nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Kylie Minogue

Kylie Ann Minogue (s. 28. toukokuuta 1968 Melbourne) tunnettu myös pelkästään etunimellään Kylie, on australialais-brittiläinen laulaja, lauluntekijä ja näyttelijä. Hän aloitti uransa lapsinäyttelijänä Australian televisiossa ja saikin tunnustusta roolistaan Neighbours-saippuasarjassa jo ennen laulajan uran aloittamista vuonna 1987. Hänen ensimmäinen singlensä ”The Loco-Motion” oli seitsemän viikkoa kärkisijalla Australian singlelistalla, ja siitä tulikin vuosikymmenen eniten myynyt levytys. Tämän vuoksi hän ajautui levyttämään tuottajakolmikko Stock, Aitken ja Watermanin kanssa. Hänen ensimmäinen albuminsa Kylie ja single ”I Should Be So Lucky” nousivat Britanniassa listan kärkeen. Minogue yritti päästä eroon naapurintytön imagostaan siirtymällä aikuisempaan tyyliin musiikissa ja imagossaan. Hänen singlensä otettiin vastaan hyvin, mutta neljän levyn jälkeen niiden myyntiluvut alkoivat laskea. Tämän seurauksena hän päätti yhteistyön Stockin, Aitkenin ja Watermanin kanssa vuonna 1992. Hänen seuraava singlensä ”Confide in Me” nousi listojen kärkeen Australiassa ja oli hitti useassa Euroopan maassa vuonna 1994. Duetto ”Where the Wild Roses Grow” Nick Caven kanssa vuonna 1995 lisäsi hänen uskottavuuttaan artistina merkittävästi
Madonna

Madonna Louise Veronica Ciccone (s. 16. elokuuta 1958 Bay City, Michigan, Yhdysvallat), tunnetaan julkisuudessa nimellä Madonna, on yhdysvaltalainen poplaulaja, lauluntekijä ja näyttelijä. Madonna on kaikkien aikojen kaupallisesti menestyneimpiä artisteja 300 miljoonan levyn myynneillä. Madonna tunnetaan siitä, että hän kyseenalaistaa yhteiskunnan konservatiivisia arvoja. Madonna Louise Ciccone syntyi 16. elokuuta 1958 Bay Cityssä, Michiganissa keskiluokkaiseen katolilaiseen perheeseen. Madonnan isä Silvio ”Tony” Ciccone oli toisen sukupolven amerikanitalialainen, ja äiti Madonna Louise o. s. Fortin kanadanranskalaista ja saksalaista sukujuurta. Vanhempiensa liitosta Madonnalla on kaksi isoveljeä sekä kaksi pikkusiskoa ja yksi pikkuveli. Madonnan äiti kuoli rintasyöpään kun Madonna oli viisivuotias
Pukinmäki

Pukinmäki (ruots. Bocksbacka) on kaupunginosa n:o 37 Koillis-Helsingissä. Peruspiirijaossa sama Pukinmäen alue on numero 502. Pukinmäki rajoittuu lounaasta ja lännestä Vantaanjokeen. Pohjoisessa ja koillisessa raja kulkee Pukinmäenkaarta pitkin. Idässä kaupunginosaa rajaa päärata Kehä I:een (Seppämestarintie) saakka. Kehä I:n eteläpuolella raja kulkee Savelanpuiston länsiosissa Vantaanjokeen saakka. Radan eteläpuolella sijaitseva Savela kuuluu Pukinmäkeen. Pukinmäen rautatieasema on yksi pääkaupunkiseudun lähiliikenteen asemista. Asemalla pysähtyvät junat tunnuksilla I, K, P ja T. Asema on siitä poikkeuksellinen, että se sijaitsee suuren liikenneväylän eli Kehä I:n päällä ja siltä on lyhyet vaihtoyhteydet tietä kulkeviin busseihin (54, 61, 69, 553, 554, 603). Asemanseudun alueen käyttöä kehitetään
Antoni Gaudí

Antoni Plàcid Guillem Gaudí i Cornet (25. kesäkuuta 1852 Riudoms, Espanja – 10. kesäkuuta 1926 Barcelona, Espanja) oli katalonialainen arkkitehti ja katalonialaisen modernismin (jota ei tule sekoittaa myöhempään tyylisuuntaan, kansainväliseen modernismiin) tärkein edustaja. Tyylihistoriallisesti hänet luokitellaan art nouveaun ja orgaanisen arkkitehtuuriin edustajaksi, mutta hän kehitti huomattavan omaperäisen ja jopa surrealistisen arkkitehtonisen muotokielen. Gaudí työskenteli pääasiassa kotikaupungissaan Barcelonassa, missä sijaitsevat hänen tunnetuimmat työnsä, Güellin puisto ja Sagrada Família -kirkko. Gaudí syntyi Riudomsissa, Tarragonan maakunnassa Reusin lähistöllä. Hänen isänsä Francesc Gaudí i Serra oli kupariseppä, kuten olivat olleet myös hänen isoisänsä ja isoisoisänsä. Hän sairasti lapsesta asti vakavaa reumatismia, jonka aiheuttamien kohtausten vuoksi hän oli ajoittain liikuntakyvytön. On arveltu, että Gaudín sairaus olisi tehnyt hänestä tavanomaista lahjakkaamman luonnon ja ympäristön tarkkailijan, mikä näkyy myöhemmin hänen arkkitehtuurissaan. Gaudí muutti 17-vuotiaana Barcelonaan opiskelemaan arkkitehtuuria, ja Katalonian pääkaupungista tuli hänen elämänsä kiintopiste. Hän asui ja työskenteli Barcelonassa koko elämänsä, ja vain muutamat hänen suunnittelemistaan rakennuksista sijaitsevat sen ulkopuolella. Gaudí oli katalonialainen nationalisti, joka ihaili kotimaakuntansa historiaa ja kulttuuria
Gerhard Schröder

Gerhard Fritz Kurt Schröder (s. 7. huhtikuuta 1944 Mossenberg, Saksa) on saksalainen poliitikko, joka toimi Saksan liittokanslerina vuosina 1998–2005 ja Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen (SPD) puheenjohtajana vuosina 1999–2004. Hän johti kahta peräkkäistä hallitusta, jotka SPD muodosti yhdessä Vihreän puolueen kanssa. Nuorena Schröder toimi rakennustyöläisenä ja myyjänä. Hän suoritti keskikoulun ja lukion aikuisiällä. Schröder opiskeli työn ohessa oikeustiedettä Göttingenin Georg-August yliopistossa, josta hän valmistui vuonna 1971. Ennen poliitikon uraansa Schröder toimi asianajajana. Vuonna 1976 hän sai asianajajan oikeudet ja toimi ammatissa vuosina 1978–1980. 1970-luvulla Schröder tuli tunnetuksi vasemmistoterroristisen RAF:n jäsenen Horst Mahlerin puolustusasianajajana. Vuosina 1980–1986 Schröder oli Saksan liittopäivien kansanedustaja. Vuoden 1986 osavaltiovaalien jälkeen Schröder oli Niedersachsenin maapäivien oppositiojohtaja
Reformoidut kirkot

Reformoidut kirkot on yleisnimitys Sveitsin uskonpuhdistuksen pohjalta syntyneille kristillisille kirkoille. Reformoituihin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi se kristikunnan osa, jonka juuret ovat Ulrich Zwinglin, Jean Calvinin ja John Knoxin toiminnassa. Uskonpuhdistuksen vuosisadalla reformoiduilla viitattiin yleisnimityksenä sekä luterilaisiin että reformoituihin. 1600-luvulta lähtien käsitteellä on viitattu yksinomaan kalvinisteihin. Reformoidut kirkot ovat itsenäisiä eikä niillä ole yhteisesti hyväksyttyjä tunnustuskirjoja. Englanninkielisissä maissa reformoituihin kirkkoihin on yleisesti viitattu presbyteerisinä kirkkoina niiden seurakuntajärjestyksen vuoksi. Reformoituihin kirkkoihin kuuluu nykyisin noin 75 miljoonaa jäsentä ja niiden alkuna pidetään Zürichissä harjoitettua hengellistä toimintaa, joka sai vaikutteita Martti Lutherilta. Nimitys reformoitu kristillisyys käsitetään eri tavoin. Suppeammassa merkityksessä kalvinistinen niin sanottu TULIP-oppiselvennä on sen ydin. Laajemmassa merkityksessään reformoidulla kristillisyydellä tarkoitetaan yleisesti vastakohtaa sakramentteja ja kirkollisuutta korostavalle kristillisyydelle.lähde? Reformoitujen näkemys kristillisyydestä on monien myöhemmin syntyneiden vapaiden protestanttisten yhteisöjen pohja.lähde? Reformoitu kristillinen oppi perustaa elämän yksinomaan Raamattuun ja hylkää tradition
Noitarumpu

Noitarumpu, kannus tai šamaanirumpu (pohjoissaameksi goavddis, eteläsaameksi gievrie) on šamaanin rumpu, jota käytetään arpomiseen ja transsin aikaansaamiseen. Se on myös tietäjien, kuten niin sanottujen lapinnoitien käyttämä riittiesine. Noitarummuiksi kutsutaan yleensä Pohjois-Euraasian rumpuja, mutta vastaavalla tavalla käytettyjä rumpuja on lisäksi Afrikassa, Pohjois-Amerikassa ja muuallakin.lähde? Kristillinen lähetystyö sai 1600–1700-lukujen Lapissa aikaan sen, että saamelaisia noitarumpuja alettiin käyttää vain salassa. Toisaalta niistä tuli keräilyesineitä ja kuriositeetteja, joita saatettiin lahjoittaa mahdollisesti ulkomaillekin esimerkiksi diplomaattisena eleenä. Ainakin Ruotsissa rumpua lienee käytetty joissain yksityisissä menoissa 1800-luvun loppuun saakka. Suomalaisten mahdollisista noitarummuista ei ole säilynyt paljon tietoja, vaikka tietäjiin liittyvistä perinteistä tiedetään muutoin paljon. Monilla siperialaisilla šamaaneilla on kaksi rumpua, joita toista he käyttävät taivas- ja toista manalanmatkoja varten. Tarvittaessa he vaihtavat rumpua kesken rituaalin. Noitarumpujen takaosa on myös tietäjän yksityinen puoli, jonka sisällön vain hän itse tuntee, kun taas etupuoli on ikään kuin julkinen. Siperialaisissa rummuissa ei ole kuviointia. Saamelaisia noitarumpuja on rakenteeltaan kolmen tyyppisiä, ja niiden valmistustyyli riippui alueesta
Romeo ja Julia

Romeo ja Julia (englanninkielinen alkuteos Romeo and Juliet) on William Shakespearen kirjoittama tragedia, jonka uskotaan syntyneen vuosien 1591 ja 1595 aikoihin. Näytelmä sijoittuu Veronaan ja kertoo kahdesta rakastavaisesta, Romeo Montaguesta ja Julia Capuletista, joiden suvut ovat olleet riidoissa ylimuistoisista ajoista lähtien. Shakespeare löysi aiheen Arthur Brooken englanninkielisestä runosta The Tragical History of Romeus and Juliet (1562), joka oli käännös Ranskan kautta välittyneestä italialaisesta kertomuksesta. Tarinan Romeosta ja Juliasta (italiaksi Giulietta) kirjoitti alun perin italialainen Luigi da Porto 1520-luvulla. Shakespeare ehti ensimmäisenä kirjoittaa aiheesta näytelmän. Shakespeare käyttää useissa muissakin näytelmissään Romeossa ja Juliassa esiintyvää Liebestod-motiivia, joka yhdistää rakkauden ja kuoleman toisiinsa. Professori Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan Romeon ja Julian tarinaan on monen mutkan kautta luultavasti vaikuttanut myös arabialainen legenda Laylásta ja Majnúnista. Myös siinä on kyse tavoittamattomasta rakkaudesta sekä rakkauden ja kuoleman yhteydestä. Näytelmä alkaa kuoron lausumasta runosta, johon on tiivistetty koko kirjan tapahtumat. Yleisö siis tietää alusta asti, että kirjan päähenkilöt kuolevat. Montagueiden ja Capuletien palvelijat ovat sanaharkassa keskenään. Tämä johtaa katutappeluun, jonka ruhtinas lopulta tulee katkaisemaan
Latvian kieli

Latvian kieli, latvia eli lätti (omakielinen nimi: latviešu valoda) kuuluu balttilaisiin kieliin, joka on indoeurooppalaisen kielikunnan haara. Sen lähisukulainen on liettuan kieli. Latvia ja liettua erosivat toisistaan verrattain myöhään, vasta noin 1 500 vuotta sitten. Latvia ja liettua ovat ainoat edelleen puhuttavat balttilaiset kielet, mutta ero kielten välillä on jo enimmäkseen ylittänyt keskinäisen ymmärryksen rajan. Latvian eteläisimmät ja liettuan pohjoisimmat murteet voivat kuitenkin olla melko hyvin keskenään ymmärrettävissä; siten latvian ja liettuan välillä on murrejatkumo. Balttilaiset kielet ovat nykyisten indoeurooppalaisten kielten arkaaisin haara, mutta latvia on joutunut suurempien muutosten alaiseksi kuin sisarkieli liettua, jossa esiintyy muun muassa duaali, jota latvian kirjakielessä ei ole. Latviaan ovat vaikuttaneet mm. saksa, venäjä sekä suomalais-ugrilaisista kielistä viro ja etenkin liivi. Balttien ja itämerensuomalaisten kansojen kontaktien vuoksi latviassa on paljon yhteisiä sanoja suomenkin kanssa. Yhteisiä sanoja ovat esimerkiksi laiva (vene) ja maksāt (maksaa).. Latvian kielen ensimmäinen kirjallinen muistomerkki on saksalaisen pastorin Nicholas Rammin kääntämä virsi vuodelta 1530 (ilmestynyt virsikirjassa 1615)
Harry Potter ja viisasten kivi

Harry Potter ja viisasten kivi (engl. Harry Potter and the Philosopher’s Stone) on brittiläisen kirjailijan J. K. Rowlingin kirjoittaman Harry Potter -kirjasarjan ensimmäinen osa. Kirja kertoo nuoresta velhosta nimeltä Harry Potter. Kirjassa kerrotaan, kuinka Harry saa tietää olevansa velho, ystävystyy ja saa vihamiehiä Tylypahkan noitien ja velhojen koulussa sekä uhmaa ystäviensä Ron Weasleyn ja Hermione Grangerin avulla pahan velhon, lordi Voldemortin uudelleennousua. Kirjan julkaisi 26. kesäkuuta 1997 lontoolainen kirjankustantamo Bloomsbury. Se sai heti suuren suosion. Rowlingin kirjoittaessa sarjan toista osaa Harry Potter ja salaisuuksien kammio kirjoja alettiin myydä Yhdysvalloissa ja myös muualla maailmalla. Kirja on käännetty useille kielille, ja siitä on tehty samanniminen elokuva. Kirja-arvosteluissa kommentoitiin Rowlingin mielikuvituksen käyttöä, huumoria, yksinkertaisuutta, suoraa tyyliä ja älykästä juonta, vaikka muutamissa valitettiinkin, että viimeiset kappaleet näyttivät huolimattomasti kirjoitetuilta
Markku

Markku on suomalainen miehen etunimi. Nimipäivää Markut viettävät 25. huhtikuuta. Markku on muunnos latinalaisperäisestä nimestä Marcus, joka tulee antiikin roomalaisten Mars-jumalasta. Muita Suomessa yleisiä saman nimen muunnelmia ovat Marko ja Markus. Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Markku-nimisiä oli merkitty Suomessa väestötietojärjestelmään vuoden 2019 loppuun mennessä kaikkiaan 49 238. Määrässä ovat mukana myös jo kuolleet henkilöt. Lisäksi mukana ovat kaikki Suomessa annetut etunimet, siis kaksinimisiltä kaksi ja kolminimisiltä kolme nimeä, mutta sillä ei Markun osalta ole kovin suurta merkitystä, sillä Markku on harvoin muuna kuin kutsumanimenä. Markkua ehdotettiin lisättäväksi nimipäiväkalenteriin jo vuonna 1879, mutta ehdotus toteutui vasta vuonna 1929. Tämän jälkeenkin nimi pysyi melko harvinaisena yli vuosikymmenen, mutta muutaman vuoden aikana sota-ajasta lähtien se koki poikkeuksellisen nopean suosion nousun. Markku oli suosittu nimi 1940-luvun puolivälistä 1970-luvulle, ja 1950-luvun alkupuolella se oli Suomen toiseksi suosituin pojan ensimmäinen etunimi Karin jälkeen. Eniten Markkuja on syntynyt vuonna 1950, jolloin syntyi 2 287 Markkua
Viestikoekeskus

Viestikoekeskus (vuosina 1960–2014 Viestikoelaitos, VKoeL) oli Suomen puolustusvoimien signaalitiedustelua harjoittava organisaatio, joka yhdistettiin vuonna 2014 Puolustusvoimien tiedustelulaitokseen. Viestikoekeskus lakkautettiin itsenäisenä yksikkönä vuoden 2019 alussa osana sotilastiedustelun organisaatiouudistusta. Viestikoekeskus oli Pääesikunnan alainen joukko-osasto. Viestikoekeskuksen esikunta sijaitsi Luonetjärven varuskunnassa Tikkakoskella, jossa on myös Ilmavoimien esikunta. Viestikoelaitoksen viestiasemia ja muita toimintoja oli sijoitettuna eri puolille Suomea, muun muassa Rovaniemelle. Lisäksi laitoksen käytössä oli ainakin kaksi tiedusteluvälineistöllä varustettua lentokonetta. Laitoksen alkuna oli Viestikoeasema (VKoeAs), joka perustettiin 24. lokakuuta 1955 sijoituspaikkanaan Pieksämäen maalaiskunnan Naarajärvi, missä sijaitsee lentokenttä. Laitoksen perustamisen jälkeen perustettiin Espoon Kivenlahteen tutkakoeasema (TkaKoeAs) tutkien lähetteiden mittaamista varten.lähde tarkemmin? Laitoksen pitkäaikaisin johtaja oli eversti Keijo Kepsu (s. 1946) vuosina 1988–1998. Viestikoeasema vaali sodanaikaisen Päämajan radiopataljoonan perinteitä
Metodismi

Metodismi on protestanttisen kristinuskon suuntaus, jonka juuret ovat John Wesleyn toiminnassa ja hänen pyrkimyksessään herättää Englannin kirkko 1700-luvun alussa. Metodistit jakavat monet protestanttisen kristinuskon perususkomukset, kuten Raamatun inspiraation ja auktoriteetin uskonelämässä ja käytännöissä, kolminaisuusopin ja Jeesuksen jumaluuden sekä armon välttämättömyyden ihmisen pelastumisessa synnin seurauksista. Metodistit tunnustavat myös kaksi sakramenttia, kasteen ja ehtoollisen. Wesley opetti, että kristittyjen tulisi pyrkiä saavuttamaan elämän pyhyys, jota kutsutaan ”täydelliseksi rakkaudeksi”, Pyhän Hengen avulla. Hän perusti pienryhmäkokousten järjestelmän, jonka tarkoituksena oli rohkaista ja tukea krisittyjä uskonelämässä. Metodismi levisi nopeasti Yhdysvalloissa 1700-luvun lopulla ja 1800-luvun alussa kiertävien saarnaajien kautta. Sittemmin metodistiset lähetyssaarnaajat, jotka ovat keskittyneet evankelioimiseen ja palvelemiseen, ovat vieneet metodismia kaikkialle maailmaan. Metodismilla oli vuonna 2020 maailmanlaajuisesti noin 80 miljoonaa kannattajaa, joista 60 miljoonaa kuului metodistikirkkojen jäseniksi. Metodismin oppi pohjautuu Raamattuun ja Apostoliseen uskontunnustukseen. Metodisteille ohjeellisia ovat myös John Wesleyn 25 uskonartiklaa vuodelta 1784 sekä Yleiset säännöt. Metodistikirkko hyväksyy lapsikasteen, mutta korostaa persoonallisesti koetun uudestisyntymisen merkitystä sekä sen jälkeen tapahtuvaa pyhityselämää. Metodismin opissa painotetaan erityisesti Pyhän Hengen osuutta uskon vahvistamisessa ja elämänmuutoksissa
Baptismi

Baptismi on protestanttisen reformaation pohjalta vuonna 1609 syntynyt kristillinen tunnustuskunta. Baptismi on yksi suurimmista protestanttisista tunnustuskunnista ja sen piirissä on maailmanlaajuisesti noin 100 miljoonaa ihmistä. Baptistien maailmanliiton jäsenkirkkoihin kuuluu 53 miljoonaa jäsentä. Useimmat baptistiseurakunnat ovat yksimielisiä protestanttisista perusopeista, mutta baptismin piirissä korostetaan erityisesti niin sanottua uskovien kastetta, eli sitä, että ainostaan kristittyjä uskovia tulisi kastaa ja että kaste tulisi suorittaa upottamalla. Baptistit jäljentävät tämän käytännön alkuseurakuntaan. Baptistiseurakunnat ovat paikallisia seurakuntia, jotka ovat yhteydessä toisiinsa erilaisten yhdistysten kautta. Useimpien baptistiliikkeiden juuret juontavat 1600-luvun alkupuolen erimielisyyksiin Englannin kirkon kanssa ja siitä seuranneeseen päätökseen muodostaa kristillisiä yhteisöjä, joilla on paikallinen autonomia, joissa korostetaan uskovien kastetta ja joissa kirkko ymmärretään ensisijaisesti uskovien yhteisönä. Baptistiliike kasvoi erityisesti Yhdysvalloissa suurten herätysten aikana 1800-luvun puolivälissä, minkä jälkeen baptistien piirissä heräsi kasvavaa kiinnostusta ulkomaan lähetystyötä kohtaan. Baptistisen perinteen piirissä on useita eri haaroja. Yhdysvalloissa merkittävä kahtiajako tapahtui etelän ja pohjoisen välillä vuonna 1845, kun Eteläinen baptistikonventio perustettiin. Pohjoisen ja etelän baptistien välillä on merkittäviä eroja teologian, lähetystyön ja jumalanpalveluselämän suhteen. Baptistikirkoilla on vahvat perinteet myös mustien yhteisöissä
Vartijakortti

Vartijakortti on poliisin myöntämä todistus vartijaksi hyväksymisestä ja hyväksynnän voimassaolosta. Vartijan on pidettävä vartijakortti vartioimistehtävissä aina mukana ja esitettävä se pyydettäessä. Korttia ei tarvitse esittää, ellei pyytävä henkilö ole viranomainen tai toimenpiteen kohde. Koska suuri osa vartijan työtehtävistä kuitenkin käytännössä suoritetaan jokamiehenoikeuksin, ei kortin näyttämättä jättäminen välttämättä estä vartijaa suorittamasta työtehtäväänsä siviiliasuisenakaan, esimerkiksi näpistäjän kiinniotossa. Vartijakortissa on etupuolella teksti "Vartijakortti Väktarkort", lupanumero, vartijan nimi, kuva ja syntymäaika, luvan myöntäneen viranomaisen nimi sekä hyväksynnän voimassaolopäivämäärät. Kortin taustaosassa on myös tunnistekuvio, jossa on kirjaimet "TU" (turvasuojaaja)lähde?. Uudemmassa korttipohjassa tätä kirjainyhdistelmää ei enää ole. Kortin kääntöpuolella on tiedot vartijan suorittamista voimankäyttökoulutuksista, niiden ehdoista ja rajoituksista sekä mahdollista työkäyttöön hyväksytyistä koirista. Mahdolliset voimankäyttökoulutukset ovat: Vartijakortti on nykyisin luottokortin kokoinen, sinertävänpunainen ja Setecin valmistama. Aiemmin käytössä olleita A6-kokoisia kortteja ei enää ole käytössä, koska niiden voimassaolo päättyi viiden vuoden kuluttua uuden lain voimaan astumisesta eli lokakuussa 2007. Pahvikorttiin ei voitu merkitä voimankäyttökoulutustietoja, eikä vartija tällöin saanut oikeutta kantaa tehtävissään voimankäyttövälineitä, vaikka olisikin suorittanut asianmukaisen koulutuksen.
Lasten ristiretki

Lasten ristiretki oli ristiretkiin liittynyt 1200-luvun alkupuolen tapahtuma, jossa joukko lapsia kertomuksen mukaan oma-aloitteisesti pyrki Palestiinaan. Jotkut ovat kyseenalaistaneet koko tapahtuman historiallisuuden. Lasten ristiretki käytiin yleisen ristiretki-innostuksen laimettua Euroopassa. Siitä huolimatta vuonna 1212 Stephen de Cloyes, paimenpoika Luoteis-Ranskan Vendômesta, onnistui innostamaan suuria joukkoja lapsia ja nuoria ristiretkelle. ”Jumalan luokse, meren tuolta puolen me tahdomme etsiä pyhää ristiä”. Monet aikuisetkin ajattelivat tässä innostuksessa olevan jumalallista johdatusta mukana ja liittyivät joukkoon. Paavi Innocentius III korosti lasten saattavan jo veltostuneet aikuiset häpeään esimerkillään. Lasten hanke sai eri tahoilta runsaasti almuja ja siunauksen toivotuksia. Myös kirkonmiehiä oli mukana retkellä. Näin noin 30 000 lasta marssi Marseilleen, jossa kaksi laivuria lupasi kuljettaa heidät pyhään maahan. Lapset päätyivät kuitenkin Afrikkaan ja heidät myytiin suurin joukoin orjiksi. Näin tämä alun perinkin epärealistinen hanke päätyi tuhoon
Elisabet I

Elisabet I (7. syyskuuta 1533 – 24. maaliskuuta 1603) oli Englannin ja Irlannin kuningatar 17. marraskuuta 1558 lähtien kuolemaansa asti. Elisabet I oli viides ja viimeinen Tudorin suvun monarkki. Hänen valtakautensa ajoittui katolisuuden ja protestanttisuuden välisten kamppailujen aikaan. Elisabet I on yksi Englannin menestyksekkäimmistä monarkeista, jonka valtakaudella Englanti nousi eurooppalaiseksi suurvallaksi sekä politiikan, talouden että kulttuurin saralla. Elisabet oli kuningas Henrik VIII:n ja silloisen kuningatar Anna Boleynin tytär. Elisabet nimettiin kuningattareksi 17. marraskuuta 1558 sisarpuolensa Maria I:n kuoltua. Elisabet kuoli 24. maaliskuuta 1603 ja seuraajaksi nousi Skotlannin Jaakko VI nimellä Jaakko I
Injektio

Matematiikassa injektio on kuvaus, jossa mitkään kaksi lähtöjoukon alkiota eivät kuvaudu samalle maalijoukon alkiolle.  Kuvaus 𝑓:𝑋→𝑌 on injektio, jos kaikilla 𝑎,𝑏∈𝑋, 𝑎≠𝑏 on voimassa 𝑓(𝑎)≠𝑓(𝑏). Symbolisesti, ehto voidaan lausua: Loogisesti, kontraposition kautta sama voidaan lausua: Funktio f: R → R, f(x) = 2x + 1, on injektio. Kun taas funktio g: R → R, g(x) = x2, ei ole injektio, koska g(1) = 1 = g(−1). Jos x rajoitetaan positiivisiin reaalilukuihin, myös g on injektio. Jos joukko A on joukon B osajoukko, on olemassa kuvaus f: A → B, jossa f(x) = x kaikilla 𝑥∈𝐴. Tätä sanotaan kanoniseksi injektioksi.
Tuulomajoki

Tuulomajoki (ven. Туло́ма, Tuloma, koltansaameksi Tuållâmjokk, pohjoissaameksi Doallánjohka) on Barentsinmereen laskeva joki Murmanskin alueen länsiosassa Venäjällä. Joki on 64 kilometriä pitkä . Se alkaa Ylä-Tuuloman tekojärvestä kapeana jokena, joka alkaa pian levenemään johtuen alajuoksulla sijaitsevasta voimalaitoksesta. Voimalan pato nostaa joen vedenpintaa niin paljon, että joen jokilaakso on täyttynyt ja muodostaa melko leveän ja suvantomaisen joen. Se virtaa näin lähes koko matkan koilliseen päin ja patoallas päättyy Murmašissa voimalaitokseen. Vesi putoaa siinä 18 metriä ja joki jatkaa sen jälkeen luonnontilaisena vielä 10 kilometriä Kuolan kaupunkiin. Täältä alkaa Kuolanvuono, joka aukeaa 50 kilometrin päässä Barentsinmereen.[b][a] Tuulomajokeen on rakennettu kaksi vesivoimalaitosta. Ala-Tuuloman voimalaitos (kapasiteetti 57 megawattia) rakennettiin joen suulle Murmašiin 1930-luvulla. Sen putouskorkeus on 18 metriä, ja se on käytännössä padonnut koko Tuulomajoen yläpuolisen jokiosuuden yhdeksi 60 kilometriä pitkäksi tekoaltaaksi. Ylä-Tuuloman voimalaitos (268 megawattia) rakennettiin 1960-luvulla lähelle Nuorttijärven niskaa, jossa sijaitsee nykyään Ylä-Tuuloman taajama
Eratosthenes

Eratosthenes Kyreneläinen (m.kreik. Ἐρατοσθένης, Eratosthenēs, 276–194 eaa.) oli antiikin kreikkalainen matemaatikko, maantieteilijä, tähtitieteilijä, filosofi, runoilija, historioitsija ja filologi. Häntä on sanottu ”maantieteen isäksi”. Hän mittasi noin vuonna 240 eaa. maapallon ympärysmitan, otti käyttöön leveys- ja pituuspiirit ja laski Maan akselin kallistuskulman. Lisäksi hän määritti vuoden pituudeksi 365 ¼ päivää, ja tuloksen vuoksi hän ehdotti karkauspäivän lisäämistä joka neljäs vuosi. Eratostheneen vaikutus matematiikassa näkyy geometriassa ja lukuteoriassa. Lukuteorian saralla hän kehitti niin sanotun Eratostheneen seulan, joka on yksinkertainen, joskin aikaa vievä algoritmi alkulukujen tunnistamiseksi. Geometriassa hän antoi oman ratkaisuehdotuksensa kuution kahdentamisena tunnettuun geometriseen ongelmaan. Siinä tarkoituksena on konstruoida annetun kuution avulla toinen kuutio, jonka tilavuus on kaksi kertaa niin suuri kuin alkuperäisen kuution