nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Maremmanhevonen

Maremmanhevonen (ital. 'cavallo maremmano') on vanha italialainen lämminverinen hevosrotu. Se on kotoisin eteläiseen Toscanaan ja pohjoiseen Latiumiin sijoittuvalta Maremman alueelta, missä sikäläiset karjankasvattajat (butteri) ovat vanhastaan käyttäneet sitä ratsunaan karjanpaimennuksessa. Alueen ankarissa sääoloissa ja entisaikaan soisissa maastoissa rodusta on kehittynyt sitkeä, kestävä ja varmajalkainen. Maremmanhevonen on rakenteeltaan suhteellisen kevyt lämminverinen, jonka säkäkorkeus on 160–172 cm. Väriltään se on musta tai yleensä tummasävyinen ruunikko. Sen rakenne on tukeva: sillä on pitkänomainen ja hiukan kyömy pää, leveä kaula, korkea ja lihaksikas säkä, leveät ryntäät ja vahvat lautaset, ja sen jalat ovat kestävät ja hyvärakenteiset. Luonteeltaan nykyinen maremmanhevonen on varsin säyseä ja paljon esi-isiään helpompi, ja sen katsotaan sopivan niin aikuisten kuin lastenkin ratsuksi. Maremmanhevosen katsotaan polveutuvan Tyrrhenanmeren rannikolla jo etruskiaikoina (noin 900–400 eaa.) kasvatetuista hevosista, joihin vuosisatojen varrella on risteytynyt monentyyppisiä hevosia. Noin 800-luvulta saakka ne on tunnettu rotevina, vahvoina sekä hiukan vauhkoluonteisina ja omapäisinä hevosina. Maremmanhevosista tuli 1500-luvulla Italian alueella suosittuja, kun sekä Kirkkovaltio että Toscanan suurherttuakunta alkoivat suosia rotua: edellä mainittu kookasta, vankkaa ja väriltään tummaa tyyppiä, jälkimmäinen väriltään ruunikkoa ja rakenteeltaan kevyempää maremmanhevosta, jossa näkyi enemmän andalusianhevosen ja itämaista vaikutusta
Kiwa hirsuta

Kiwa hirsutaMapcherson, Jones & Segonzac, 2006 Kiwa hirsuta Wikispeciesissä Kiwa hirsuta Commonsissa Kiwa hirsuta on kymmenjalkaisiin kuuluva äyriäislaji. jonka raajoissa on tiheä, pitkää karvoitusta muistuttava sukaspeite. Laji löydettiin vuonna 2005 eteläisestä Tyynestämerestä yli 2000 metrin syvyydestä mustien savuttajien läheltä. Kiwa hirsuta on kaikkiaan noin 15 senttimetrin pituinen, selkäkilpi yksin noin 6 cm. Sen turkki on täynnä bakteereja, joita eläimen on arveltu käyttävän ravintonaan. Kiwan silmät ovat surkastuneet ja se on ilmeisesti sokea. Kiwa on rakenteeltaan niin omintakeinen, että se erotettiin omaan erilliseen heimoonsa Kiwaidae. Vuonna 2011 kuvattiin suvun toinen laji Kiwa puravida, jonka myös arvellaan kasvattavan ravintobakteereja tarttumaraajoissaan. Bakteerit hyötyvät merenpohjan metaanilähteistä.
Kivijärvi (järvi Utajärvellä)

Kivijärvi on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva järvi Kivijärven kylässä Utajärvellä Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Järvi sijaitsee noin 40 kilometriä koilliseen kunnan keskustaajamasta. Kivijärven kylä sijaitsee järven länsirannalla. Järvi saa vetensä soilta sekä Vähä-Ruohosesta, josta Kivijärveen laskee lyhyt Kokkojoki. Lännestä järveen laskee myös Lapinlampien pieni laskujoki Lapinoja. Kivijärvi laskee etelään Kiiminkijoella sijaitsevaan Juorkunan järveen pitkin Kivijokea. Järvessä on yhdeksän pientä saarta tai luotoa, joilla kaikilla ei ole nimeä. Suurimmat saaret ovat Vitjasaari, Honkasaari ja Pallinsaari.
Kivijoki (Utajärvi)

Kivijoki on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva joki Utajärven kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Joki laskee Kivijärvestä Kiiminkijoen Juorkunaan, ja sillä on pituutta 6,6 kilometriä. Sen kautta laskevat Kiiminkijokeen Kivijärven lisäksi muun muassa Vähä-Ruohonen, Iso-Ruohonen ja Marttisjärvi. Joki virtaa pääasiassa suopohjaisen maaston halki, ja muodostaa matkallaan kaksi pientä järviallasta, Pienen Halkolammin ja Ison Halkolammin. Joki laskee Juorkunan järveen Juorkunan kylän itälaidalla.
Kamishli

Koordinaatit: 37°03′N, 41°13′E Qamishlo (arab. القامشلي‎‎) on noin 90 000 asukkaan kaupunki Syyrian koillisosan Hasakan maakunnassa. Se sijaitsee aivan Turkin vastaisella rajalla ja lähellä Irakin vastaista rajaa. Maakuntakeskus Hasaka on kaupungista linnuntietä noin 75 kilometriä lounaaseen. Turkin vastainen raja erottaa kaupungin Turkin Nusaybinin kaupungista. Historiallisesti Kamishlin väestö on ollut sekalainen joukko armenialaisia, assyrialaisia ja kurdeja. Kamishli perustettiin vuonna 1926 rautatien varteen. Vuonna 2004 kaupungissa oli yhteensä 184 231 asukasta. Kamishlia palvelee lentoasema (IATA: KAC, ICAO: OSKL). Kaupungista pääsee junalla Aleppoon asti ja bussilla Palmyran kautta Damaskokseen.
Tarvo

Tarvo on suomalainen miehen nimi. Nimi on annettu vuoden 2019 loppuun mennessä noin 300 suomalaiselle. Nimen alkuperästä on esitetty kaksi erilaista selitystä. Sen on arveltu johtuvan pääasiassa kansanrunoissa esiintyvästä sanasta tarvas, jolla on tarkoitettu villiä alkuhärkää. Koska nimi kuitenkin on yleinen myös Virossa, Julius Mägiste on väittänyt sen johtuvan viron murteissa esiintyvästä sanasta tarv, joka merkitsee tarmoa, energiaa, ja täten kyseessä olisi Tarmon rinnakkaisnimi. Suomessa nimi on ollut käytössä 1910-luvulta lähtien, ja almanakkaan se otettiin vuonna 1950.
Lovetš

Koordinaatit: 43°08′05″N, 24°43′02″E Lovetš (bulg. Ловеч) on kaupunki keski-Bulgariassa Lovetšin alueella. Sen asukasluku on noin 50 000. Lovetš sijaitsee 150 kilometriä pääkaupungista Sofiasta lähellä Pleveniä, Trojania ja Tetevenia. Lovetšissa on useita museoita ja teattereita.lähde? Kaupungissa käytiin syyskuussa 1877 Turkin sotaan liittyvä Lovetšin taistelu, jossa oli mukana Suomen kaartin jäseniä.
Sarah Palin

Sarah Louise Palin [ˈserə luˈiz peɪlɪn] (o.s. Heath, s. 11. helmikuuta 1964 Sandpoint, Idaho) on yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko ja Alaskan entinen kuvernööri. Palin oli republikaanien John McCainin varapresidenttiehdokkaana vuoden 2008 Yhdysvaltain presidentinvaaleissa. Palin nousi Alaskan kuvernööriksi vuonna 2006. Palinin valinta oli historiallinen, sillä hänestä tuli sekä Alaskan kaikkien aikojen nuorin kuvernööri (virkaan astuessaan 42-vuotias) että osavaltionsa ensimmäinen naispuolinen kuvernööri. Lisäksi hän oli osavaltionsa kuvernööreistä ensimmäinen, joka on syntynyt Alaskan osavaltioksi tulemisen jälkeen. Häntä edelsi Frank Murkowski. Palin ilmoitti eroavansa Alaskan kuvernöörin virastaan heinäkuussa 2009. Palin on aiemmin toiminut Wasillan pormestarina
Lorschin luostari

Lorschin luostari (saks. Reichsabtei Lorsch, lat. Laureshamense Monasterium) on luostari Lorschin kaupungissa läntisessä Saksassa, noin kymmenen kilometriä Wormsista itään. Se oli yksi frankkien valtakunnan kuuluisimmista luostareista. Raunioituneenakin sitä pidetään yhä Saksan merkittävimpiin kuuluvana esiromaanisena rakennuksena. Luostarin kronikka (Lorschin koodeksi), joka koottiin 1170-luvulla, on merkittävä dokumentti Saksan varhaiskeskiajan historiasta. Vuonna 1991 luostari valittiin Unescon maailmanperintöluetteloon. Perusteluina mainittiin, että luostari ja sen 1 200 vuotta vanha loistavassa kunnossa oleva portti (Torhall) ovat harvinaista todistusaineistoa frankkien valtakunnan arkkitehtuurista. Lisäksi Lorschin luostari on todisteena lännen heräämisestä ajan uusille aatteille Kaarle Suuren alaisuudessa.
Kajaanin Kristuksen kirkastumisen kirkko

Kajaanin Kristuksen kirkastumisen kirkko on Kainuun ortodoksisen kappeliseurakunnan pääkirkko. Seurakuntaan kuului vuoden 2009 alkaessa noin 1 850 jäsentä. Kirkkoa komistavat suuret bysanttilaistyyliset freskot. Kirkko sijaitsee Kajaanin keskustassa Sammonpuistossa.
Näennäishistoria

Näennäishistoria eli pseudohistoria tarkoittaa toimintaa, jonka väitetään olevan historiantutkimusta mutta jonka tutkimusmenetelmät eroavat yleisesti käytössä olevista tieteellisistä menetelmistä. Eräiksi näennäishistorian tunnusmerkeiksi on katsottu todistusaineiston valikoiva käyttö, lähteiden irrottaminen asiayhteydestään, todistustaakan kääntäminen sekä vetoaminen salaliittoteorioihin. Esimerkiksi kansantaruja pidetään historiallisina kuvauksina. Näennäishistoriaa saatetaan käyttää poliittisiin tarkoituksiin, mistä tunnetuin esimerkki on holokaustin kieltäminen. Kuningas Arthur oli Englannin myyttinen kuningas 500-luvulla, Camelotin perustaja ja pyöreän pöydän ritareista kertovien tarujen keskushenkilö.Aiheesta väitellyt historioitsija Jaakko Tahkokallio katsoo, että kuningas Arthurin tarinamaailman kehitys lähti liikkeelle Geoffrey Monmouthlaisen 1133 laatimasta pseudohistoriasta, eikä kuningas Arthuria ole koskaan ollut olemassa. Tahkokallio toteaa, että tekijä muovasi tunnetun historian peruspalikoista kehyksen, kuten keisarien hallitusajat, ja täytti ne omilla keksinnöillään. ”Hän poimi vaikkapa hallitsijan nimen jostain tekstistä, jossa mainittiin vain nimi tai hyvin vähän muuta ja improvisoi siitä.” Goottilainen historiankirjoitus oli uuden ajan Euroopassa harjoitettu historiantutkimuksen tapa, jonka tehtävänä oli keksiä todisteita kansan kuuluisasta menneisyydestä. Ruotsissa sen huomattavia hahmoja oli Olaus Magnus (k. 1557). Kun Kustaa Vaasa vuonna 1523 julistautui kuninkaaksi, hän otti käyttöön Olaus Magnuksen goottilaisen teorian
Työlaitos

Työlaitos Suomessa oli julkisoikeudellinen huoltolaitos, johon voitiin määrätä huoltoapulain (116/1956), lapsen elatusavun turvaamisesta annetun lain (1965) tai irtolaislain (57/1936) nojalla. Työlaitoksissa asukit tekivät erilaisia töitä korvauksena esimerkiksi lapsen elatusavun laiminlyömisestä. Työlaitoksen määritelmä oli Irtolaislain 8 §:ssä. Pakkotyölaitokset olivat erillinen organisaatio vankiloiden yhteydessä. Työlaitosten merkitys oli lähinnä "asosiaalisen aineksen" eristämisessä muusta yhteiskunnasta. Laitokseen määräämisellä oli lähinnä merkitystä pakotteena, koska ansiot jäivät niissä varsin pieniksi. Valtion omistuksessa olivat Ilmajoen työlaitos ja Karvian erityistyölaitos. Vuonna 1964 Suomessa oli kymmenen työlaitosta. Länsi-Suomen työlaitos sijaitsi Punkalaitumella, Hämeen Lammilla ja Itä-Suomen Mäntyharjussa. Mäntyharjun, Keuruun, Kruunupyyn ja Revonlahden työlaitokset olivat kuntainliittojen ylläpitämiä. Vihdin laitoksen omisti Helsingin kaupunki. Paikkoja oli kaikkiaan 1012
Che (elokuva)

Che on Steven Soderberghin ohjaama vuonna 2008 julkaistu kaksiosainen elokuva, joka kertoo sissijohtaja Che Guevarasta. Guevaran roolin näyttelee puertoricolaissyntyinen Benicio del Toro. Guevara tunnetaan erityisesti Fidel Castron johtamasta 26. heinäkuuta -liikkeestä, joka vuonna 1959 otti vallan Kuuban silloiselta presidentiltä Fulgencio Batistalta. Vallankumouksen jälkeen Che Guevarasta tuli valtahierarkiassa toinen heti Castron jälkeen Kuuban uudessa hallinnossa. Guevara yritti tämän jälkeen käynnistää vallankumouksia useissa eri maissa, mutta ei onnistunut ja jäi lopulta Boliviassa Bolivian armeijan yksikön vangiksi 8. lokakuuta 1967. Bolivialaiset teloittivat Guevaran seuraavana päivänä. Elokuvan ensimmäinen osa (The Argentine, suom. Sankari) keskittyy Kuuban vallankumoukseen ja toinen osa (Guerrilla, suom. Kapinallinen) alkaa vuonna 1964 New Yorkissa pidetystä Yhdistyneiden kansakuntien kokouksesta päättyen Guevaran kuolemaan Boliviassa. Che-elokuvan molempia osia kuvattiin samanaikaisesti ja niitä on myös esitetty yhtenä pitkänä elokuvana, kuten esimerkiksi Cannesin elokuvajuhlilla, jossa se oli ehdolla parhaaksi elokuvaksi
Eino Siuruainen

Eino Olavi Siuruainen (s. 20. maaliskuuta 1943 Pudasjärvi) on suomalainen maantieteilijä, poliitikko ja virkamies. Väiteltyään filosofian tohtoriksi 1976 ja työskenneltyään vuoteen 1987 eri tehtävissä Oulun yliopistossa Siuruainen toimi vuosina 1987–1991 Suomen Keskustan kansanedustajana Oulun läänin vaalipiiristä ja vuosina 1991–2009 Oulun läänin maaherrana. Siuruainen menetti isänsä vuonna 1943 sodassa. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1964. Hän valmistui luonnontieteiden kandidaatiksi 1968, filosofian kandidaatiksi 1970, filosofian lisensiaatiksi 1973 ja filosofian tohtoriksi 1976. Hän on toiminut Oulun yliopiston Pohjois-Suomen tutkimuslaitoksen erikoistutkijana 1973–1980, Oulun yliopiston maantieteen apulaisprofessorina ja vs. professorina 1981–1983 ja Oulun yliopiston Pohjois-Suomen tutkimuslaitoksen vs. johtajana 1984–1987 ja kirjoittanut useita julkaisuja, joita on ilmestynyt noin 130 sekä Suomessa että ulkomailla. Hänestä tuli Keskustapuolueen kansanedustaja vuonna 1987, ja hän toimi eduskunnassa vajaan kauden ennen siirtymistään maaherraksi 1991, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 2009. 1
Tammisaaren vankileiri

Tammisaaren vankileiri, myöhemmin Tammisaaren pakkotyölaitos, oli Tammisaaressa Dragsvikin kasarmialueella vuosina 1918–1940 toiminut vankila. Leiri perustettiin vangittuja punakaartilaisia varten sisällissodan loppumainingeissa toukokuussa 1918. Myöhemmin laitokseen sijoitettiin myös tavallisia rikollisia, mutta vuosina 1920–1939 vangit olivat pääasiassa poliittisesta toiminnasta tuomittuja vasemmistolaisia ja vuosina 1939–1940 epäluotettavina turvasäilöön otettuja. Tammisaaren vankileiri oli alun perin tilapäinen sijoituspaikka, johon koottiin valtiollisista rikoksista epäiltyjä sisällissodassa taistelleita punakaartilaisia tai Suomen sosialidemokraattisen puolueen paikallishallintoon kuuluneita henkilöitä. Enimmillään Tammisaaren vankileirillä oli 20.–24. kesäkuuta vuonna 1918 yhteensä 8 597 vankia eli 11 prosenttia punavankien kokonaismäärästä. Määrä laski 1920-luvun alussa armahdusten vuoksi. Valtiorikosoikeudet aloittivat toimintansa 8. heinäkuuta 1918, ja elokuussa tuomittiin päivittäin yli 200 vankia. Vangeilla ei ollut puolustusta ja tuomiot olivat 4 vuotta tai yli 6 vuotta kuritushuonetta, yli tuhat sai yli 6 vuotta, joka kymmenes oli alle 18-vuotias. Kokonaisuudessa Tammisaaressa tuomittiin yli 6 000 vankia, jonka takia kokonaismäärä laski
Vera Hjelt

Vera Augusta Hjelt (13. elokuuta 1857 Turku – 23. huhtikuuta 1947 Helsinki) oli suomalainen työsuojelun uranuurtaja, joka toimi Suomen ensimmäisenä naispuolisena ammattientarkastajana vuosina 1903–1917 ja Ruotsalaisen kansanpuolueen (RKP) kansanedustajana vuosina 1908–1917. Vera Hjelt kuului Hjeltin sivistyssukuun. Hänen vanhempansa olivat rehtori Carl Wilhelm Hjelt ja Augusta Charlotta von Pfaler. Hänen äitinsä ylläpiti Turussa yksityistä säätyläistyttöjen koulua, von Pfalerska skolania, mutta rehtori-isä ei pitänyt tyttöjen kouluttamista tärkeänä. Hjeltin ollessa kuusivuotias äiti vammautui loppuiäkseen lipaston laskulevyn pudottua tämän päähän, eikä isä kyennyt työnsä ohella valvomaan kahdeksanlapsista perhettä. Tämän vuoksi Hjelt ei saanut tyypillistä säätyläisperheen tytön kasvatusta vaan sai viettää nuoruutensa melko vapaasti. Koska perheellä ei ollut varaa kouluttaa häntä enempää, hän toimi isänsä apuna lääninkansliassa puhtaaksikirjoittajana. Hän harrasti soittamista ja laulamista, mutta koska kaupungista ei tahtonut saada nuotteja, hän perusti vain 17-vuotiaana Turun ensimmäisen musiikkikaupan, jota piti vuosina 1875–1877. Isän kuoltua vuonna 1876 Hjelt päätti lähteä Tammisaaren ruotsinkieliseen opettajaseminaariin, ja saatuaan vapaaoppilaspaikan hän aloitti kansakoulunopettajan opinnot vuonna 1878. Valmistuttuaan vuonna 1881 hän toimi vuoden kansakoulunopettajana Hammarlandissa ja sen jälkeen vuoden Turussa
Realismi (tieteenfilosofia)

Tieteellinen realismi on tieteenfilosofinen näkemys, joka korostaa tieteen merkitystä todellisuuden kuvaamisessa. Sen mukaan tieteen teorioiden kuvaama todellisuus on tosi todellisuus, sellaisena kuin se on. Tieteenfilosofiset realistit katsovat, että teoriat menestyvät koska ne vastaavat todellisuutta, eli koska teorian luomat odotukset vastaavat sitä mikä on todellisuudessa olemassa. Keskeinen ongelma tieteellisessä realismissa on tieteen kehityksen selittäminen. Tieteellinen realismi katsoo yleensä, että tiede on edistyvä hanke, toisin sanoen tieteen teoriat kehittyvät yhä paremmiksi tai ennemminkin vastaavat yhä useampiin kysymyksiin. Realistit ovat taipuvaisia katsomaan, että se mitä uskomme tällä hetkellä on vain todellisuuden likiarvo, ja että jokainen uusi havainto vie meidät lähemmäksi todellisuuden ymmärtämistä. Realismi on filosofiassa yleisesti käsitys, jonka mukaan on olemassa tietoisuudesta riippumaton todellisuus. Sana realismi on muodostettu latinan sanasta res, joka tarkoittaa olioita ja asioita. Realismi ja sitä vastustava antirealismi on muotoiltu ajattelun historiassa monin eri tavoin. Realismin käsite voi esiintyä yhtä lailla ontologiassa, semantiikassa, tietoteoriassa, metodologiassa, etiikassa kuin tieteenfilosofiassakin. Tieteellinen realismi liittyy vanhempiin filosofisiin kantoihin, mukaan lukien ontologinen realismi ja rationalismi. Tieteenfilosofisena kantana se kehittyi kuitenkin 1900-luvulla pitkälti vastauksena loogiselle empirismille, ja sen kuvaaminen suhteessa tätä varhaisempiin kantoihin olisi harhaanjohtavaa
Rocky V

Rocky V on vuonna 1990 ensi-iltansa saanut urheiludraamaelokuva. Sen on ohjannut John G. Avildsen ja tuottanut, käsikirjoittanut ja pääosanäytellyt Sylvester Stallone. Elokuva on heikoimmin menestynyt Rocky-sarjan elokuva. Elokuva tuotti kaikkiaan 119 946 358 dollaria.lähde? Ohjaaja John G. Avildsenin mukaan Rocky V -elokuva menestyi heikosti, koska siitä tuli ontto kokonaisuus.lähde? Alkuperäiseen käsikirjoitukseen Stallone oli kirjoittanut loppuun kohtauksen, jossa Rocky kuolee. Tuottajat eivät kuitenkaan hyväksyneet tätä ja siksi elokuvaa on sanottu jopa merkityksettömäksi Rocky-elokuvajatkumossa.lähde? Joulukuussa 2007 julkaistiin kaikki kuusi Rocky-elokuvaa sisältävä kuuden DVD-levyn boxi Rocky – The Complete Saga. Elokuvan alussa maailmanmestari Rocky Balboa palaa Neuvostoliitosta voitettuaan Neuvostoliiton mestarin Ivan Dragon (Dolph Lundgren). Rocky päättää lopettaa uransa lääkärien suosituksesta
Karate Kid (vuoden 1984 elokuva)

Karate Kid on vuonna 1984 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen elokuva. Pääosaa, karatesta kiinnostunutta nuorukaista, esittää Ralph Macchio, ja hänen opettajaansa Pat Morita. Elokuvan ohjasi John G. Avildsen, joka tunnetaan Oscar-palkinnon voittaneen Rocky-elokuvan ohjaajana. Karate Kidin Suomen-ensi-ilta oli 9. marraskuuta 1984.  Televisioesityksen 1991 alla Helsingin Sanomien Mikael Fränti kirjoitti, ettei elokuva kestä kriittistä tarkastelua vaikka voiman ja Macchion ihailijat siitä voivatkin nauttia: ”Avildsenin elokuvan kaava osoittautuu kuluneeksi ja tavanomaiseksi. Ensin hyvä sankaripari yrittää pysyä erossa väkivallasta, mutta vähitellen ulkomaailman pahat paineet pakottavat heidät itsepuolustukseen, joka voi sitten johtaa siihen suureen amerikkalaiseen yhteenottoon.” American Film Institute valitsi elokuvan vuonna 2006 listalleen sadasta kaikkien aikojen innostavimmasta yhdysvaltalaiselokuvasta. Karate Kid II..
Väestönsuoja

Väestönsuoja on erityinen tila tai rakennus, joka on tarkoitettu suojaamaan siviiliväestöä mahdollisen kaasu- tai myrkkyvuodon, aseellisen hyökkäyksen kuten sodan, radioaktiivisen laskeuman tai muun vastaavan uhatessa. Väestönsuojiin suojaudutaan pääsääntöisesti vain poikkeusoloissa. Siirtyminen suojiin tapahtuu aina viranomaisen kehotuksesta. Aiemmin yleisesti käytetty sana pommisuoja on perua ajalta, jolloin pääasiallisen uhan muodostivat lentopommitukset. Pommisuojia ei yleensä varustettu suojaamaan väestöä esimerkiksi kaasuhyökkäykseltä. Pomminkestävyyskin oli usein kyseenalainen. Sen sijaan pommisuoja yleensä antoi varsin hyvän suojan sirpaleilta ja kevyiden aseiden tulelta. Suojien rakentaminen määritetään Suomessa pelastuslailla ja pelastustoimiasetuksella. Väestönsuoja on rakennettava rakennukseen tai rakennusryhmään, jonka pinta-ala on vähintään 1 200 m2. Väestönsuojan on oltava kooltaan vähintään kaksi prosenttia rakennuksen kerrosalasta ja samalla vähintään 12 neliömetriä. Lisäksi tarvitaan asianmukaiset aputilat. Väestönsuojan kapasiteetiksi lasketaan 1 henkilö 0,75 tehollista suojaneliömetriä kohden
August Fredrik Palmfelt

August Fredrik Palmfelt (4. syyskuuta 1767 Mikkeli – 20. huhtikuuta 1814 Tukholma) oli Ruotsin armeijan eversti, joka komensi prikaateja Suomen sodassa. Hänestä tuli lopulta venäläinen kenraalimajuri Haminan rauhan jälkeen. Hän myötävaikutti Hans Henrik Gripenbergin yliadjutanttina siihen, että Kainuussa tehtiin epäedullinen antautuminen Barclay de Tollylle. Palmfeltista tuli myöhemmin senaattori ja venäläinen kenraalimajuri.
Kolmion galaksi

Kolmion galaksi (M33, NGC 598) on kierteisgalaksi, ja se kuuluu pieneen galaksiryhmään nimeltä paikallinen ryhmä. Tätä ryhmää hallitsevat Kolmion galaksin lisäksi kaksi suurta galaksia, Linnunrata ja Andromedan galaksi. Galaksi liikkuu nopeudella 2 km/s Linnunradasta poispäin. Aurinkokunta liikkuu sitä kohti 183 km/s. Kolmion galaksin etäisyys Maasta on noin kolme miljoonaa valovuotta, ja sen massa on 15 miljardia Aurinkoa. Lyhyen matkan päässä galaksin ytimestä on kirkas, suuri H II -alue jossa syntyy jatkuvasti uusia tähtiä. Galaksin kaasusumun keskellä on noin 200 nuorta tähteä, jotka kuumentavat kaasusumun saaden sen hehkumaan. Sumun halkaisija on noin 15 valovuotta. Vuonna 1983 galaksin ytimestä löydettiin satelliitin avulla röntgenlähde. Se saattaisi olla musta aukko, joka lähettää kaiken voimansa röntgensäteilynä. Tutkijoiden löydön perusteella kyseessä on ennätyssuuri tähdestä syntynyt musta aukko. Löytö herättää kysymyksiä siitä, miten tämän kokoinen musta aukko on voinut muodostua
Pariisin salaisuudet

Pariisin salaisuudet (Les Mystères de Paris) on ranskalaisen kirjailijan Eugène Suen (1804–1857) Journal des Débats -lehdessä alun perin jatkokertomuksena 19. kesäkuuta 1842 – 15. lokakuuta 1843 julkaistu romaani. Romaani oli hyvin suosittu aikanaan, mutta se on myös merkittävä romaanitaiteen kannalta. Se oli yhteiskunnallisesti tiedostava ja enteili vuoden 1848 helmikuun vallankumousta. Karl Marx kirjoitti Suen romaanista poleemisen kriittiseen sävyyn teoksessaan Pyhä perhe. Suen romaanin rakenne ja sisältö sai runsain määrin jäljittelijöitä: Émile Zolan Les Mystères de Marseille, George W. M. Reynoldsin The Mysteries of London, Paul Févalin Les Mystères de Londres, Jean de La Hiren Les Mystères de Lyon, Francesco Mastrianin I misteri di Napoli ja ehkä viimeisimpänä Léo Malet’n Mystères de Munich, Les Nouveaux Mystères de Paris (päähenkilönä Nestor Burma). Vuonna 1923 suomeksi (kääntäjä Urho Kivimäki) sarjassa ilmestyivät: 1900-luvun alussa esitettiin Suomessa elävät kuvat -tilaisuuksissa musiikin säestyksellä kuvasarjaa Pariisin salaisuudet.
Milja Aarnio

Milja Mirjami Aarnio, alun perin Lehikoinen (3. tammikuuta 1923 Polvijärvi – 3. tammikuuta 2011 Turku) oli turkulainen kuvanveistäjä, keramiikkataiteilija ja kuvaamataidonopettaja, jonka tunnetuin teos on pronssiveistos Merenneito (1965) Tampellan teollisuusalueella Tampereella. Aarnio opiskeli Helsingissä Taideteollisessa keskuskoulussa vuosina 1946–1949 ja 1961–1963 Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa. Aarnion teoksia esiteltiin ensi kertaa julkisesti Turussa vuonna 1958. Hänen varhaisimmat julkisesti esitellyt teokset olivat vesivärimaalauksia. Aarnio tunnetaan saviveistoksistaan, joihin kohdistunut mielenkiinto oli hänen oman arvauksensa mukaan syttynyt jo lapsena.
Puhdasoppisuuden aika Suomessa

Puhdasoppisuuden aika tarkoittaa Suomen historiassa aikakautta, jonka uskonnollista elämää leimasi tiukka evankelis-luterilainen puhdasoppisuus eli ortodoksia. Puhdasoppisuus muotoutui 1500-luvun jälkipuoliskolta lähtien ja kasvoi huippuunsa 1600-luvulla. Puhdasoppisuuteen liittyi entistä tiukempi väestön uskonnollinen ja moraalinen yhdenmukaistaminen ja kurinpito sekä kansanuskon vastainen toiminta. 1700-luvun kuluessa puhdasoppisuuden vaikutus kirkossa alkoi hitaasti lieventyä valistusaatteiden vaikutuksesta. Puhdasoppisuuden aikana kiinnitettiin erityistä huomiota väestön lukutaitoon ja kansanopetukseen. Tavoitteena oli, että jokainen alamainen olisi kykenevä omaksumaan oikean uskon lukutaidon kautta. Valtio myönsi kirkolle veronkanto-oikeuden ja näiden varojen turvin kirkko pystyi toteuttamaan kansanvalistustehtävää aikaisempaa tehokkaammin. Näiden toimien vaikutuksesta lukutaito alkoi 1600-luvulla yleistyä Suomessa. Kansanopetuksen tarpeisiin piti kehittää myös pappiskoulutusta. Tätä varten Turkuun perustettiin piispa Isaacus Rothoviuksen aloitteesta maan ensimmäinen yliopisto Turun akatemia. Lukutaidon yleistyessä myös suomenkielistä kirjallisuutta ryhdyttiin julkaisemaan ja ensimmäinen suomenkielinen Raamattu, Biblia, ilmestyi vuonna 1642. Ruotsin valtakunnassa otettiin yleisen eurooppalaisen käytännön mukaisesti vuonna 1608 käyttöön niin sanottu "Mooseksen laki", joskin siihen oli viitattu jo Kustaa Vaasan aikana 1530-luvulla