nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Monorail

Monorail eli kohorata on yksikiskoinen sähkökäyttöinen juna ja yksi julkisen liikenteen muodoista. Sen kisko on yleensä rakennettu siltarakenteeksi kaupungin tai puiston yläpuolelle. Monorail-järjestelmiä käytetään näyttelyissä, huvipuistoissa ja kaupunkiliikenteessä. Kaupunkiliikenteessä monorail-järjestelmiä on muun muassa Wuppertalissa (Wuppertalin riippurata), Seattlessa, Las Vegasissa ja useissa Japanin kaupungeissa. Kaupunkiliikenteen monorail-järjestelmien kuljetuskyky ja nopeus ovat samaa luokkaa kuin saman junakoon metro- ja pikaraitiotiejärjestelmissä. Myös Moskovassa kokeiltiin monorail-yhteyttä vuosina 2009–2012, mutta se ei saavuttanut metron rinnalla suosiota ja lakkautettiin. Monorailin huomattavin etu on, että radan koko on pieni ja juna on siinä tiukasti kiinni, joten monorail voi kääntyä, nousta ja laskea hyvinkin ahtaassa tilassa. Haittapuolia ovat heikko yhteensopivuus muiden rautatiejärjestelmien kanssa ja siten tarve rakentaa omat radat, asemat ja muu infrastruktuuri. Teoriassa on mahdollista, että kiskovaihteen rikkoontuessa monorail voisi kokonaan pudota radaltaan, mutta käytännössä tämänkaltaisia onnettomuuksia ei ole esiintynyt. Yleensä monorailin katsotaan olevan rakennuskustannuksiltaan pikaraitiotietä kalliimpi mutta kuitenkin metroa tai raskasta rautatielinjaa halvempi. Monorail ei kuitenkaan ole kovin yleinen, vaikka se on koeteltu teknologia ja ollut käytössä kaupunkiolosuhteissa jo vuodesta 1901 (Wuppertalin riippurata). Suomessa on monorail Linnanmäen huvipuistossa Helsingissä ja Tykkimäen huvipuistossa Kouvolassa
Sovittu avioliitto

Järjestetty avioliitto on avioliitto, joka on kokonaan tai osittain muiden kuin avioparin itsensä järjestämä. Avioparin saattavat yhteen avioliittotarkoituksessa tavallisesti joko avioparin sukulaiset tai heidän yhteisönsä. Joissain kulttuureissa avioparilla on oikeus torjua toisensa, mutta joskus se on lähes mahdotonta. Joidenkin arvioiden mukaan 80 prosenttia tunnetuista kulttuureista on harjoittanut järjestettyjä avioliittoja jossain muodossa. Hindut järjestävät avioliittonsa edelleen niin Intiassa kuin yhteisöissään eri puolilla maailmaa. Länsimaissa tavasta on jo luovuttu, ja sen on korvannut rakkausavioliitto, jossa ihmiset valitsevat itse puolisonsa. Avioliiton järjestämisen tavat vaihtelevat suuresti eri kulttuureissa ja myös ajallisesti. Sulhasen ja morsiamen naittamisikä vaihtelee, ja myös se, katsotaanko serkukset sopiviksi toisilleen. Suurta vaihtelua on siinäkin, millä perusteilla puolisot valitaan. Koska avioliitto yhdistää kaksi sukua, tärkeää on sukujen omaisuus, vauraus ja yhteiskunnallinen asema. Myös sukujen uskonnolla ja maineella sekä puolisoiden omilla kyvyillä ja ansioilla on usein merkitystä. Useimmissa kulttuureissa liiton järjestämisestä vastaavat nuorten vanhemmat, mutta usein valintaan osallistuu myös ulkopuolisia, kuten setiä tai pappeja
Jyllannin niemimaa

Jyllannin niemimaa (tansk. Jysk Halvø, saks. Jütische Halbinsel tai tansk. Kimbriske Halvø, saks. Kimbrische Halbinsel) on niemimaa Pohjois-Euroopassa, Tanskan ja Saksan alueella. Se erkanee Pohjois-Saksasta kohti Skandinavian niemimaata ja rajoittuu lännessä Pohjanmereen, etelässä Elbejokeen ja Schaalejokeen sekä idässä Vähän-Beltin erottamiin Itämereen (Belttienmeri) ja Pohjanmereen (Kattegat). Pohjoisessa niemimaa rajoittuu pitkään ja kapeaan Limvuonoon. Se erottaa niemimaasta Vendsyssel-Thyn saaren, joka vuoteen 1862 asti oli osa niemimaata ja niemimaan pohjoisrajana oli Pohjanmeri (Skagerrak). Niemimaa on saanut paikalliset nimensä juuttien ja kimbrien heimojen mukaan. Niemimaan maasto on kauttaaltaan varsin alavaa. Paikoin esiintyy pieniä syvänköjä ja korkein luonnollinen kohta, Møllehøj, on vain 171 metriä merenpinnan yläpuolella. Laajoja hiekkadyynejä on erityisesti länsi- ja pohjoisrannikolla
Karachi

Koordinaatit: 24°51′36″N, 67°00′36″E Karachi (sindhiksi ڪراچي, Karācī, urduksi ‏کراچی‎, Karācī) on Pakistanin suurin kaupunki ja Sindhin provinssin pääkaupunki. Karachi on Pakistanin talouselämän keskus. Kaupunki sijaitsee Arabianmeren rannalla, Indus-virran suistossa. Suurkaupunkialueella asuu noin 21,2 miljoonaa ihmistä, mikä tekee siitä yhden maailman suurimmista kaupungeista. Karachi sijaitsee hyvän luonnonsataman kupeessa Indusjoen suulla. Sen paikalla on ollut kalastajakyliä muinaisista ajoista asti. Kaupungin siitä kehittivät brittiläiset siirtomaahallitsijat 1800-luvulla. Britit valtasivat kaupungin vuonna 1839 ja pitivät sitä laivastotukikohtanaan, ja neljä vuotta myöhemmin kun he olivat saaneet koko Sindhin hallintaansa, he siirsivät pääkaupungin Hyderabadista Karachiin. 1800-luvun puolivälissä kehitys oli vilkasta: satamaa ja tieverkkoa parannettiin ja kaupunkiin vedettiin rautatie. Pakistanin syntyessä 1947 kaupunki valittiin pääkaupungiksi, ja se vastaanotti suuren määrän muhajireiksi kutsuttuja siirtolaisia Intiasta. Muhajirien ja paikallisten singhiläisten ja pastujen välillä oli väkivaltaisia etnisiä levottomuuksia 1980-luvulla. Kaupunki on kasvanut myös sen jälkeen kun pääkaupunki siirrettiin Islamabadiin vuonna 1959
Riimukivi

Riimukivet ovat rautakaudelta ja varhaiskeskiajalta peräisin olevia kivipaasia, joissa on skandinaavisella kielellä tehtyä riimukirjoitusta. Useissa riimukivissä on myös kuvia, kuten eläinaiheista koristelua. Riimukiviä esiintyy Skandinaviassa, ja ne tunnetaan osana viikinkien kulttuuria. On tavallista yhdistää riimut viikinkeihin, mutta riimuja käytettiin jo kauan ennen viikinkien retkiä, ja toisaalta riimuja käytettiin pitkään myös kristillisellä ajalla esimerkiksi keskiaikaisissa hautakivissä ja keskiaikaisten kirkkojen esineiden koristeluissa. Riimukiviä tunnetaan muualtakin Euroopasta, kuten Ukrainasta. Riimut yhdistetään tavallisimmin riimukiviin, mutta niitä kaiverrettiin myös pehmeämpään ainekseen kuten puuhun ja luuhun. Riimua tarkoittava sana runa merkitsi salaisuutta ja kuiskausta, ja siksi monen riimukiven teksti alkaa kehotuksella Tyd runorna, ’Tulkitse riimut’. Bergenistä ja muualtakin Skandinaviasta on löydetty lyhyitä kovin arkisia riimutekstinpätkiä, mikä viittaa riimujen ymmärtämistaidon olleen ainakin joskus paikoittain melko yleistä. Riimukivien pystyttäminen on luultavasti saanut alkunsa kuolleiden muistoksi pystytetyistä kivipaasista. Niitä on Skandinavian esihistoriallisilla hautausmailla kuten Jordbrossa Tukholman eteläpuolella tai Lindholm Højellä Aalborgin pohjoispuolella. Myös suurin osa riimukivistä on vainajien muistokiviä. Esimerkiksi Ingvar den Vittfarne on nimi, josta mainitaan noin 30 Mälarinlaakson riimukivessä
Le Monde

Le Monde on ranskalainen, päivittäin ilmestyvä maltillinen vasemmistolainen sanomalehti, jota painetaan Pariisissa. Lehteä pidetään Ranskan vaikutusvaltaisimpana sanomalehtenä, ja se on yleisesti arvostettu myös ulkomailla. Vuonna 2021 lehden levikki oli 458 611, mikä teki siitä Ranskan luetuimman lehden. Ensimmäinen numero ilmestyi 19. joulukuuta 1944. Lehden perusti Hubert Beuve-Méry kenraali Charles de Gaullen pyynnöstä saksalaisten vetäydyttyä Pariisista. Aloittaakseen lehden tekemisen Beuve-Méry esitti ehdoksi täydellisen toimituksellisen itsenäisyyden. Lehti korvasi sanomalehti Le Tempsin jonka tyyliasun ja formaatin se omaksui. Vuodesta 1985 lehden etusivua on koristanut karikatyyri, jonka on useimmiten piirtänyt pilapiirtäjä Plantu, kunnes tämä jäi eläkkeelle vuonna 2021. Vuonna 2003 kirja Le Monden piilotetut kasvot (La face cachée du Monde) väitti, että päätoimittaja Jean-Marie Colombani ja muut lehden johtohenkilöt olisivat muun muassa osoittaneet poliittista puolueellisuutta ja sotkeutuneet taloudellisiin kähmintöihin, jotka vaaransivat lehden itsenäisyyden. Nämä syytökset ovat yhä ristiriitaisia ja näyttämättä toteen.lähde? Le Monden on perustamisesta lähtien omistanut Groupe Le Monde, josta lehden työntekijät omistavat 53 %
Salamiin taistelu

syyskuu 480 eaa. Salamis kreikkalaisten voitto Helleeninen liitto Persia Eurybiades (Sparta)Themistokles (Ateena)Adeimantos (Korintti)Aristeides (Ateena) Ariamenes †Kserkses IArtemisia I 371 laivaa 1207 laivaa 40 laivaa 200 laivaa Salamiin meritaistelu käytiin Persian sekä Kreikan kaupunkivaltioiden muodostaman helleenisen liiton laivastojen välillä osana persialaissotia syyskuussa 480 eaa. Taistelupaikka oli Salamis-saaren ja Piraeuksen sataman välisessä salmessa. Persialaiset hävisivät taistelun ja Kserkses I joutui vetäytymään armeijoineen Kreikasta. Salamiin taistelua pidetään persialaissotien ratkaisevana taisteluna, joka pelasti Kreikan joutumasta Persian valtaan. Taistelun sanottiin tapahtuneen samana päivänä kun Himeran taistelu, jossa Sisilian kreikkalaiset kukistivat karthagolaiset. Ateenalaiset olivat paenneet Salamiin saarelle sen jälkeen kun persialaiset olivat voittaneet Thermopylain taistelun elokuussa 480 eaa. Persialaiset vuorostaan valtasivat ja polttivat Ateenan. Artemisionin taistelun päätyttyä ilman ratkaisua kreikkalaisten laivasto perääntyi Salamiille. Spartalaiset olisivat halunneet perääntyä Peloponnesokselle ja puolustaa Korintin kannasta, mutta ateenalainen Themistokles sai heidät jäämään. Hänen mukaansa persialaiset pystyisivät hyökkäämään Peloponnesokselle suuren laivastonsa ansiosta, vaikka kannas olisikin kreikkalaisten hallussa. Kreikkalaisilla oli 371 kolmisoutua ja pienempiä laivoja
Bengalin kieli

Bengalin eli banglan kieli on Intian niemimaan itäosassa puhuttu indoarjalainen kieli, joka on kehittynyt Maghadin prakritin, paalin ja sanskritin kielistä. Kielen alkuperäistä aluetta on nykyisin Bangladeshiin ja Intian Länsi-Bengalin osavaltioon jakautuva Bengali itäisessä Etelä-Aasiassa. Bengali on yksi maailman suurimmista kielistä, sillä puhujia on yhteensä lähes 230 miljoonaa (viidennellä tai kuudennella sijalla maailmassa). Bengali on Bangladeshin pääkieli ja Intian toiseksi suurin kieli. Yhdessä assamin kielen kanssa se on itäisin indoiranilaisista kielistä. Bengalin kieli yhdistää kulttuurisesti hajanaista aluetta pitkällä ja rikkaalla kirjallisella perinteellään. Vuonna 1952, kun Bangladesh oli vielä Itä-Pakistan, kielen puhujien vahva identiteetti johti Bengalin kieliliikkeeseen, jonka nimissä useita ihmisiä kuoli luoteihin 21. helmikuuta samana vuonna. Päivä on nykyään julistettu kansainväliseksi äidinkielen päiväksi. Kuten muutkin itäiset indoarjalaiset kielet, bengali kehittyi Intian niemimaan itäisistä keski-indoarjalaisista kielistä. Magadhin prakrit, alueen varhaisin muistiin kirjattu puhuttu kieli ja Gautama Buddhan puhuma kieli, kehittyi ardhamagadhiksi ("puoli-magadhi") ensimmäisen vuosituhannen alkuvaiheilla. Ardhamagadhi alkoi kaikkien Pohjois-Intian prakritien tavoin väistyä niin sanottujen apabhramsa-kielten tieltä juuri ennen toisen vuosituhannen alkua
Bosnian sodan alku

1. maaliskuuta 1992 – 14. joulukuuta 1995 Bosnia ja Hertsegovina Bosnia ja Hertsegovinan itsenäisyysjulistus, etniset jännitteet ja Serbitasavallan kapina keskushallintoa vastaan. Sotilaallinen pattitilanne, neuvottelurauha. Bosnia ja Hertsegovina sai kansainvälisen tunnustuksen itsenäisenä valtiona. Daytonin rauhansopimus, Bosnia ja Hertsegovinan jakaminen Bosnia-Hertsegovinan federaatioon ja Serbitasavaltaan. Bosnia ja Hertsegovina Hertseg-Bosnia (1992, 1994–1995) Kroatia (1992, 1994–1995) Serbitasavalta Krajinan serbitasavalta Länsi-Bosnia Jugoslavian liittotasavalta Bosnian sota oli Jugoslavian hajoamissotiin kuulunut konflikti nykyisen Bosnia ja Hertsegovinan alueella. Se käytiin 29. helmikuuta 1992 – 21. marraskuuta 1995 serbien, kroaattien ja bosniakkien eli Bosnian muslimien välillä. Kansallismieliset serbit aloittivat sodan, koska muslimien ja kroaattien johtama Bosnia ja Hertsegovina itsenäistyi serbijohtoisesta Jugoslaviasta. Jugoslavian kansanarmeija osallistui aluksi sotaan itse
Nuoren Maan kreationismi

Nuoren Maan kreationismi on Raamattuun pohjautuva kristillinen ajatussuuntaus, jonka mukaan Maa on noin 6 000–10 000 vuoden ikäinen. Nuoren Maan kreationismin mukaan Raamatun luomiskertomus on kirjaimellisesti tosi. Keskeinen näitä käsityksiä levittävä järjestö on Answers in Genesis. Nuoren maan kreationistit pyrkivät etsimään tieteellisistä julkaisuista väitettään tukevia faktoja ja teorioissa ilmeneviä ristiriitaisuuksia. Nuoren Maan kreationismia ovat arvostelleet myös useat kristilliset vaikuttajat kuten Suomessa esimerkiksi raamattuopettaja Eero Junkkaala ja arkkipiispa Tapio Luoma. Nuoren Maan kreationistit kieltävät kaikki muut evoluutioteorian alueet paitsi mikroevoluution ja esittävät vaihtoehtoisena näkemyksenä eliöiden geneettistä rappeutumista. Kreationistinen luomiskäsitys lähtee siitä, että kaikella on oltava alkunsa ja alullepanijansa ja että tämä alullepanija on Jumala. Kreationistisen käsityksen mukaan Jumala on ajasta sekä materiasta riippumaton persoona. Nuoren Maan kreationistien mukaan Jumala loi alkuaineet Genesiksessä kerrottuna ensimmäisenä luomispäivänä. He eivät usko niiden olevan peräisin alku­räjähdyksestä ja kehittyneen itsestään miljardien vuosien aikana, kuten luonnontiede esittää. Kreationistit eivät usko, että olemattomuudesta voisi syntyä alkuräjähdystä. Sen sijaan he uskovat, että Jumala voi luoda olemattomasta olevan sanansa voimalla
Vanhan Maan kreationismi

Vanhan Maan kreationismi on oppi, jonka mukaan elämä on luotu ilman evoluutioteorian mekanismeja. Vanhan Maan kreationismi on ylemmän tason termi useille luomisoppityypeille, jotka eri tavoin pyrkivät selittämään Raamatun tai muiden luomiskertomusten kohtia niin, että ne sopivat nykyisiin tieteellisiin havaintoihin, erityisesti arvioihin Maapallon iästä. Vanhan Maan kreationismi hyväksyy yleisesti tieteellisesti määritellyn iän Maapallolle, toisin kuin Nuoren Maan kreationismi. Yhtenä määritelmänä on pidetty sitä, että Vanhan Maan kreationismin mukaan Jumala tai jumalainen olento on suunnitellut koko nykyisen biologisen monimuotoisuuden ollen aktiivinen toimija sekä alun luomisprosessissa että myös sen jälkeisinä aikoina. Vanhan Maan kreationismi jakaantuu useisiin alalajeihin, jotka selittävät Maapallon tieteellisesti havaittua ikää eri tavoilla. Esimerkiksi Aukkojen kreationismin mukaan Raamatun tarinassa on pitkiä ajallisia aukkoja, erityisesti kahden ensimmäisen jakeen välissä, jolloin Jumala ensin loi Maan ja vasta paljon myöhemmin aloitti seitsemän päivän luomistyönsä. Raamatun luomistarinan seitsemän päivän voidaan myös selittää olevan vertauskuvallisia ja tarkoittavan todellisuudessa huomattavasti pidempiä ajanjaksoja. Progressiivisen kreationismin mukaan Jumala on luonut elämänmuodot vaiheittain, niin että ensin on luotu yksinkertaiset eliöt ja myöhemmin miljardien vuosien kuluessa jaksoittain aina monimutkaisempia elämänmuotoja. Näin voidaan selittää fossiililöydöissä havaittu elämän monimuotoisuuden hidas kehitys miljoonien vuosien kuluessa ja ristiriita Raamatun kanssa. Progressiivisen kreationismin mukaan luomisjaksojen välissä on pitkiä ajanjaksoja, jolloin elämänmuodot voivat lisäksi kehittyä mikroevoluution mukaisesti. Makroevoluutiota, eli lajien kehittymistä toisiksi lajeiksi ei kuitenkaan progressiivisessa kreationismissakaan hyväksytä. Jehovan todistajat uskovat eräänlaiseen vanhan Maan kreationismin muotoon, jossa maailma on luotu, mutta Raamatun luomiskertomuksessa mainitut päivät voivat viitata hyvinkin pitkään ajanjaksoon, ja siksi Maapallon tieteellisesti määriteltyä ikää ei pidetä vääränä
Helvetialaiset

Helvetialaiset tai helveetit (lat. Helvetii) olivat kelttiläinen heimo, joka asui nykyisen Sveitsin alueella, jota roomalaiset kutsuivat nimellä Helvetia. Julius Caesar kertoo heistä kirjassaan Gallian sota (Commentarii de bello Gallico). Helvetialaiset asuivat alun perin Germanian eteläisissä osissa, mutta kun germaanit työntyivät etelämmäs, he siirtyivät vuonna 61 eaa. nykyisen Sveitsin alueelle. Koska germaaniheimot työntyivät pian myös helvetialaisten uusille asuinseuduille, he päättivät muuttaa Galliaan päällikkönsä Orgetorixin johdolla. Gallia Narbonensisin gallialaiset pyysivät Caesaria suojelemaan heitä maahan tunkeutuvilta helvetialaisilta. Caesar komensi tuolloin kuutta legioonaa, ja hän värväsi nopeasti avukseen vielä kaksi legioonaa lisää. Kokeneet ja hyvin organisoituneet roomalaiset joukot löivät helvetialaiset, vaikka näitä olikin huomattavasti enemmän kuin roomalaisia. Tosin suurin osa helvetialaisista oli naisia, lapsia ja vanhuksia, eikä suinkaan sotilaita. Roomalaiset tappoivat suurimman osan helvetialaisista, ja osan he ottivat orjiksi. Loput helvetialaiset ajettiin takaisin Helvetiaan
Wall Street

Wall Street on katu Manhattanilla New Yorkissa, Yhdysvalloissa. Se sijaitsee lähellä Manhattanin saaren eteläpäätä ja johtaa Broadwayltä Manhattanin itärantaa pitkin kulkevalle South Streetille. Wall Street on Manhattanin finanssialan keskittymän Financial Districtin keskus, jossa pitää majaansa muun muassa New Yorkin pörssi. Wall Street on ollut maailman johtava finanssikeskus, mutta vuonna 2007 Lontoon City kasvoi kansainvälisenä finanssikeskuksena ohi Wall Streetin. Kadun nimi Wall Street (”Muurikatu”) on peräisin vuodelta 1652, jolloin sen kohdalla kulki Manhattanin saaren eteläpäähän perustetun, hollantilaisten asuttaman Uuden Amsterdamin pohjoisraja ja paikalle rakennettiin muuri suojaksi lenape-intiaaneja, brittejä ja Uuden Englannin uudisasukkaita vastaan. Britit, joiden siirtomaahan alue kuului vuodesta 1664, hävittivät muurin vuonna 1699 ja rakensivat sen tilalle kadun ja sen varrelle asuin- ja toimistotaloja. Näiden joukossa oli uusi kaupungintalo Broad Streetin ja Wall Streetin kulmassa. Kadun mukaan on nimetty myös sanomalehti The Wall Street Journal. Kadun päässä osoitteessa 89 Broadway sijaitsee Trinity Church -kirkko. Wall Street on esiintynyt useissa elokuvissa sekä tapahtumapaikkana että kuvauspaikkana. Wall Streetiin liittyviä elokuvia ovat muun muassa Wall Street – rahan ja vallan katu (1987), sen jatko-osa Wall Street: Money Never Sleeps (2010) sekä The Wolf of Wall Street (2013).
Themistokles

Themistokles (m.kreik. Θεμιστοκλῆς, Themistoklēs, lat. Themistocles; n. 524–460 eaa.) oli antiikin kreikkalainen valtiomies ja sotapäällikkö, joka oli kotoisin Ateenasta. Hän johti Ateenaa persialaissotien aikana, ja hänen ansiostaan ateenalaiset käyttivät hopeakaivoksista saamansa tuoton laajentamalla laivastoaan, joka kasvoi 70 laivasta 200 laivaan. Themistokleen politiikkaa vastusti Aristeides, joka lopulta karkotettiin Ateenasta. Themistokleen ansiosta kreikkalaisten yhdistynyt laivasto taisteli menestyksekkäästi persialaisia hyökkääjiä vastaan Artemisionin taistelussa ja ratkaisevassa Salamiin taistelussa vuonna 480 eaa. Persialaissotien jälkeen Aristeides ja Themistokles sopivat riitansa ja Aristeides sai palata Ateenaan. Pian sodan jälkeen Themistokles alkoi menettää suosiotaan, ja menetettyään kansan luottamuksen hänen oli paettava, lopulta Vähään-Aasiaan. Persialaiset ottivat hänet hyvin vastaan ja antoivat hänen asettua asumaan Magnesiaan
Mayday

Mayday on kansainvälinen puheradioliikenteessä käytettävä hätämerkki, jota esimerkiksi laivat ja lentokoneet käyttävät joutuessaan hätätilaan, jossa ne tarvitsevat pikaista apua. Mayday-sana juontaa juurensa ranskan kielen sanonnasta ”(venez) m'aider”, joka tarkoittaa ”(tulkaa) auttamaan minua”. Myöhemmin ilmaisu lyhentyi englannin kieleen sopivaan muotoon. Toisaalta tämä yksittäinen sana vakiintui hätämerkiksi, koska se on yksinkertainen ja radioliikenteestä helposti erottuva sana. (vrt. Morsen aakkosten SOS-merkki.) Kansainvälisen meri- ja ilmaliikennesopimuksen mukaan kaikkien maiden alukset ja organisaatiot, niin kaupalliset kuin sotilaalliset, ovat velvollisia vastaamaan hätäkutsuun ja avustamaan kutsun lähettäjää. Sana ”mayday” voidaan nykyisin lausua kansainvälisten sopimusten mukaan joko ranskalaisittain ”medee” (aiemmin ainoa tapa) tai englantilaisittain ”meidei”. ”Mayday”-kutsu aloitetaan valitsemalla meri-VHF-radiosta kanava 16 (156,800 MHz), joka on kansainvälinen hätä-, turvallisuus- ja kutsuliikenteessä käytetty meri-VHF-kanava. Tämän jälkeen voidaan aloittaa hätäliikenne hätäkutsun antamisella. Tämä tapahtuu toistamalla ”mayday” kolmesti, minkä jälkeen alus / lentokone / muu asema ilmoittaa nimensä ja/tai kutsutunnuksensa. Hätäkutsun tarkoitus on kiinnittää muiden asemien huomio ja valmistautua vastaanottamaan pian seuraava hätäsanoma
Rosenheimin poltergeist

Rosenheimin poltergeist on tunnetuimpia väitettyjä poltergeist-tapauksia. Se sattui vuosina 1967–1968 saksalaisessa Rosenheimin kaupungissa. Poltergeist-ilmiöt alkoivat jatkuvina sulakkeiden palamisena ja salaperäisinä puhelinsoittoina asianajaja Sigmund Adamin toimistossa. Toimiston ulkopuolelta tulevat puhelut keskeytyivät usein kilahduksiin tai katkesivat kokonaan. Toisinaan toimiston kaikki neljä puhelinta soivat yhtä aikaa, mutta kukaan ei vastannut toisessa päässä. Paikallisen sähkölaitoksen ja puhelinyhdistyksen huoltohenkilöstöt kutsuttiin tutkimaan tapahtumia. Sähkölaitoksen huoltohenkilöstö havaitsi, että tarkkailulaitteet rekisteröivät suuria voimansiirtoja, joille ei löytynyt selitystä. Toimisto kytkettiin suoraan kaapeliyhteyteen keskusmuuntoasemalle jolla eliminoitiin muun sähköverkon tuottamat häiriöt. Tällä ei ollut vaikutusta ilmiöihin, joten oli mahdollista olettaa, että voima vaikutti itse laitteeseen. Fyysikko John Taylor huomautti, että sähkönkulutusta rekisteröivän piirturin lukemat oli todennäköisesti aiheutettu mekaanisesti. Piirturin neulaa oli painettu ja paperikin oli repeytynyt.  Myös tapausta tutkinut fyysikko F
Wilhelmus van Nassouwe

Kesto: 48 sekuntia.0:48Kansallislaulu Yhdysvaltain laivaston soittokunnan soittamana Wilhelmus van Nassouwe on Alankomaiden kansallislaulu. Sen nimi lyhennetään usein muotoon Het Wilhelmus. Kappaleen sanoitukset ovat peräisin vuosien 1568 ja 1572 väliseltä ajalta ja sävelmä vuodelta 1574. Tämä tekee laulusta maailman vanhimman kansallislaulun, vaikkakin Japanin Kimi ga yon sanoitus on vieläkin vanhempi. 1700-luvulla Wilhelmus van Nassouwesta tuli suosittu Oranian kuningasperheen kannattajien suosima laulu, vaikkei se vielä ollutkaan koko maan kansallislaulu. Huolimatta tästä se oli niin suosittu, että se esitettiin kuningatar Vilhelmiinan kruunajaisissa vuonna 1898. Laulusta tuli Alankomaiden kansallislaulu 10. toukokuuta 1932. Laulu esitetään kansallisissa juhlissa tai urheilutapahtumissa, yleensä vain kerran. Sen tulisi, mikäli mahdollista, olla viimeinen esitetty musiikkikappale. Kun vieraan valtion valtionpäämies tai lähettiläs otetaan vastaan, on Het Wilhelmus lupa soittaa vain, mikäli joku Hollannin kuningasperheen jäsenistä on läsnä
Jippii!

Jippii! oli monikansallinen mobiili- ja verkkoportaali. Palvelu avattiin vuonna 1999 Saunalahden Serverin verkkoportaalina nimellä Saunalahti.fi. Myöhemmin nimeksi muutettiin Jippii ja se laajeni IT-huuman aikana monikansalliseksi verkkopalveluksi. 2000-luvun alkupuolella Suomen Jippii-portaali oli mittaustavasta riippuen suurin tai toiseksi suurin suomalainen verkkomedia. Heinäkuussa 2004 Saunalahti Group myi Jippii -verkkoportaalin brittiläiselle Itouch -yhtiölle. Vuonna 2007 italialainen Buongiorno osti vastaavasti Itouch:in. Nykyään Jippii! on toiminnassa ainoastaan sähköpostipalveluna.
Pakkoavioliitto

Pakkoavioliitto on avioliitto, joka on solmittu vastoin toisen tai molempien osapuolien tahtoa. Yleensä liittoa motivoi suvun maineen parantaminen hankkimalla "puhdas" morsian, sosiaalinen status ja yhteiskuntaluokka, varallisuus tai vanhempien ystävyyssuhteet. Liitto on myös saatettu solmia jo ennen lapsen syntymää. Varakkaiden sukujen sekä kuninkaallisten avioituminen on tyypillisesti ennen ollut pakotettua ja tähdännyt tilojen yhdistymiseen ja tulevaisuuden turvaamiseen. Pakkoavioliitot ovat nykyisin laittomia länsimaissa sillä ne loukkaavat itsemääräämisoikeutta. Ihmisoikeusjärjestöt tekevät työtä niiden lopettamiseksi etenkin kehitysmaissa. Pakkoavioliitosta erillinen käsite on järjestetty avioliitto. Siinä on kyse suvun järjestämästä liitosta, jossa morsianta ja sulhasta kuullaan. Saksassa tehdyn tutkimuksen mukaan pakkoavioliitot koskevat lähinnä nuoria musliminaisia. Avioliittoon pakotetuista 83,4 % oli muslimeja, kolmannes 17 tai alle ja 40 % 18–21-vuotiaita. Yleisin morsiamen kotimaa on Turkki, toisena Serbian, Kosovon ja Montenegron alue ja sen jälkeen Irak ja Afganistan. Tanskassa ulkomaalaisen kanssa avioituvan Tanskan kansalaisen ja hänen puolisonsa on oltava vähintään 24-vuotiaita voidakseen asettua Tanskaan