nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Timo Ernamo

Timo Ernamo (s. 1958) on suomalainen kirjailija, suomentaja ja kustantaja, joka on kustantanut etenkin koti- ja pohjoismaista kirjallisuutta. Ernamo oli yksi Liken perustajista. Vuodesta 2002 alkaen hän on työskennellyt WSOY:ssä, Johnny Kniga-yksikössä. Ernamo on kirjoittanut ylioppilaaksi Raumalla Aronahteen lukiosta 1977. Hän aloitti opinnot Helsingin yliopistossa saman vuoden syksyllä. Kustannusalalle hän kulkeutui lähinnä musiikin ja ohjelmatoiminnan kautta. Ernamo toimi pitkään yliopiston tiedekuntahallinnon tehtävissä, kunnes 1990 ryhtyi päätoimiseksi kustantajaksi. Hän on toiminut muun muuassa Jaakko Heinimäen, Tapio Koivukarin, Karin Fossumin, Erlend Loen, Mikael Niemen, Jo Nesbøn, Jan Guilloun, Jonas Gardellin ja Vigdís Grímsdottirin kustantajana. Ernamolla on ensimmäisestä avioliitostaan neljä aikuista lasta. Hän on naimisissa kuninkaalliskirjailijana tunnetun Sanna-Mari Hovin kanssa. Hänen sisarensa Tuija Ernamo oli Tampereen teatterin näyttelijä
Horace Walpole

Horatio Walpole, Orfordin 4. jaarli, paremmin tunnettu nimellä Horace Walpole (24. syyskuuta 1717 Lontoo, Ison-Britannian kuningaskunta – 2. maaliskuuta 1797) oli englantilainen taidehistorioitsija, kirjailija ja poliitikko. Hänet muistetaan nykyään Lontoon Strawberry Hillille rakentamastaan huvilasta ja goottilaisesta romaanistaan Otranton linna (1764), jolla oli suuri vaikutus kauhuromantiikalle. Horatio Walpole syntyi Robert ja Catherine Walpolen perheeseen. Hänen isänsä Robert Walpole oli kuuluisa whig-poliitikko, josta tuli myös Ison-Britannian pääministeri. Horatio sai kotikasvatuksen, kunnes aloitti Eton Collegessa 1727. Cambridgen King’s Collegeen hän kirjautui maaliskuussa 1735. Hän jätti kuitenkin koulun ennen valmistumistaan vuonna 1738. Yliopiston jälkeen Horace Walpole lähti Euroopan-kierrokselle ystävänsä, runoilija Thomas Grayn kanssa. Walpole palasi Lontooseen 1741, ja hänet valittiin samana vuonna Ison-Britannian parlamenttiin
Morarji Desai

Morarji Ranchhodji Desai (gudžaratiksi મોરારજી રણછોડજી દેસાઈ, Morārjī Raṇchoḍjī Desāī; 29. helmikuuta 1896 – 10. huhtikuuta 1995) oli Intian pääministeri, talousministeri ja vapaustaistelija. Pääministerinä hän toimi 1977–1979, talousministerinä 1959–1964 ja 1967–1970. Desai oli Janata-puolueen jäsen – hän oli ensimmäinen pääministeri, joka ei kuulunut Intian kongressipuolueeseen. Bramiinisuvusta polveutunut Desai oli vapaustaistelija, joka Mahatma Gandhin taistelutoverina ja brittiläisen siirtomaahallinnon vastustajana vietti 1930- ja 1940-luvuilla lähes kymmenen vuotta vankilassa kolmeen eri otteeseen. Hän oli vankilassa vuosina 1975–1977 pääministeri Indira Gandhin poliittisesta vastustamisesta. Pääministerikaudellaan Morarji Desai pyrki vakauttamaan Intian jännittyneitä suhteita kahteen suureen naapurimaahan, Pakistaniin ja Kiinaan. Desai on ainut intialainen, joka on saanut sekä Intian että Pakistanin siviilihenkilöille merkittävästä valtiollisesta toiminnasta myönnettävät korkeimmat kunniamerkit, intialaisen Bharat Ratnan ja pakistanilaisen Nishaan-e-Pakistanin.
Grellingin–Nelsonin paradoksi

Grellingin–Nelsonin paradoksi on semanttinen itseviittaavuuteen liittyvä paradoksi, jonka Kurt Grelling ja Leonard Nelson muotoilivat vuonna 1908. Se yhdistetään välillä virheellisesti saksalaiseen filosofi ja matemaatikko Hermann Weyhin. Paradoksia kutsutaan toisinaan nimillä Weylin paradoksi ja Grellingin paradoksi. Grellingin–Nelsonin paradoksi muistuttaa läheisesti joitakin muita tunnettuja paradokseja, erityisesti parturin paradoksia ja Russellin paradoksia. Oletetaan, että kuvailevat sanat (kuten adjektiivit) voidaan luokitella ”autologisiksi” ja ”heterologisiksi” seuraavasti: Vaikuttaisi siltä, että kaikki adjektiivit voidaan luokitella auto- tai heterologisiksi, koska jokainen adjektiivi joko kuvaa itseään tai ei. Grellingin–Nelsonin paradoksi ilmenee, kun yritetään luokitella sanaa ”heterologinen”. Esimerkiksi kuvitteellisen ”pönkihtävä”-sanan autologisuutta voidaan kokeilla määrittämällä, onko ”pönkihtävä” pönkihtävä sana. Jos vastaus on ”kyllä”, ”pönkihtävä” on autologinen. Jos vastaus on ”ei”, se on heterologinen. Toisaalta voidaan kysyä onko ”heterologinen” heterologinen sana. Jos vastaus on ”kyllä”, ”heterologinen” on autologinen (mikä johtaa ristiriitaan). Jos vastaus on ”ei”, ”heterologinen” on heterologinen (mistä seuraa taas ristiriita, koska ei-heterologinen eli autologinen sana kuvaisi itseään)
Lauri (Seitsemän veljestä)

Lauri on Aleksis Kiven luoma kuvitteellinen henkilö. Hän on yksi keskushenkilöistä Kiven klassikkoromaanissa Seitsemän veljestä, joka julkaistiin 1870. Lauri on Timon kaksosveli, heistä jälkimmäisenä syntynyt. Lauria vanhempia on koko veljessarja Eeroa lukuun ottamatta. Fyysisesti Lauri on veistetty koko lailla samasta puusta kuin kuusi veljeään: häntä kuvataan harteikkaaksi, keskimittaiseksi ja iholtaan ruskeaksi. Hänen hiuksensa ovat kankeat ja hampunkarvaiset. Kivi luonnehtii hänet introvertiksi: hän on hiljainen, omalaatuinen ja syrjään vetäytyvä taiteilijasielu, joka sanoo lyhytsanaisen mielipiteensä usein vain kysyttäessä. Hän jättäytyy mielellään pois muiden veljesten puuhista ja menee touhuilemaan omiaan metsään. Kivi kuvaa Laurin älykkäänä. Lauri viihtyy hyvin Eeron seurassa ja oppii lukemaan veljeksistä toisena – heti Eeron jälkeen. Suuressa tentissä rovastin luona Lauri osoittautuu jopa Toukolan kylän parhaaksi lukijaksi. Lauri on myös veljessarjan tarkin ampuja ja käsistään taitava, hän valmistaa tarvekalut käppyräisistä puunkappaleista
Kanariankirvinen

Elinvoimainen  Anthus berthelotii(Bolle, 1882) Kanariankirvinen Wikispeciesissä Kanariankirvinen Commonsissa Kanariankirvinen (Anthus berthelotii) on Madeiralla ja Kanariansaarilla elävä varpuslintu. Sen nimialalajin elinympäristö käsittää Kanariansaarten lisäksi Selvagenssaaret, alalaji madeirensis elää Madeiran saaristossa. Carl Bolle kuvaili lajin holotyypin Kanariansaarilta 1882. Laji on nimetty Sabin Berthelotin kunniaksi.
Antti Kurvinen

Antti Ilmari Vilhelm Kurvinen (s. 14. heinäkuuta 1986 Ylihärmä) on suomalainen keskustalainen poliitikko. Hänet valittiin eduskuntaan Vaasan vaalipiiristä vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Vuodesta 2009 Kurvinen on ollut myös Kauhavan kaupunginvaltuuston jäsen. Kurvinen nimitettiin Marinin hallituksen tiede- ja kulttuuriministeriksi 27. toukokuuta 2021. Hän siirtyi maa- ja metsätalousministeriksi 29. huhtikuuta 2022 Jari Lepän erottua tehtävästä. Hän on kesäkuusta 2023 lähtien Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja. Kurvinen valmistui ylioppilaaksi alahärmäläisestä Härmän lukiosta vuonna 2005 ja oikeustieteen maisteriksi Lapin yliopistosta vuonna 2013. Ennen valintaansa eduskuntaan hän työskenteli lakimiehenä asianajotoimistossa vuodesta 2013
Liettuan vaakuna

Liettuan vaakuna on Liettuan tunnus lipun, moton ja hymnin ohella. Vaakunassa punaisella taustalla Vytis-niminen (suom. takaa-ajaja, jahtaaja) ritari ratsastaa hevosella ja pitää miekkaa kädessään. Ritarilla on lisäksi sininen kilpi, jossa on keltainen risti. Vaakuna on yksi Euroopan vanhimmista valtiovaakunoista. ¹ Myös Aasiaan kuuluvaksi tulkittava valtio
B1 (höyryveturi)

B1 eli Pässi oli Valtionrautateiden (VR) ensimmäinen höyryveturi, joka hankittiin vaihtotyöhön. B1 on tankkiveturi, sen vesisäiliö eli satulatankki on vaippana höyrykattilan päällä. Pässi toimi järjestelyveturina hyvin, sen vetovoima oli vanhimmissa versioissa 2 900 kp (28,4 kN) ja uudemmissa 3 370 kp (33 kN). Vuonna 1880 VR tilasi B1:stä samalta valmistajalta vielä sen pienemmän version B2:n (numero 301, vuodesta 1887 numero 100), jota käytettiin myös radanrakennustyömailla. Se hylättiin vuonna 1919 ja myytiin sitten Enso Oy:lle. B1-veturit hylättiin 1920-luvulla. B1-veturi numero 9 oli ensimmäinen, jolle ei annettu enää virallista nimeä vaan pelkästään numero. Se on Suomen vanhimpana säilyneenä veturina esillä Suomen rautatiemuseossa Hyvinkäällä.
Red Jacket

Red Jacket oli kuuluisa purjelaiva, klipperi, jonka tilasi Seacomb & Taylor Bostonista. Red Jacketin suunnitteli Samuel Hartt Pook, ja sen rakensi George Thomas Rocklandissa, Mainessa. Vuonna 1853 Red Jacket teki purjelaivojen nopeusennätyksen matkustamalla New Yorkista Liverpooliin 13 päivässä, 1 tunnissa ja 25 minuutissa. Red Jacketin ostivat myöhemmin Pilkington & Wilcox ja eräät muut liverpoolilaiset sijoittajat. White Star Line -yhtiö käytti laivaa Melbournen liikenteessä. Red Jacket palveli maahanmuuttoliikennettä vuoteen 1861, jolloin se alkoi kuljettaa rahtia Australian ja Intian rannikoilla. Vuonna 1872 alus kuljetti sahatavaraa Quebecistä Lontooseen. Vuonna 1883 alus myytiin Kap Verdeen, ja vuonna 1885 se haaksirikkoutui myrskyssä.
RMS Oceanic (1870)

RMS Oceanic oli White Star Linen ensimmäinen linjalaiva ja tärkeä käännekohta matkustajalinjalaivojen kehittelyssä. Oceanic rakennettiin Harland & Wolffin telakalla Belfastissa. Se siirrettiin 27. elokuuta 1870 Liverpooliin, josta se lähti 26. helmikuuta 1871 neitsytmatkalleen. Laivassa oli kaksitoista höyrykattilaa, jotka tuottivat höyryä 450 kPa:n paineella, sekä yhdistetty neljäsylinterinen höyrykone – 2 x 78 tuumaa (1,98 m) ja 2 x 41 tuumaa (1,04 m) – 60 tuuman (1,52 m) iskun kanssa. Kuten tuon ajan muissakin höyryaluksissa, myös Oceanicissa oli mastot ja purjeet. Runko oli rakennettu raudasta ja jaettu yhteentoista vedenpitävään osastoon. Oceanicilla oli tilaa 166 ensimmäisen luokan ja 1000 kolmannen luokan matkustajalle sekä 143 miehistön jäsenelle. White Star Line ei ollut säästellyt kuluja rakennuttaessaan alusta ja lehdistö kuvaili laivaa ”keisarilliseksi purjeveneeksi”. Ikkunat olivat aluksessa paljon suurempia kuin nykyajan risteilyaluksilla. Ensimmäisessä luokassa oli juokseva vesi ja aluksella oli sähkökellojakin
Robert Young

Robert George Young (22. helmikuuta 1907 Chicago, Illinois – 21. heinäkuuta 1998 Westlake Village, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän aloitti elokuvanäyttelijänä ja 1930-luvulla hän näytteli vuosittain jopa yhdeksässä eri elokuvassa. Vuonna 1949 Young siirtyi radioon Father Knows Best -tilannekomediasarjan isän, Jim Andersonin rooliin. Samaa roolia hän näytteli myös sarjan televisioversiossa, joka alkoi vuonna 1954 ja päättyi 1963. Young näytteli nimiroolin vuosina 1969–1976 esitetyssä lääkärisarjassa Marcus Welby, M.D.. Roolistaan hänet palkittiin Golden Globella. Young on saanut kolme tähteä Hollywood Walk of Famelle.
Renato Cellini

Renato Cellini (1912–1967) oli kapellimestari. Hän syntyi Torinossa ja antoi ensimmäisen resitaalinsa sellistinä 10-vuotiaana. Myöhemmin hän oppi pianon- sekä urkujensoittoa ja myös opiskeli konservatoriossa sävellystä. Cellini pääsi työskentelemään italialaisiin oopperataloihin ja Glyndebournen oopperafestivaaliin. Muutettuaan Yhdysvaltoihin hän työskenteli Metropolitan-oopperassa vuoteen 1954. Vuosina 1954–1964 hän oli New Orleans Opera Associationin musiikillinen johtaja. Hän johti oopperaa myös Méxicossa, Cincinnatissa sekä Caracasissa ja teki levytyksiä. Syyskuussa 1950 sattuneen sydänkohtauksen jälkeen Cellini kärsi heikosta terveydestä. Hän kuoli vuonna 1967.
Air Mikisew

Air Mikisew oli lentöyhtiö pohjoisessa Albertassa, Kanadassa. Sen pääkonttori sijaitsi Fort McMurrayssa. Yhtiön kotikenttä oli Fort McMurrayn lentoasema ja reittikohteita olivat Edmontonin keskuskenttä ja Fort Chipewyanin lentoasema. Reittiliikenteen lisäksi yhtiö suoritti sairaankuljetuslentoja Wood Buffalon alueella sekä tilauslentoja läntisen Kanadan alueella. Se asetettiin lentokieltoon huhtikuussa 2010 ja lopetti sen jälkeen toimintansa. Air Mikisewin omisti Mikisew Group Of Companies -yhtiö, jonka taas yhteisomistaa noin 2 500 Mikisew First Nationin asukasta. Mikisew-nimi tulicreen kielestä, jossa se tarkoittaa kotkaa. Fort McMurrayn kauppakamari nimesi Air Mikisewin Fort McMurrayn vuoden 2005 yritykseksi. Air Mikisewin laivasto koostui seuraavista lentokoneista (maaliskuu 2010):
Rotaatio (geometria)

Geometriassa rotaatio eli kierto on eräs yhtenevyyskuvaus. Siinä tasokuvio kierretään jonkin kiinteän pisteen ympäri taikka kolmiulotteisen avaruuden kappaleet jonkin akselin ympäri siten, että jokaisen pisteen vastinpiste kuvauksessa on samalla etäisyydellä tästä kiinteästä pisteestä tai akselista kuin alkuperäinen piste, mutta eri suunnassa. Tasossa rotaation määrittämiseen riittää piste, jonka ympäri se suoritetaan, sekä kulma, jonka verran tasoa kierretään, eli kiertokulma. Annetun pisteen vastinpisteen laskemiseen voidaan käyttää matriisilaskentaa tai kompleksilukuja. Kummassakin tapauksessa piste, jonka ympäri kierretään, voidaan valita origoksi ja sopia, että kulma θ osoittaa, minkä verran tasoa kierretään vastapäivään. Jos kulma θ on 180 astetta, rotaatio tasossa pisteen ympäri vastaa peilausta tämän pisteen suhteen. Kutakin tason pistettä (x, y) vastaa tietty paikkavektori. Tason kiertoa origon ympäri vastaa tietty matriisi, jolla tämä paikkavektori kerrotaan. Jos kiertokulma on 𝜃, tämä matriisi voidaan esittää muodossa missä (x′, y′) ovat pisteen koordinaatit rotaation jälkeen. Nämä voidaan laskea alkuperäisten koordinaattien (x, y) avulla seuraavasti: Vektorit [𝑥𝑦] ja [𝑥′𝑦′] ovat yhtä pitkät eli itseisarvoltaan yhtä suuret, ja niiden välinen kulma on 𝜃. Tasoa voidaan käsitellä myös kompleksitasona. Tällöin tason jokaista pistettä (x, y) vastaa kompleksiluku Tason kiertoa kulman θ verran vastaa jokaisen kompleksiluvun kertominen vakiolla joka Eulerin kaavan mukaan on sama kuin Tätä muotoa olevien kompleksilukujen itseisarvo on 1
Vihan liekit

Vihan liekit (engl. Catching Fire) on yhdysvaltalaisen Suzanne Collinsin kirjoittaman Nälkäpeli-trilogian toinen osa vuodelta 2009. Teos on ilmestynyt suomeksi Helene Bützowin suomentamana, WSOYn kustantamana 2010. Vihan liekit on jatkoa sarjan ensimmäiselle osalle Nälkäpelille ja sitä seuraa trilogian viimeinen teos Matkijanärhi. Kirjan pohjalta tehty samanniminen elokuva sai ensi-iltansa vuonna 2013. Sen pääosissa ovat Jennifer Lawrence, Josh Hutcherson ja Liam Hemsworth. Vuotuinen voittajakiertue oli tuloillaan. Voittajakiertueelle lähtee aina viimeisimmän Nälkäpelin voittaja. Voittajia on tänä vuonna poikkeuksellisesti kaksi, Katniss Everdeen ja Peeta Mellark. Ennen kiertuetta presidentti Snow vierailee Katnissin luona ja syyttää Katnissia kapinan lietsomisesta vyöhykkeillä. Hän tietää, että Katnissin ja Peetan suhde ei ole aivan niin aito kun he antavat ymmärtää. Edes Peetan kosinta ei pelasta tilannetta, sillä Peeta ei ole nyt se, jonka pitää tunnustaa rakkautensa, vaan Katniss
Antiikin Rooman armeija

Antiikin Rooman armeija vaikutti merkittävästi Rooman valtakunnan historiaan. Se loi ja ylläpiti imperiumia, joka laajimmillaan ulottui Euroopasta Pohjois-Afrikkaan ja Lähi-itään. Varhaisen Rooman armeija oli pieni ja sen sodat koostuivat lähinnä ryöstöretkistä. Rooman tasavallan ajan armeija koostui tavallisista kansalaisista, jotka liittyivät armeijaan sodan ajaksi mutta palasivat sitten takaisin siviilielämään. Vasta tasavallan lopulla Rooman armeijasta muotoutui kurinalainen ammattiarmeija, jona monet sen yleensä tuntevat. Armeija oli Rooman politiikan toteuttaja, mutta myös politiikan luoja ja keisarintekijä. Sota ja politiikka kietoutuivat erottamattomasti yhteen, koska valtakunnan johtajien odotettiin ohjaavan sekä julkista elämää Forumilla että armeijaa sotaretkellä. Armeija toimi tärkeänä sosiaalisen nousun väylänä ja roomalaistamisen työkaluna. Armeija kehittyi vähitellen Välimeren alueen mahtavimmaksi sotilasmahdiksi, kun tarpeen vaatiessa kootuista sotajoukoista siirryttiin ammattiarmeijaan Gaius Mariuksen uudistusten yhteydessä n. 100 eaa. Lopulta syntyi legioona, n. 6 000 miehen hyvin järjestäytynyt yksikkö
Lapväärtin kirkko

Lapväärtin kirkko (ruots. Lappfjärds kyrka) on vuonna 1851 valmistunut, rapatusta tiilestä rakennettu kirkko Kristiinankaupungin Lapväärtissä. Kolmetuhatta istuinpaikkaa mahduttavaa kirkkoa on sanottu Suomen toiseksi (Kerimäen kirkon jälkeen) suurimmaksi maaseutukirkoksi. Sen suunnittelija on saksalaissyntyinen intendentti E. B. Lohrmann. Kirkko on sekä Kristiinankaupungin suomalaisen että ruotsalaisen seurakunnan käytössä. Kirkkoa alettiin suunnitella 1784 piispantarkastuksen yhteydessä, peruskivi muurattiin vasta 1. marraskuuta 1848. Kokkolalainen Erkki Kuorikoski pestattiin rakennusmestariksi. Kirkon rakennukseen käytetyt kivet ja tiilet saatiin lähiseudulta. Kirkon urkuina ovat Gebrüder Jehmlichin 1958 rakentamat, 34-äänikertaiset urut
Liettuan puolustusvoimat

Liettuan asevoimat (liet. Lietuvos ginkluotosios pajėgos) on liettualainen organisaatio, jonka tärkein tehtävä on Liettuan sotilaallinen puolustaminen. Armeijassa on 20 000 aktiivista jäsentä (josta 2 000 siviiliä) ja 90 000 reserviläistä sekä 14 000 puolisotilaallisissa joukoissa. Liettua lakkautti asevelvollisuuden vuonna 2008, mutta palautti sen vuonna 2015. Maa kutsuu noin 3 500 miestä joka vuosi yhdeksän kuukautta kestävään koulutukseen. Ensisijaisesti koulutetaan vapaaehtoisia, mutta jos heitä ole tarpeeksi valitaan 19–26-vuotiaiden miesten joukosta lisää arpomalla. Asevoimien ylipäällikkönä toimii Liettuan presidentti. Puolustusvoimien komentajana toimii kenraalimajuri Arvydas Pocius. Liettuan asevoimat jakautuu viiteen puolustushaaraan: Liettuan maavoimien ytimen muodostaa ”Rautasudeksi” kutsuttu joukko-osasto, joka käsittää neljä panssaripataljoonaa ja yhden tykistöpataljoonan. Tulevaisuudessa Rautasusi-joukko-osasto tulee sisältämään myös ilmatorjunnan ja panssaritorjunnan. Maavoimat on aikomus modernisoida kokonaan vuoteen 2012, mikä käytännössä tarkoittaa kaluston ja aseiden vaihtamista nykyaikaisempiin. Liettuan on tarkoitus uudistaa asevoimia siten, että vuodesta 2014 kymmenesosa maavoimien joukoista olisi valmis toimimaan nopeasti kansainvälisissä operaatioissa
Boris Tšertok

Boris Jevsejevitš Tšertok (ven. Борис Евсеевич Черток, 1. maaliskuuta 1912 Łódź, Venäjän keisarikunta – 14. joulukuuta 2011 Moskova) oli neuvostoliittolainen ja venäläinen raketti-insinööri, joka kehitti ohjusten ohjausjärjestelmiä ballistisiin ohjuksiin ja avaruusaluksiin. Tšertok oli juutalaista syntyperää. Tšertokin kirjoittama neliosainen kirja Rockets and Peopleselvennä on historia Neuvostoliiton avaruusohjelmasta, jonka ylimpään johtoon hän kuului. Hän toimi Sergei Koroljovin apulaisjohtajana 1950-luvulla ohjusten suunnittelussa ja muun muassa miehitetyn Vostok-avaruuslennon suunnittelussa. Vielä miltei satavuotiaana hän konsultoi Energija-yhtiötä.
4-pyroni

4-Pyroni eli γ-pyroni (C5H4O2) on tyydyttymätön heterosyklinen ketoni. Yhdiste on isomerinen 2-pyronin kanssa. 4-pyroni on huoneenlämpötilassa hygroskooppisia eli vettä sitovia kiteitä, jotka sulavat hieman yli 32,5 °C:n lämpötilassa. 4-pyroni on heikko emäs, mutta vahvempi emäs kuin isomeerinsa 2-pyroni ja protonoituu karbonyyliryhmästään muodostaen 4-hydroksipyrulinium-ionin. Yhdisteellä on myös aromaattisen yhdisteen kaltaisia ominaisuuksia. 4-pyronia voidaan valmistaa kelidonihaposta kuumentamalla sitä hieman yli yhdisteen sulamispisteen. Kelidonihappoa voidaan valmistaa asetonista ja dietyylioksalaatista. Monet luonnossa esiintyvät yhdisteet sisältävät 4-pyronin rakenneyksikön. Bentseenin kanssa 4-pyroni muodostaa kaksi kondensaatioyhdistettä kromonin ja ksantonin. Myös maltoli ja kojihappo ovat 4-pyronin johdannaisia.
Emäkosken koulu

Emäkosken koulu on Nokialla toimiva yläkoulu (luokka-asteet 7-9). Koululle valmistui uudisrakennus vuonna 2022. Rehtorina toimii Mari Larikka. Koulussa opiskelee noin 520 peruskoulun 7.–9. luokka-asteiden oppilasta (2023, 2022). Henikökuntaa on noin 60. Emäkosken koulussa voi kahdeksannella luokalla valita viestintä- tai matematiikka-, luonnontiede- ja teknologiapainotteisen opetuksen. Perustamislupa Emäkosken yhteiskoululle myönnettiin 16. toukokuuta 1957 ja oikeuden antaa keskikoulutodistuksia se sai 27. joulukuuta 1961. Ylioppilastutkinto-oikeuden se sai 13
Korppoon säätutka

Korppoon säätutka on Rumarin kylässä Korppoossa, nykyisessä Paraisten kaupungissa, toimiva C-Band Doppler -säätutka, joka aloitti toimintansa 15. elokuuta 1997. Tornin korkeus maanpinnasta on 29 metriä ja merenpinnasta 61 metriä. Tutkan viralliset vihkiäiset pidettiin 10. syyskuuta 1997. Ilmatieteen laitos vastaa Korppoon säätutkan ylläpidosta ja operoinnista, ja Korppoon säätutkan lisäksi tutkaverkkoon kuuluu yhdeksän muuta säätutkaa. Korppoon säätutka korvasi Maskun vesitornissa 12 vuotta sijainneen tutkan, joka oli jo vanhentunut. Uuden tutkan sijoituspaikaksi valittiin Korppoo, koska sadealueet ja matalapaineet saapuvat Suomeen tavallisimmin lännen tai lounaan suunnalta. Tutkatorni maksoi yli viisi miljoonaa markkaa, ja se toteutettiin Ilmatieteen laitoksen ja Tielaitoksen Turun piirin yhteishankkeena. Tiepiiri saa tärkeää tietoa säähäiriöistä tutkan avulla: se auttaa muun muassa talvikunnossapitotöiden ennakointia. Tutkan ansiosta vuosisäästöt nousivat jopa miljooniin markkoihin. Säästöt tulivat lisääntyneestä toiminnan luotettavuudesta, liikenneturvallisuuden parantumisesta ja ympäristöystävällisyyden tehostumisesta
Norjan maantiede

Norjan maantiede tarkoittaa Norjan valtion hallitsemia alueita ja niillä esiintyviä ilmiöitä, jotka ovat maantieteellisen tieteenalan tarkastelun kohteena. Norja on pinta-alaltaan 323 808 neliökilometriä, josta 304 055 neliökilometriä on maata. Maa rajautuu lännessä Norjanmereen, etelässä Skagerrakin salmeen ja pohjoisessa Barentsinmereen. Norjan pääkaupunki on Oslo. Muita suuria kaupunkeja ovat Trondheim, Bergen, Stavanger, Kristiansand ja Tromssa. Norjalla on maarajaa Venäjän, Suomen ja Ruotsin kanssa. Norjan alue on suurimmaksi osaksi vuoristoa. Laajoja tasaisempia alueita on etupäässä vain maan kaakkoisosassa Oslonvuonon itäpuolella. Pohjoisempana Norjan ja Ruotsin rajalla on Skandien poimuvuoristo eli Kölivuoret. Norjan korkein vuori on Galdhøpiggen, joka sijaitsee Jotunheimenin vuoristossa. Norjan rannikko on mutkittelevaa, ja siinä on suuri joukko pitkiä ja kapeita vuonoja. Rantaviivan pituus vuonot ja saaret mukaan luettuna on 83 000 kilometriä, mistä saarten osuus on noin 58 000 kilometriä
Ruutumittari

Elinvoimainen  Chiasmia clathrata(Linnaeus, 1758) Ruutumittari Wikispeciesissä Ruutumittari Commonsissa Ruutumittari (Chiasmia clathrata) on yleinen mittariperhonen. Ulkonäön perusteella ruutumittaria ei oikeastaan voi sekoittaa mihinkään toiseen mittarilajiin. Se on väritykseltään selkeän mustavalkoinen, joskin ”musta” on todellisuudessa tumman suklaanruskeaa, ja sekä etu-, että takasiivissä tummat raidat muodostavat valkoiselle pohjalle ruudukkoa muistuttavan kuvion. Tumman ja valkoisen värin suhteelliset osuudet vaihtelevat yksilöittäin jonkin verran, mutta yleensä molemmat värit ovat selvästi nähtävissä. Lennossa perhonen näyttää valkoiselta, mutta on huomattavasti pienempi kuin vaikkapa lanttuperhonen ja lentää lyhyitä pyrähdyksiä kasvillisuuden joukossa. Siipiväli on 18–28 mm, naaraat ovat koiraita pienempiä. Esiintyy Euroopassa sekä Aasian ja Afrikan pohjoisosissa. Suomessa lajia esiintyy koko maassa, joskin Lapissa se ei ole yhtä yleinen. Aikuiset perhoset ovat lennossa toukokuun lopulta elokuun alkuun. Etenkin etelämpänä, lajilla voi olla loppukesällä toinen, vähälukuisempi sukupolvi. Ruutumittari on avoimien paikkojen kuten niittyjen, rantojen ja joutomaiden laji. Monista muista yöaktiivisista mittariperhosista poiketen ruutumittari on aktiivinen myös päivällä