat sekä kriittisempi suhtautuminen kirkkoon ja papistoon. Suomessa esikoislestadiolaisuuden kannatus painottuu Etelä-Suomen kaupunkeihin. Yhdysvalloissa tapahtui hajaannus lestadiolaisessa liikkeessä vuonna 1888. Hajaannukseen vaikuttivat opilliset syyt ja saarnaaja Juho Takkisen syrjäyttäminen Calumetin seurakunnan papin vaalissa. Ruotsin Lapin johtava maallikkosaarnaaja Juhani Raattamaa ja muut "Lapin vanhimmat" tukivat Takkista johdonmukaisesti. Syntyneitä erimielisyyksiä pyrittiin korjaamaan Amerikan suuressa sovintokokouksessa. Kokoukseen osallistuivat Takkista kannattaneiden ns. esikoisten lisäksi Finnish Apostolic-Lutheran Congregation ja haalilaiset
Rauhansanalaisuus

1900-luku Rauhansanalaisuus on lestadiolaisen herätysliikkeen suuntaus, joka tunnetaan myös nimityksillä pikkuesikoisuus tai Rauhan Sana -lestadiolaisuus. Tämä lestadiolaisuuden haara sai alkunsa Amerikassa erkaantumalla esikoislestadiolaisista vuonna 1903. Suomessa ryhmä erkani lestadiolaisuuden pääsuunnasta vanhoillislestadiolaisuudesta vuonna 1934, liittyen esikoislestadiolaisista Amerikassa vuonna 1903 erkaantuneeseen pikkuesikoisuuteen. Tämän vuoksi liikettä kutsutaan myös pikkuesikoisuudeksi. Pikkuesikoisiin liittyivät tätä ennen Amerikassa myös Amerikan uusheränneet ja vanhoillislestadiolaisista 1927–1928 erkaantuneet kirkkokuntalaiset eli entiset suurseuralaiset, joista monet olivat haalilaisia. Liikkeen kattojärjestö on Lähetysyhdistys Rauhan Sana (LYRS) ja sen ruotsinkielinen sisaryhdistys Laestadianernas Fridsföreningars Förbund (LFF). USA:ssa ja Kanadassa rauhansanalaisilla eli pikkuesikoisilla ovat kirkot nimeltä Apostolic Lutheran Church (ALC). ALC:t ovat ryhmittyneet liberaaleiksi ja konservatiiveiksi, mutta konservatiivit ja liberaalit pitävät kuitenkin ohutta yhteydenpitoa. Karkeasti arvioiden Euroopassa ruotsinkielinen LFF on konservatiivisempi järjestö ja suomenkielinen LYRS liberaalimpi järjestö. LYRS järjestää vuosittain valtakunnalliset kesäseurat nimeltä Suvijuhlat. LFF:n vaikutuspiiriin kuuluu yhdeksän rukoushuone- tai rauhanyhdistystä joista suurin osa sijaitsee Kokkola-Pietarsaaren talousalueella. Ähtävän ja Larsmon rukoushuoneyhdistykset järjestävät vuorovuosin ruotsinkielisellä Pohjanmaalla suuret seurat, joihin osallistuu noin 6 500 henkilöä
Snellman (suku)

Snellman on suomalainen sivistyssuku. Suvun kuuluisin jäsen on ollut filosofi, kirjailija ja senaattori Johan Vilhelm Snellman (1806–1881), joka aateloitiin vuonna 1866. Hän säilytti aateloitaessa sukunimensä ja muodostaa jälkeläisineen suomalaisen aatelissuvun numero 241, johon siis kuitenkin kuuluu vain osa jo aikaisemmin laajan Snellman-suvun jäsenistä. Perimätiedon mukaan suku polveutuu Virkkunen-nimisestä savolaisesta talonpojasta, mutta tästä ei ole todisteita. Suvun vanhin tunnettu kantaisä on 1600-luvulla mahdollisesti Ruotsista Kristiinankaupunkiin tullut räätälimestari Olof Jönsinpoika Snellman (n. 1630–1700), joka toimi myöhemmin Uudessakaupungissa kauppiaana, raatimiehenä ja valtiopäiväedustajana. Osa Snellman-suvun jäsenistä suomensi sukunimensä Virkkuseksi oletetun esi-isänsä mukaan, etenkin vuoden 1906 suuren nimenmuuton yhteydessä. Teoria Virkkunen-nimisestä talonpojasta suvun kantaisänä osoittautui tosin vääräksi jo 1900-luvulla, sillä sukututkimusten perusteella Snellman-suvun juuret vievät Suomen nykyisten rajojen ulkopuolelle. Suomessa on myös jonkin verran muita Snellman-nimisiä henkilöitä, jotka eivät kuulu kyseiseen sukuun. Aateloidun Snellman-suvun tunnuslause kuuluu Ne ipse maculato, alii non poterunt (latinaa, suom. ”Älä itse likaa [vaakunaasi], muut eivät sitä tee”). Äitinsä puolelta sukuun kuuluneita ja kuuluvia:
Buriram (provinssi)

Buriramin provinssi (thaiksi จังหวัดบุรีรัมย์) on yksi Thaimaan provinsseista (changwat). Se sijaitsee maan koillisosassa Isanin alueella. Provinssin pinta-ala on 10 322,9 neliökilometriä ja siellä on arviolta 1 247 200 asukasta (vuonna 2017). Provinssin pääkaupunki on samanniminen Buriram. Naapuriprovinsseja ovat Srakaeo, Nakhon Ratchasima, Khon Kaen, Maha Sarakham ja Surin. Kaakossa rajanaapurina on Kambodža. Sana Buriram tarkoittaa onnellisuuden kaupunki. Thaimaan valtionrautateiden koillinen rata (Bangkok–Ubon Ratchathani) kulkee Buriramin kautta. Buriram sijaitsee Khoratin ylängön eteläpäässä. Provinssissa on useita sammuneita tulivuoria. Buriram oli Khmer-valtakunnan siirtokunta ja monet rauniot tuolta ajalta näkyvät yhä. Merkittävin muistomerkki on Phanom Rungin temppeli sammuneen tulivuoren kraatterin reunalla Phanom Rungin historiallisessa puistossa
Lada

Lada on venäläisen ajoneuvovalmistaja AvtoVAZ:in automerkki. Ladan päätuotantolaitos sijaitsee Toljatin kaupungissa, Samaran alueella. Nimi "Lada" on vientimarkkinoita varten annettu nimi, kotimarkkinoillaan auton merkkinä on VAZ. Mallin valmistus aloitettiin huhtikuussa 1970. Suomeen tuonti alkoi 1971. Lada nousi suosituksi merkiksi etenkin entisen itäblokin maissa, mutta merkkiä vietiin myös lähes kaikkiin läntisiin maihin, USA:ta lukuun ottamatta, sekä useisiin kehitysmaihin. Alkuperäistä Ladaa valmistettiin sekä sedan- että farmariversiona, ja sen valmistuksen päättyessä vuoden 2012 puolivälissä se on yli 20 miljoonalla myydyllä yksilöllään eräs maailman pitkäikäisimpiä malleja, joka ei elinkaarensa aikana kokenut mainittavia muutoksialähde?. Ladan tunnuksessa on tyyliteltynä matalasyväyksinen jokilaiva, joka on venäjänkieliseltä nimitykseltään lodja tai ladja, kirjoitettuna ладья (suom. lotja). Slaavilaisessa mytologiassa Lada on nuoruuden, rakkauden, kauneuden ja harmonian jumalatar. Nimi Žiguli (Жигули) tarkoittaa Volgan jokilaivaa. Lisäksi Samaran alueella, Volgan mutkassa, sijaitsee Žiguli-vuoristo
Krypton

Krypton (lat. krypton) on jalokaasu, jonka kemiallinen merkki on Kr, atomiluku 36 ja CAS-numero 7439-90-9. Se on yksi ilman jalokaasuista, ja ilman massasta sitä on noin miljoonasosa. Tämän alkuaineen löysivät William Ramsay ja Morris Travers vuonna 1898 tekemässään kokeessa, jossa tutkittiin nestemäistä ilmaa. Vuonna 1960 SI-järjestelmän perusyksikkö metri määriteltiin kryptonin erään spektriviivan aallonpituuden mukaan, mutta nykyisin metri on matka, jonka valo kulkee tyhjiössä 1/299792458 sekunnissa. Sana krypton tulee kreikankielisestä sanasta kryptos, joka tarkoittaa piilossa olevaa. Krypton on hajuton, väritön ja mauton kaasu. Kiinteänä se on valkoista. Kryptonin tiheys on 3,75 g/l, ja se on melkein kolme kertaa tiheämpää kuin ilma. Kryptonin sulamispiste on 115,79 kelviniä ja kiehumispiste 119,93 kelviniä. Kryptonin lämmönjohtavuus on hyvin huono ja sen höyrystymisen entalpia matala. Kryptonilla tunnetaan noin 20 isotooppia, joista kuusi on stabiileja
Heinz R. Pagels

Heinz R. Pagels (19. helmikuuta 1939 New York – 23. heinäkuuta 1988 Pyramid Peak, Colorado) oli yhdysvaltalainen filosofi ja fyysikko. Pagels toimi New Yorkin tiedeakatemian johtajana, Rockefeller-yliopiston apulaisprofessorina ja International League for Human Rights -järjestön puheenjohtajana. Pagels tunnettiin parhaiten kansantajuisten tiedekirjojen The Cosmic Code, Perfect Symmetry sekä The Dreams of Reason kirjoittajana. Hän oli naimisissa teologian professorin ja kirjailijan Elaine Pagelsin kanssa vuodesta 1969. Heillä oli poika Mark, joka kuoli vuonna 1987 neljä vuotta kestäneen sairauden jälkeen. Michael Crichtonin mukaan Pagelsin kaaosteoriaa käsittelevät teokset innoittivat luomaan Jurassic Park -kirjan henkilöhahmon Ian Malcolmin. Pagels kuoli 49-vuotiaana vuorikiipeilyonnettomuudessa Yhdysvalloissa. Pagels sanoi teoksessaan Dreams of Reason: The Rise of the Sciences of Complexity (1988, s. 318):Jos nykyaikaisen tieteen kolme ensimmäistä vuosisataa ovat laajentaneet ihmisen aistimia, opettaneet aineen ja elämän rakennetta, niin kolme seuraavaa vuosisataa näkevät kompleksisuuden tieteen nousun
Lehdistönvapaus

Lehdistönvapaus tarkoittaa tiedotusvälineiden oikeutta julkaista ja levittää tietoa ja mielipiteitä ilman valtion sensuuria tai valtion ja esivallan painostusta. Lehdistönvapaus koskee lehdistöä ja kustantamoja sekä televisio- ja Internet-julkaisijoita. Lehdistönvapauden juuret ovat klassisessa liberalismissa. Maailman ensimmäinen julistus lehdistönvapaudesta annettiin Ruotsissa (ja siten myös Suomessa) vuonna 1766, paljolti Anders Chydeniuksen valtiopäivätyön ansiosta. YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 19. artiklan on katsottu tunnustavan lehdistönvapauden. Artiklassa todetaan: ”Jokaisella on oikeus – – rajoista riippumatta hankkia, vastaanottaa ja levittää tietoja kaikkien tiedotusvälineiden kautta.”  Tämä artikla ei tosin viittaa suoraan lehdistön oikeuksiin, vaan ainoastaan yksilöiden oikeuksiin. Kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 19. artikla viittaa samaan oikeuteen. 1990-luvulla Unesco julkaisi sarjan julistuksia, joissa edistetään itsenäistä ja moniarvoista mediaa Afrikassa, Aasiassa, arabimaailmassa ja latinalaisessa Amerikassa, sekä todetaan lehdistönvapauden olevan oleellinen ja jakamaton osa ilmaisunvapautta sekä demokratian kulmakivi. Lehdistönvapauden katsotaan edistävän kansalaisyhteiskuntaa ja demokratiaa sekä takaavan yksilönoikeuksien ja kansanvaltaisen politiikan toteutumisen
Ruotsin valtiopäivät

Hallitus (103) Hallituksen tukipuolueet (73) Oppositio (173) Ruotsin valtiopäivät (ruots. Sveriges riksdag tai riksdagen) on Ruotsin lakeja säätävä elin, joka kokoontuu vaaleilla valittuna ryhmän puhemiehen johtamana. Valtiopäivät aloitti toimintansa kaksikamarisena 19. tammikuuta 1867; se muutettiin yksikamariseksi vuonna 1970. Valtiopäivien edeltäjä oli keskiajalta lähtien toimineet säätyvaltiopäivät, jossa oli edustettuina neljä pysyvää säätyä. Ruotsiin tuli vuonna 1909 pitkän julkisen keskustelun ja kiistelyn jälkeen osittainen äänioikeus toiseen kamariin, ja yleinen ja yhtäläinen äänioikeus lopulta 1921. Ruotsin valtiopäivillä on 349 edustajapaikkaa, joista 310 valitaan 29 vaalipiiristä ja 39 valitaan tasauspaikkoina, joilla taataan puolueille valtakunnallisen suhteellisuuden tarkempi toteutuminen. Vaalipiirien paikkaluvut määräytyvät piirin asukasmäärän perusteella. Valtiopäivävaalien äänikynnys on valtakunnallisesta tuloksesta laskettava 4 %. Henkilökohtaiset äänet asettavat valtiopäivävaaleissa ehdokkaan ohi puoluelistan, jos ehdokas saa vähintään 8 prosenttia puolueen saamasta äänimäärästä. Äänestyskelpoisia ovat 18 vuotta viimeistään vaalipäivänä täyttäneet Ruotsin kansalaiset, jotka ovat jossain elämänsä vaiheessa asuneet Ruotsissa. Ruotsin valtiopäivillä on vaalikaudella 2018–2022 edustettuna kahdeksan puoluetta, jotka ovat suuruusjärjestyksessä sosiaalidemokraatit (100 paikkaa), maltillinen kokoomus (70), ruotsidemokraatit (61), keskusta (31), vasemmisto (27), kristillisdemokraatit (22), liberaalit (20) ja vihreät (16)
Luonnonvalinta

Yhteinen polveutuminenEvoluution todisteet Populaatiogenetiikka · Geneettinen variaatio · Mutaatio · Luonnonvalinta · Adaptaatio · Geneettinen ajautuminen · Geenivirta · Lajiutuminen · Sopeutumislevittäytyminen · Yhteistyö · Koevoluutio · Divergenssi · Konvergenssi · Paralleelinen evoluutio · Sukupuutto Elämän alkuperä · Elämän historia · Evoluution aikajana · Ihmisen evoluutio · Evoluutiopuu · Biodiversiteetti · Eliömaantiede · Taksonomia · Kladistiikka · Välimuotofossiili · Joukkosukupuutto Yleiskatsaus · Darwin · Lajien synty · Moderni synteesi Ekologinen genetiikka · Evoluutiolaskenta · Evoluutiopsykologia · Fylogenetiikka · Jalostus · Systematiikka Yhteiskunnalliset vaikutuksetVastustus Luonnonvalinta on evoluutioprosessi, jossa perinnölliset hyödylliset ominaisuudet runsastuvat ja haitalliset harvinaistuvat populaatiossa eri sukupolvien aikana. Luonnonvalinta kohdistuu eliöiden fenotyyppiin eli ilmiasuun. Pitkän ajan kuluessa luonnonvalinnan passiivinen prosessi voi johtaa uusiin adaptaatioihin tai lajiutumiseen. Luonnonvalinnan käsitteen esittelivät brittiläiset luonnontieteilijät Charles Darwin ja Alfred Russel Wallace 1800-luvulla. Darwinin pääteos Lajien synty, joka julkaistiin vuonna 1859, perusteli uutta luonnonvalintateoriaa viiden havainnon ja kolmen päätelmän avulla. Todisteita Darwinilla ei teoriansa taakse vielä ollut. Käsite oli niin vallankumouksellinen, että sitä ei välittömästi hyväksytty, vaan se säilyi vähemmistön näkemyksenä aina 1930-luvulle saakka. Nykyisin se on evoluutioteorian perusta, ja siitä on myös saatu suuria määriä konkreettista todistusaineistoa. Luonnonvalinnassa on kaksi vaihetta. Ensimmäisessä vaiheessa syntyy uusi muunnelma, kun meioosissa, sukusolujen muodostuksessa ja hedelmöittymisessä syntyy uusi tsygootti eli hedelmöittynyt munasolu. Näin syntynyt muuntelu perustuu sattuman ohjaamaan rekombinaatioon. Luonnonvalinnan toisessa vaiheessa vaikuttavat elossasäilymisen ja lisääntymismenestyksen tekijät
Luettelo punakaartilaisista

Tämä on luettelo punakaartilaisista. Tampereen punakaartin I rykmentin II pataljoonan III komppanianpäällikkö. Vangittu, vankina Tampereen vankileirillä ja tuomittu sodan jälkeen.
Manuel I Komnenos

Manuel I Komnenos (kreik. Μανουήλ Α' Κομνηνός, Manouēl I Komnēnos); (28. marraskuuta 1118 – 24. syyskuuta 1180) oli Bysantin keisari 5. huhtikuuta 1143 – 24. syyskuuta 1180. Hänen valtakautensa sijoittui ratkaisevaan käännekohtaan Bysantin keisarikunnan ja Välimeren historiassa. Manuel halusi palauttaa Bysantin entiseen loistoonsa Välimeren alueen suurvaltana ja harjoitti sekä tarmokasta että kunnianhimoista ulkopolitiikkaa. Valtakaudellaan Manuel liittoutui paavin ja voimistuvan lännen kanssa, valloitti osan Apenniinien niemimaasta, salli toisen ristiretken osanottajien kulkea valtakuntansa halki ja perusti protektoraatin ensimmäisen ristiretken ristiretkivaltioille. Muslimien menestys Pyhällä maalla johti siihen, että Manuel liittoutui Jerusalemin kuningaskunnan kanssa ja osallistui fatimidien hallitseman Egyptin valtausyritykseen. Manuel muutti Balkanin niemimaan ja itäisen Välimeren poliittista karttaa itselleen mieluisemmaksi liittämällä Unkarin kuningaskunnan ja ensimmäisen ristiretken ristiretkivaltiot Bysantin hegemoniaan ja sotimalla sekä itäisiä että läntisiä naapureitaan vastaan. Valtakautensa loppupuolella Manuelin saavutuksia idässä mitätöi kuitenkin Myriokefalonin taistelussa seldžukkeja vastaan koettu suuri tappio, jonka pääasiallisena aiheuttajana pidetään keisarin ylimielisyyttä
Skotlanti

Skotlanti (gaeliksi Alba, engl. Scotland) on maa Ison-Britannian saaren pohjois­osassa. Se käsittää suunnilleen kolmanneksen saaren pinta-alasta ja kuuluu Yhdistyneen kuningas­kunnan eli Britannian valtioon. Skotlanti solmi personaaliunionin Englannin kanssa vuonna 1603 ja yhdistyi vuonna 1707 Englannin kanssa yhdeksi valtioksi. Syys­kuussa 2014 Skotlannissa järjestettiin kansan­äänestys itsenäisyydestä, mutta äänestyksen voittivat itsenäistymisen vastustajat. Skotlanti muodostaa pohjoisen kolmanneksen Ison-Britannian saaresta. Sen kokonais­pinta-ala on 78 772 neliökilometriä. Skotlannilla on ainoan naapurinsa Englannin kanssa yhteistä rajaa 96 kilo­metriä. Se kulkee itä­rannikolta Tweed­joelta länteen Solway Firthiin. Skotlannin lounais­kärjestä 30 kilometrin päässä sijaitsee Irlanti, 700 kilo­metrin päässä koillisessa on Norja ja pohjoisessa Tanskan Färsaaret. Skotlantia ympäröivät Atlantti ja Pohjanmeri. Skotlanti koostuu manner­maasta ja useista saari­ryhmistä
Aleksandria

Koordinaatit: 31°11′37″N, 29°54′3″E Aleksandria (kreik. Ἀλεξάνδρεια; arab. الإسكندرية‎ , al-Iskandariyya; kopti, Rakotə) on kaupunki Egyptissä Välimeren rannalla, kannaksella, joka erottaa Välimeren murtovetisestä Mariout-järvestä, aivan Niilin suistossa. Aleksandria on saanut nimensä Aleksanteri Suuren mukaan, joka perusti kaupungin tammikuussa 331 eaa. Aleksandria on nykyisin Egyptin toiseksi suurin kaupunki Kairon jälkeen, jonka merkitys kaiken aikaa vain kasvaa. Uusi Aleksandrian kirjasto, Bibliotheca Alexandrina, houkuttelee kävijöitä edeltäjänsä tavoin ympäri maailmaa. Euroopan ja Välimeren maiden kulttuurien väliseen dialogiin kannustavan Anna Lindh -säätiön päämaja on myös sijoitettu Aleksandriaan. Aleksandrian ilmasto on kuiva Välimeren ilmasto, jota leimaavat lauhat ja sateiset talvet sekä erittäin kuivat kesät. Tammi- ja helmikuu ovat viileimmät kuukaudet lämpötilojen vaihdellessa noin 8 °C:n ja 18 °C:n välillä. Heinä- ja elokuu ovat kuumimmat ja kuivimmat kuukaudet lämpötilojen vaihdellessa noin 22 °C:n ja 30 °C:n välillä. Touko- ja lokakuun välisenä aikana Aleksandriassa ei sada lähes lainkaan. Suurimmat sateet saadaan marras- ja huhtikuun välisenä aikana, jolloin sataa yhteensä noin 180 millimetriä
Britney Spears

Britney Jean Spears (s. 2. joulukuuta 1981 McComb, Mississippi) on yhdysvaltalainen laulaja, tanssija ja näyttelijä. Popin prinsessaksi tituleeratun Spearsin tunnetuimpia hittejä ovat muun muassa ”Baby One More Time”, ”Oops I Did It Again”, ”Toxic”, ”Gimme More” ja ”Womanizer”. Spearsin levyjä on myyty yli 150 miljoonaa kappaletta, mikä tekee hänestä yhden kaikkien aikojen myydyimmistä artisteista. Spearsin esikoisalbumi …Baby One More Time julkaistiin vuonna 1999, ja sitä myytiin maailmanlaajuisesti yli 25 miljoonaa kappaletta. Kahden ensimmäisen albumin julkaisun myötä Spearsista kehkeytyi pop-ikoni, minkä katsotaan vaikuttaneen teinipopin paluuseen 1990-luvun lopulla. Spears on ensimmäinen naisartisti, jonka neljä ensimmäistä albumia ovat nousseet Billboard 200 -albumilistan ykkössijalle. Vuosina 2004–2007 Spearsilla oli ongelmia yksityiselämässään ja hän kärsi tauottomasta mediahuomiosta. Ongelmallisena aikana syntyi hänen viides albuminsa Blackout. Kuudes albumi Circus tuli markkinoille Spearsin ”paluualbumina” vuonna 2008. Vuonna 2011 Spears julkaisi seitsemännen studioalbuminsa Femme Fatalen, joka nousi listojen kärkeen kuudessa maassa
Kreatiini

Kreatiinilla tarkoitetaan yleensä kreatiinimonohydraattia (metyyliguanidiinietikkahappo) [NH2-C(NH)-N(CH3)CH2COOH]. Kreatiini on ihmisen elimistössä ja lihaperäisessä ravinnossa esiintyvä luonnollinen yhdiste, joka auttaa varastoimaan energiaa lihassoluihin. Kreatiinin kemiallinen kaava on C4H9N3O2, moolimassa 131,13 g/mol ja CAS-numero 57-00-1. Kreatiini eristettiin kemiallisesti vuonna 1832. Elimistö kuluttaa tyypillisesti noin 2 grammaa kreatiinia päivässä, josta puolet saadaan ruoasta (enimmäkseen lihasta ja kalasta) ja puolet syntetisoidaan aminohapoista (arginiinista, glysiinista ja metioniinista) pääasiassa maksassa. Kreatiinia syntyy myös haimassa ja munuaisissa. Urheilijan elimistö saattaa kuluttaa jopa noin 3–4 grammaa kreatiinia päivässä. Aikuisella on elimistössään noin 120 grammaa kreatiinia. Siitä 95 % on varastoitunut luurankolihaksiin. Loput ovat varastoituneet aivoihin, maksaan, munuaisiin ja kiveksiin. Elimistön kreatiinista 60 % on fosfokreatiinina eli kreatiinifosfaattina (KP), loput 40 % vapaana kreatiinina.lähde? Kreatiinin synteesissä kreatiini yhtyy fosforin kanssa ja tuloksena syntyy kreatiinifosfaattia
Milano

Koordinaatit: 45°28′N, 009°11′E Milano (ital. Milano, lomb. Milán) on kaupunki Pohjois-Italiassa Lombardian alueella. Se on myös samannimisen metropolikaupungin keskus. Milanon asukasluku on noin 1,38 miljoonaa, joten se on Italian toiseksi suurin kaupunki. Milanon metropolialueen (muun muassa Milano, Como, Lecco, Varese) asukasluku on arviolta noin 4,2 miljoonaa (2012, Eurostat). OECD:n määrittelemällä Milanon metropolialueella puolestaan asuu yli seitsemän miljoonaa ihmistä. Milano on Italian taloudellinen keskus ja Italian pörssin kotikaupunki. Se tunnetaan myös yhtenä maailman muodin keskuksista. Via Montenapoleonen varrella on lähes kaikilla merkittävillä vaatemerkeillä oma liikkeensä. Milanossa päämajaa pitävät myös muun muassa Alfa Romeo ja Pirelli. Milanolaiset jalkapalloseurat AC Milan ja Inter Milano tunnetaan ympäri maailman
Sahara

Sahara (arab. صحراء‎, ṣaḥrāʾ) on Pohjois-Afrikassa sijaitseva maailman suurin, kuuma ja hyvin kuiva aavikko. Saharan pinta-ala on noin 9 000 000 neliökilometriä. Sahara on lähes Euroopan kokoinen. Nimi Sahara on arabiankielinen käännös tuaregin sanasta Tenere, ”aavikko” tai ”aavikot”. Hiekka-aavikko eli erg on Saharasta vain melko pieni osa, suurin osa on sora/kivikko- ja kallioaavikkoa. Saharassa elää noin 2,5 miljoonaa ihmistä, pääasiassa Mauritaniassa, Marokossa ja Algeriassa. Ihmiset asuvat yleensä keitailla ja vuoristojen kosteilla alueilla. Tamanrasset on esimerkki vuoristossa olevasta asutuskeskuksesta, ja Saharan suurin kaupunki Nouakchott on Atlantin rannikolla. Saharasta etelään on aavikoitumiselle altis Sahel. Vastoin yleistä luuloa Sahara ei laajene nopeasti etelään, mutta sen koko vaihtelee huomattavasti sademäärien mukaan. Pohjois-Afrikassa sijaitseva maailman suurin kuivuusaavikko Sahara on noin 5 150 kilometriä leveä ja 1 277–2 250 kilometriä pitkä
Gianni Agnelli

Giovanni Agnelli, (paremmin tunnettu nimellä Gianni Agnelli, 12. maaliskuuta 1921 Torino, Italia – 24. tammikuuta 2003 Torino, Italia), oli italialainen teollisuusmies ja Fiatin pääomistaja. Agnellista tuli isoisänsä Giovanni Agnellin perustaman Fiatin toimitusjohtaja vuonna 1963 ja hallituksen puheenjohtaja vuonna 1966. Agnelli uudisti Fiatin ja laajensi yhtiötä. Hän vetäytyi Fiatin johdosta vuonna 1996. Hänet oli sitä ennen nimitetty elinikäiseksi senaattoriksi ja hän oli Italian historian rikkain liikemies. Fiatin johtajana Agnelli hallinnoi 4,4 %:a Italian bruttokansantuotteesta (BKT), 3,1 %:a maan teollisuustyövoimasta ja 16,5 %:a sen teollisuuden tutkimusinvestoinneista. Agnelli meni naimisiin vuonna 1953. Hänen poikansa Edoardo teki itsemurhan vuonna 2000. Agnelli kuoli vuonna 2003 eturauhassyöpään. Agnelli toimi jalkapalloseura Juventuksen puheenjohtajana vuosina 1947–54