nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Emil Perttilä

Jaakko Emil Perttilä (synt. Ahlberg, vuodesta 1909 Palander, 18. helmikuuta 1875 Isokyrö – 21. elokuuta 1933 Seattle, Washington) oli suomalainen poliitikko ja ammattiyhdistysaktiivi, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1907–1908. Perttilä oli myös SDP:n puheenjohtaja vuosina 1905–1906, jonka lisäksi hän toimi muun muassa Helsingin suurlakkokomitean puheenjohtajana vuoden 1905 suurlakon aikana. Vuonna 1909 Perttilä sai vankeustuomion kavallettuaan puolueen varoja ja muutti Pohjois-Amerikkaan. Emil Perttilä syntyi Isonkyrön Laurolassa Susanna Antintytär Ahlbergin (1855-1903) aviottomana lapsena. 1890-luvun alkupuolella hän oli puusepänkisällinä Viipurissa. Vuonna 1896 Perttilä muutti Helsinkiin, jossa hän piti omaa liikettä Bulevardilla. Vuodesta 1904 lähtien Perttilä työskenteli SDP:n taloudenhoitajana. Perttilä lähti työväenliikkeeseen 1890-luvun lopussa ja hoiti useita luottamustehtäviä. Hän oli Suomen Puuseppäin Liiton puheenjohtaja 1899, Helsingin työväenyhdistyksen puheenjohtaja 1901-1909, Helsingin suurlakkokomitean puheenjohtaja 1905, SDP:n puheenjohtaja 1905-1906 ja Suomen Puutyöntekijäin Liiton sihteeri sekä Suomen Työläisliiton puheenjohtaja 1906
Fermin paradoksi

Fermin paradoksi on astrobiologiaan, älyllisen elämän olemassaoloon liittyvä paradoksi ja astrobiologian kulmakivi. Se voidaan muotoilla seuraavasti: jos maailmankaikkeudessa on muuta älyllistä elämää kuin ihmiskunta, miksi tätä ei ole havaittu? Pelkästään omassa galaksissamme Linnunradassa pitäisi olla miljardeja ja taas miljardeja planeettoja, ja jo suhteellisen alkeellisella tekniikalla koko Linnunradan olisi pitänyt jo olla asutettuna 5–50 miljoonassa vuodessa eli maailmankaikkeuden ikään nähden hyvin lyhyessä ajassa. Paradoksi on saanut nimensä fyysikko Enrico Fermin aikoinaan esittämästä kysymyksestä "Missä kaikki ovat?".
Nayarit

Koordinaatit: 21°45′N, 105°14′W Nayarit on osavaltio Meksikon länsiosassa. Sen naapuriosavaltiot ovat Sinaloa, Zacatecas, Durango ja Jalisco. Lännessä Nayarit rajoittuu Tyyneen valtamereen. Osavaltion pääkaupunki on Tepic. Nayaritiin kuuluvat mm. Mexcaltitánin ja Islas Tres Maríasin saaret. Osavaltion pinta-ala on 27 815 neliökilometriä ja asukasluku noin 1,2 miljoonaa (2014).
Draken kaava

Draken kaava (tunnetaan myös Green Bankin tai Saganin yhtälönä) on laskukaava, jolla arvioidaan Maan ulkopuolisen elämän todennäköisyyttä. Sen kehitti tohtori Frank Drake 1960-luvulla yrittäessään arvioida teknisesti kehittyneiden sivilisaatioiden määrää Linnunradassa. Koska montakaan yhtälön tekijää ei tunneta, voidaan kaavaa pitää lähinnä ajatusleikkinä. Kaava perustuu evoluutioteoriaan, ajatukseen, että tähtienvälistä kaasupilvestä syntyy tietyllä nopeudella tähtiä, joille syntyy tietyllä todennäköisyydellä elinkelpoisia planeettoja, joille tietyllä todennäköisyydellä älyllistä elämää. Ei tiedetä tarkkaan, miten todennäköistä esimerkiksi älyllisen elämän syntyminen on. Mahdollisesti tätä voidaan arvioida evoluutionopeudesta hyvin karkeasti. Siksi Draken kaavasta ei osata laskea elämän syntymisen todennäköisyyttä. Monia arvailuja yhtälön kertoimille on esitetty. Erittäin aktiivisilla ja kuumilla tähdillä tai liian kylmillä tähdillä ei todennäköisesti ole elinkelpoisia planeettoja. Ns. kuumia jupitereita omistavilla tähdillä ei ehkä ole elinkelpoisia planeettoja. Maan lisäksi Aurinkokunnassa on sopivalla etäisyydellä Auringosta Mars ja Venus, joille voisi kehittyä elämää
Preußenlied

Preußenlied eli Preussin laulu oli Preussin kuningaskunnan kansallislaulu. Seitsensäkeistöisen laulun kuusi ensimmäistä säkeistöä kirjoitti Bernhard Thiersch vuonna 1830 syntymäpäivälahjaksi Preussin kuninkaalle Fredrik Vilhelm III:lle. Sävelmän teki 1832 Heinrich August Neithardt. Seitsemännen säkeistön kirjoitti Th. Schneider 1851. 1. Ich bin ein Preuße, kennt ihr meine Farben?Die Fahne schwebt mir weiß und schwarz voran!Daß für die Freiheit meine Väter starben,Das deuten, merkt es, meine Farben an.Nie werd' ich bang verzagen,Wie jene will ich's wagen|: Sei's trüber Tag, sei's heitrer Sonnenschein, Ich bin ein Preuße, will ein Preuße sein! :| 2. Mit Lieb' und Treue nah' ich mich dem Throne,Von welchem mild zu mir ein Vater spricht;Und wie der Vater treu mit seinem Sohne,So steh' ich treu mit ihm und wanke nicht.Fest sind der Liebe Bande;Heil meinem Vaterlande!|: Des Königs Ruf dring in das Herz mir ein: Ich bin ein Preuße, will ein Preuße sein! :| 3. Nicht jeder Tag kann glühn im Sonnenlichte;Ein Wölkchen und ein Schauer kommt zur Zeit;Drum lese keiner mir es im Gesichte,Daß nicht der Wünsche jeder mir gedeiht.Wohl tauschten nah und ferneMit mir gar viele gerne;|: Ihr Glück ist Trug und ihre Freiheit Schein: Ich bin ein Preuße, will ein Preuße sein! :| 4
Laskettavuus

Laskettavuus on teoreettisen tietojenkäsittelytieteen laskettavuusteorian haara, joka tutkii ongelmien ratkeavuutta algoritmisesti. Käytännössä laskettavuus tarkoittaa sitä, voidaanko jokin ongelma ratkaista tietokoneiden avulla vai ei. Laskettavuus on eri asia kuin laskennallinen vaativuus, jolla tarkoitetaan laskennallisen ongelman ratkaisemiseen tarvittavia resursseja kuten laskennan vaatimaa aikaa tai muistikapasiteettia. Ongelmanasettelu on ensin muotoiltava täsmällisesti erilaisten laskennan mallien avulla, joiden voidaan ajatella olevan tietokoneiden matemaattisia malleja. Esimerkki tällaisesta mallista on Turingin kone. Vasta tämän jälkeen voidaan analysoida, onko se ylipäänsä ratkaistavissa. Universaalin Turingin koneen käsite syntyi kun oli tarve esittää mitkä ongelmat olivat laskettavissa: ongelmat, joita universaalilla koneella ei voitu ratkaista eivät olleet laskettavissa.
Aku Ankka Ekstra

Aku Ankka Klassikko on kuukausittain ilmestyvä sarjakuvalehti, jota kustantaa Sanoma Media Finland. Vuonna 1999 lanseerattu lehti oli aluksi vain Aku Ankka -lehden tilaajien tilattavissa, eli sitä ei ollut irtomyynnissä. Lehti tunnettiin alun perin nimellä Kuukauden sarjisekstra ja tammikuusta 2006 joulukuuhun 2007 nimellä Aku Ankka Sarjisekstra. Vuonna 2019 Aku Ankka Ekstra muuttui nimeen Aku Ankka Klassikko. Lehden tarinoissa seikkaillaan Disney-sarjakuvien maailmassa. Ennen kuin lehti nimettiin Aku Ankka Klassikoksi, tarinoissa esiintyi paljon sellaisia hahmoja, jotka ovat harvinaisia Aku Ankka -lehden tarinoissa, kuten José Carioca, Panchito Pistoles, Dumbo, Veli Kani, Pikku Hiawatha, Ossian Ötökkä ja Matami Mimmi. Useimmat sarjat olivat hollantilaisia, eivätkä ne ole toivesarjoja lukuun ottamatta ennen Suomessa julkaistuja. Aku Ankasta poiketen lehdessä ei ole sarjakuvien lisäksi mitään muuta sisältöä, kuten artikkeleja tai kilpailuja. Elokuussa 2007 ilmestyi sadas, joulukuussa 2013 kahdessadas ja elokuussa 2020 kolmassadas numero. Lehti on ilmestynyt joka kuukausi toukokuusta 1999 lähtien. Se on B5-kokoinen ja 32-sivuinen. Lehti ilmestyy kuukauden kolmantena torstaina
Karamazovin veljekset

Karamazovin veljekset (ven. Братья Карамазовы, Bratja Karamazovy) on Fjodor Dostojevskin kirjoittama, vuonna 1880 ilmestynyt romaani. Se on Dostojevskin viimeiseksi jäänyt teos, jota on sanottu yhdeksi kaikkien aikojen suurimmista romaaneista. Muun muassa psykologi Sigmund Freud ja eksistentialistifilosofi Jean-Paul Sartre ovat kommentoineet romaanin vaikutuksista ajatteluunsa. Romaanin teemoja ovat usko, moraali, rikos, ihmisten kärsimys ja kuolemattomuuden suhde ihmiseen. Tarinana teos kertoo kolmesta veljeksestä, Dmitristä, Ivanista ja Alekseista sekä heidän isästään Fjodorista. Fjodor Pavlovitš, 55-vuotias hedonisti ja pakonomainen valehtelija, on kolmen pojan – Dmitrin, Ivanin ja Aleksein – isä kahdesta avioliitosta. Hänen huhutaan myös olevan aviottoman pojan, Pavel Fjodorovitš Smerdjakovin, isä, ja tämä työskentelee hänen palvelijanaan. Fjodor Pavlovitš ei ole lainkaan kiinnostunut pojistaan heidän syntyessään, minkä vuoksi heidät kasvatetaan erillään toisistaan ja isästään. Fjodorin ja hänen aikuisten poikiensa välinen suhde on yksi romaanin juonen keskeisistä elementeistä. Dmitri Fjodorovitš (usein kutsuttu Mitjaksi) on Fjodor Karamazovin vanhin poika ja ainoa lapsi hänen ensimmäisestä avioliitostaan Adelaida Ivanovna Miusovin kanssa. Dmitriä pidetään isänsä kaltaisena nautiskelijana, ja hän on taipuvainen alkoholismiin ja huikentelevaan elämäntyyliin
Rikos ja rangaistus

"Rikos ja rangaistus" (ven. Преступление и наказание, Prestuplenije i nakazanije) on Fjodor Dostojevskin tunnetuin teos. Vuonna 1866 julkaistu romaani on maailmankirjallisuuden klassikko. Teos käsittelee moraalisia ongelmia, ja siinä on myös salapoliisiromaanin ja rakkaustarinan piirteitä. Keskeisiä teemoja ovat syyllisyydentunto ja anteeksi saaminen katumisen kautta. Rikos ja rangaistus alkoi ilmestyä jatkokertomuksena Russki vestnik (ven. Русскій вѣстникъ) -lehdessä tammikuussa 1866 ja seuraavana vuonna se julkaistiin romaanina. Se on Dostojevskin ensimmäinen aateromaani. Dostojevski etsii vastausta kysymykseen: "jos Jumalaa ei ole, onko ihmisen otettava hänen paikkansa?" Esittämällä tämän kysymyksen päähenkilö Raskolnikovin suulla, hän osoittaa mihin radikaalinuorison ateismi voi johtaa. Radikaalikriitikko Dmitri Pisarev torjui Dostojevskin kritiikin kumouksellista nuorisoa vastaan kirjoittamalla, että Raskolnikovin ongelmien juuret "eivät ole hänen aivoissaan vaan hänen taskuissaan." Rikoksessa ja rangaistuksessa nuori ylioppilas Rodion Romanovitš Raskolnikov tekee rikoksen 1860-luvun Pietarissa: murhaa köyhän panttilainaajaeukko Aljona Ivanovnan ja tämän paikalle sattuneen sisaren Lizaveta Ivanovnan. Päätökseen murhata hänet sysää äidiltä saapuva kirje, josta käy ilmi äidin ja Dunja-sisaren tukala tilanne
Piparjuuri

Elinvoimainen  Armoracia rusticanaG.Gaertn., B.Mey. & Scherb. Piparjuuri Wikispeciesissä Piparjuuri Commonsissa Piparjuuri eli maustepiparjuuri (Armoracia rusticana, syn. Cochlearia armorica) on ristikukkaiskasveihin kuuluva monivuotinen, kookas, jopa 1,5-metrinen kasvi. Laji on sukua sinapille ja kaaleille. Sen juurta käytetään mausteena. Piparjuuri on luultavasti kotoisin Itä-Euroopasta, lähinnä Etelä-Venäjän ja Pohjois-Ukrainan seuduilta. Nykyään se on paljon viljelty kasvi ympäri maailman ja kotiutunut luonnonvaraiseksikin monille seuduille. Se on yleinen Keski- ja Länsi-Euroopassa sekä Skandinavian eteläosassa
Fokker D.VII

Fokker D.VII oli ensimmäisen maailmansodan lopun hävittäjälentokone, jonka pääsuunnittelijana oli Rheinhold Platz. Sitä valmistettiin vähän ennen ensimmäisen maailmansodan loppua Fokkerin ja Albatrosin tehtaalla Saksassa Tammikuussa 1918 Fokkerin prototyyppi V.11 voitti Berliinin Johannisthalissa järjestetyn hävittäjävertailun testaajanaan muun muassa hävittäjälentäjä Manfred von Richthofen. Koelentojen perusteella prototyypin runkoa jatkettiin ja sivuvakain muutettiin toisentyyppiseksi. Koneen sarjatuotanto aloitettiin keväällä 1918 sekä Fokkerin että sen kilpailijayhtiö Albatros Flugzeugwerken tehtailla. Koneessa yhdistyivät kestävyys ja suorituskyky, joka oli varsinkin korkealla lennettäessä erinomainen. Sodan päätyttyä liittoutuneet vaativat kaikkien D.VII-koneiden luovuttamista. Anthony Fokker onnistui kuitenkin siirtämään useita koneita Hollantiin, jossa Fokkerin lentokoneet saivat uuden tulevaisuuden. D.VII:n perusrakenne oli aikaansa edellä: koneessa oli teräsputkirunko, vanerisiivet mäntyisillä siipisaloilla ja kangasverhous
Hendrik Lorentz

Hendrik Antoon Lorentz (18. heinäkuuta 1853 – 4. helmikuuta 1928) oli hollantilainen fyysikko, joka kehitti muun muassa Lorentzin muunnoksen, joka on keskeinen erityisessä suhteellisuusteoriassa. Hän sai fysiikan Nobel-palkinnon vuonna 1902 yhdessä Pieter Zeemanin kanssa Zeemanin ilmiön löytämisestä ja selittämisestä. Ilmiö liittyy sähkömagneettisen säteilyn spektriviivojen jakautumiseen magneettikentän vaikutuksesta. Hendrik Lorentz syntyi Arnhemissa Alankomaissa vuonna 1853. Hänen vanhempansa olivat lastentarhan omistaja Gerrit Frederik Lorentz ja Geertruida van Ginkel. Geertuida-äiti kuoli Hendrikin ollessa nelivuotias. Hänen isänsä meni naimisiin Luberta Hupkesin kanssa vuonna 1862. Peruskoulussa oli tuolloin opetusta aamuisin, päivisin sekä iltaisin, jolloin opetus oli vapaamuotoisempaa. Tämän ansiosta Lorentzilla oli valmiudet siirtyä suoraan kolmannelle vuosiluokalle, kun Arnhemin ensimmäinen lukio vuonna 1866 avattiin. Viidennen vuosiluokan ja vuoden klassisten kielten opiskelun jälkeen Lorentz aloitti 1870 opinnot Leidenin yliopistossa
Esko Hukkanen

Esko Ferdinand Hukkanen (23. lokakuuta 1927 Iisalmen maalaiskunta – 22. heinäkuuta 2016 Lahti) oli suomalainen näyttelijä. Hukkanen näytteli Oulun, Imatran, Kouvolan, Joensuun, Lappeen­rannan ja Mikkelin teattereissa. Hän jäi eläkkeelle Lahden kaupunginteatterista vuonna 1991, mutta jatkoi näyttelemistä. Hänet muistetaan muun muassa elo­kuvista Simpauttaja ja Painija, sekä televisio­sarjoista Velipuolikuu, Elämän suola ja Team Ahma. Hänen viimeiseksi roolikseen jäi Kullervo Väkeväisen rooli televisio­sarjassa Lehmän vuosi. Viimeiset vuotensa Esko Hukkanen asui Lahdessa. Hukkanen kuoli 88-vuotiaana 22. heinä­kuuta 2016 sairastettuaan pitkään. Hukkasen puoliso oli Seija Hukkanen ja heillä on kaksi lasta.
Tordesillasin sopimus

Tordesillasin sopimus (esp. Tratado de Tordesillas, port. Tratado de Tordesilhas) oli Espanjan ja Portugalin välillä 7. kesäkuuta 1494 tehty sopimus, jolla maat jakoivat keskenään Euroopan ulkopuolisen maailman. Sopimuksessa määriteltiin etelä–pohjoissuuntainen jakolinja, joka kulki noin 1 800 kilometriä länteen Kap Verden saarista. Tämä jakolinja vastaa noin pituuspiiriä 47° W. Espanja sai jakolinjan länsipuoliset, Portugali puolestaan kaikki itäpuoliset alueet. Nimensä sopimus sai siitä, että se tehtiin Valladolidin lähellä sijaitsevassa Tordesillasin kylässä. Sen allekirjoittivat Portugalin kuningas Juhana III ja Espanjan kuningas Ferdinand II. Edellisenä vuonna 1493 espanjalaissyntyinen paavi Aleksanteri VI oli antanut Tordesillasin sopimusta muistuttavan päätöksen, jossa jakolinja kulki noin 500 kilometriä länteen Kap Verden saarista. Paavin päätös oli siten ollut Espanjalle edullisempi kuin Tordesillasin sopimus. Tordesillasin sopimus johti käytännössä siihen, että Portugali sai oikeuden Afrikasta ja Aasiasta löytyviin alueisiin sekä Brasilian itäosiin
Operaatio Tanne Ost

15. syyskuuta 1944 Suursaari Suomen voitto Suomi Neuvostoliitto Saksa Martti Miettinen Karl-Conrad Mecke 1 612 (RTR 12) noin 2 700 120 (37 kaatunutta, 68 haavoittunutta ja 15 kadonnutta) 1 387 (155 kaatunutta ja 1 231 vankia) Operaatio Tanne Ost oli saksalaisten maihinnousu Suursaareen 15. syyskuuta 1944, tavoitteena vallata saari suomalaisilta Suomen irtauduttua aseveljeydestä. Suursaaresta käsin saksalaiset olisivat voineet yrittää jatkaa neuvostolaivaston merisulkua Suomenlahden pohjukkaan. Maihinnousu epäonnistui ja antoi samalla suomalaisille myös tärkeän poliittisen voiton. Saksalaisten oli tarkoitus vallata Suursaari jatkaakseen Neuvostoliiton Itämeren-liikenteen rajoittamista Suomenlahden Leningradin pohjukkaan saaressa olevalla rannikkotykistöllä ja alueen miinakentillä. Jatkosodan aikana Suomi ja Saksa olivat toteuttaneet sulun yhteistyönä. Saksan sodanjohto oli alun perin hyväksynyt operaatiosuunnitelmat huhtikuussa 1944 siltä varalta, että Suomi irrottautuisi sodasta. Tilanne oli kuitenkin muuttunut oleellisesti: suomalaiset olivat jo avaamassa Kotkan rannikkoväylää venäläisille, ja nämä olivat onnistuneet murtamaan merialueella useita murtokohtia saartoon. Tämän vuoksi operaation toteuttajaksi valittu Viron saksalaisjoukkojen esikunta pyrki peruuttamaan maihinnousun. Kun tiedustelutiedot kuitenkin kertoivat Suursaaren suomalaiskomentajan sanoneen, ettei hän käskystäkään avaisi tulta saksalaisia joukkoja vastaan, suuramiraali Karl Dönitz arvioitutti operaation uudelleen. Tiedustelutietoihin vedoten laivaston esikunta ilmoitti, että suomalaiset eivät vastaisi tuleen, ja todennäköisesti sitä paitsi tyhjentäisivät saaren 12
Tulenväki

Tulenväki on tulen haltijoiden väki suomalaisessa mytologiassa. Tulenväki elää tulessa ja tekee tulen ominaisuudet. Tuli siis polttaa ja liikkuu, koska tulen haltijat polttavat ja liikkuvat. Palovamma johtuu tulenväen vihasta, ja palovammoja jopa kutsutaan tulenvihoiksi. Tulenvihan hoitoon käytetään muun muassa vettä tai lunta, jotka sisältävät veden väkeä, joka karkottaa tulenväen. Tulenväkeä voidaan myös loitsussa vaatia parantamaan aiheuttamansa vahingot. Usein lausuttiin tulen syntysanat, joiden mukaan jokin jumalainen olento on iskenyt ensimmäisen tulen taivaassa. Tulenväkeä saatettiin käyttää muiden haltijoiden aiheuttamien vihojen parantamiseen siten, että ne aiheuttanut väki peloteltiin pois tulenväen avulla. Tulenväkeä oli erityisesti saunassa, jossa parannettavia usein hoidettiin. Tulenväkeen ilmeisesti kuuluvat miespuolinen henkiolento Panu ja naispuoliset panuttaret. Erään panuttaren nimeksi mainitaan Munnu. Munnua käsketään loitsussa tuomaan Pohjolasta jäätä tulenvihojen hoitoon
Talouskasvu

Tarkennus: Paljon lähteetöntä, joka ehkä poistettava? Talouskasvu on kansantalouden tuottamien tavaroiden ja palvelujen, eli hyödykkeiden, tuotantomäärän lisääntymistä. Sitä mitataan valtiotasolla tavallisesti reaalisen bruttokansantuotteen (BKT) määrän prosenttimuutoksella (volyymi-indeksi). "Reaalinen" tarkoittaa todellista tuotannon arvon kasvua, eli sitä, että siitä on poistettu inflaation, eli hintojen nousun vaikutus. BKT:lla mitataan siis tavaroiden ja palveluiden määrällistä kasvua kansantaloudessa. Bruttokansantuotteen kasvu osoittaa elintason paranemista asukasta kohti. Jotta kansainvälinen vertailu olisi mahdollinen, se esitetään ostovoimapariteetillä korjattuna, jolloin valuuttakurssien eron vaikutus on poistettu. Tästä käytetään lyhennettä BKT per capita PPP. Talouskasvun tutkimuksessa on kehitetty Okunin laki, jonka mukaan talouskasvu vähentää työttömyyttä. Perinteisesti Okunin laki on esitetty niin, että kolmen prosenttiyksikön talouskasvu alentaa työttömyysastetta yhdellä prosenttiyksiköllä. Tärkeimpiä talouskasvun seuraamisen mittareita ovat BKT:n muutos, työn tuottavuuden kasvu (tuotannon kasvu yhtä työyksikköä kohden) ja taloudessa tehdyt työtunnit. Bruttokansantuotteen määrän lisääntyminen on kasvattanut köyhimpienkin maiden tuloja saman verran tai enemmänkin kuin rikkaiden maiden , vaikka teoriassa ne voisivat kasvaa myös vähemmän. Tämä on taloustieteen kasvuteorian catch-up-teoria (kasvu-urien vertailu maiden kesken seurantatutkimuksena)
Dana International

Dana International (hepreaksi דנה אינטרנשיונל; arabiaksi دانا اٍنترنشيونال, oik. Sharon Cohen, s. 2. helmikuuta 1972 Tel Aviv, Israel) on israelilainen laulaja. Hän on transnainen ja on käynyt läpi sukupuolenkorjausprosessin 1990-luvulla. Dana International on hänen taiteilijanimensä. Laulajan transsukupuolisuus aiheutti Israelissa kohua. Dana International voitti vuoden 1998 Eurovision laulukilpailun kappaleellaan "Diva". Keväällä 1999 julkaistiin hänen ensimmäinen kansainvälinen albuminsa Free. Dana International on, omien kappaleidensa ohella, tunnettu cover-versioistaan. Dana on Jemenin juutalainen (temani)lähde? ja siksi laulaakin usein myös arabiaksi. Esikoislevy Dana International (1993) ylitti kultalevyrajan Israelissa
Travis Barker

Travis Landon Barker (s. 14. marraskuuta 1975 Fontana, Kalifornia) on yhdysvaltalainen rumpali. Hänen yhtyeitään ovat olleet muun muassa Blink-182, The Transplants, +44 ja Box Car Racer. Hän liittyi Blink 182:een vuonna 1997, jolloin entinen rumpali Scott Raynor erotettiin alkoholiongelmien takia. Barker soitti Blink-182:n kiertueella jalka murtuneena. Blink-182:n hajottua Barker soitti Plus-44:in kiertueella vain vasemmalla kädellä, koska hänen oikea ranteensa oli murtunut.lähde? Barker perusti vaateliikkeen Famous Stars And Straps 1999 ja levy-yhtiön nimeltä LaSalle Records 2004. Barker ja muusikkokollega Adam Goldstein (DJ AM) loukkaantuivat 19. syyskuuta 2008 Etelä-Carolinassa sattuneessa lento-onnettomuudessa. Kuolonuhreja oli neljä. Lento oli matkalla Etelä-Carolinasta Kaliforniaan
Maksapaise

Maksapaise (abscessus hepatis) on maksassa sijaitseva märkäpesäke. Arviolta 8–15 ihmistä 100 000:sta saa joskus elämässään maksapaiseen. Maksapaise johtaa joskus kuolemaan, mutta se voidaan hoitaa muun muassa leikkauksella. Maksapaiseen syitä ei juuri tunneta, mutta diabeetikoilla on muita suurempi riski saada sellainen. Sairauden oireita ovat kuume, kipu ja joskus painon väheneminen.
Marie Bonaparte

Prinsessa Marie Bonaparte (2. heinäkuuta 1882 Saint-Cloud – 21. syyskuuta 1962 Saint-Tropez, Ranska) oli ranskalainen psykoanalyytikko ja Sigmund Freudin läheinen ystävä. Marie Bonaparte auttoi Freudin perhettä pakenemaan Itävallasta Lontooseen natsivallan alta. Hän yritti myös saada Freudille Nobel-palkinnon, siinä kuitenkaan onnistumatta. Bonapartella ei ollut lääketieteellistä koulutusta. Hän organisoi ryhmiä, joissa tehtiin "epälääketieteellistä" psykoanalyysia. Häntä itseään kiinnostivat seksuaalisuuteen liittyvät aiheet. Hän myös käänsi Freudin esseitä ja kirjeenvaihtoa ranskaksi. Marie Bonaparte oli Napoleon Bonaparten sukulainen: Hänen isänsä Roland Bonaparte (1859–1924) oli ranskalaista aatelisukua. Hänen isoisänsä Pierre Napoleon Bonaparte oli Napoleonin veljen Lucien Bonaparten poika. Marie Bonaparten äiti Marie-Félix Blanc (1859–1882) oli varakkaan kiinteistövälittäjän ja sijoittajan François Blancin tytär
Taoiseach

Taoiseach (artikkelin kanssa An Taoiseach, monikossa Taoisigh) on Irlannin hallituksen johtajan nimike vuodesta 1937. Nimike on käytännössä pääministeri. Hallituksen varapääministeriä kutsutaan tánaisteksi. Nimike äännetään Iiriksi [t̪ˠiːʃəx] ja englanniksi [ˈtiːʃəx] tai [ˈtiːʃək].
Patroklos

Patroklos (m.kreik. Πάτροκλος) oli Akhilleuksen kumppani, joka kuoli taistelussa Troijan prinssi Hektoria vastaan. Troijan piirityksen kymmenentenä vuonna kreikkalaisten johtaja Agamemnon otti Akhilleukselta tämän mieliorjattaren Briseiksen, minkä seurauksena vihastunut Akhilleus kieltäytyi joukkoineen jatkamasta taistelua. Tappion uhatessa kreikkalaisia Akhilleus heltyi nähdessään Patrokloksen murheissaan ja salli tämän pukeutua omiin varusteisiinsa ja johtaa myrmidonit taisteluun. Troijalaiset pakenivatkin tätä luullen häntä Akhilleukseksi, mutta lopulta Hektor surmasi Patrokloksen keihäällään. Akhilleus sopi riitansa Agamemnonin kanssa ja kiirehti kostamaan Patrokloksen kuoleman. Hän tappoi Hektorin kaksintaistelussa ja laahasi hänen ruumiinsa vaunujen perässä leiriin, mutta luovutti sen Priamokselle lunnaita vastaan. Myös Herakleella oli saman niminen poika yhden Thespioksen tyttären kanssa.
Finnairin Palloilijat

Finnairin Palloilijat r.y. (lyh. FinnPa) oli Helsingissä toiminut jalkapalloseura. Seura perustettiin vuonna 1965 nimellä Aeron Pallo. Seura toimi aluksi vain lentoyhtiö Aero O/Y:n henkilökunnan harrasteseurana. Kun lentoyhtiö muutti nimensä Finnairiksi vuonna 1968, vaihtoi myös jalkapalloseura nimensä Finnairin Palloilijoiksi. FinnPa pelasi viimeisen kautensa 1999 Ykkösessä. Tämän jälkeen seura jatkoi nimellä FC Jokerit toiminnan loppumiseen saakka 2001.lähde? Seuran kotikenttiä olivat Töölön pallokenttä ja Helsingin olympiastadion. Lentoyhtiö Aero Oy:n työntekijöiden urheiluseura Aeron Pallo perustettiin vuonna 1965. Yhtiön muutettua nimensä Finnairiksi vuonna 1968, myös Aeron Pallosta tuli Finnairin Palloilijat