nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Calisota

Calisota on Disneyn Aku Ankka -sarjakuvissa esiintyvä kuvitteellinen Yhdysvaltojen osavaltio, jossa Ankkalinna sijaitsee. Osavaltion keksi Carl Barks. Calisota mainitaan Barksin tarinoissa vain kerran, Aku Ankka -seikkailussa Punainen postimerkki vuodelta 1952. Osavaltion nimi on yhdistelmä Kaliforniasta ja Minnesotasta. Barksin mukaan Ankkalinna sijaitsee periaatteessa Burbankin lähistöllä Etelä-Kaliforniassa, missä Disneyn päästudiot sijaitsivat. Käytännössä mielikuvituskaupunki siirtyy kuitenkin tarinan tarpeiden mukaan erilaisiin ympäristöihin: ”Siellä oli autiomaa, järvi, meri, lunta, trooppisia myrskyjä, mitä vain tarvittiin. Minulle olisi tullut suuria vaikeuksia, jos olisin joutunut pitämään kaupungin Etelä-Kaliforniassa”, Barks kirjoitti ihailijalleen vuonna 1978. Hivenen Barksista poiketen Don Rosa sijoitti tarinoissaan Calisotan Pohjois-Kalifornian sijalle. Roope Ankan elämä ja teot -sarjakuvaeepoksessa nähdään kartta, jonka mukaan Calisota käsittää todellisen Kalifornian osavaltion pohjoisosan noin Sacramenton korkeudelta ylöspäin. Täten Calisotan naapuriosavaltioita olisivat pohjoisessa Oregon, idässä Nevada ja etelässä Kalifornia. Calisotan maantieteellisiä piirteitä ovat ainakin Ankkalinnan halki virtaava Ankkajoki (engl. Tulebug River) ja kaupungin lähistöllä sijaitseva Peikonhammas-vuori (engl
FC Inter Turku

Tarkennus: Suurelta osalta lähteetöntä Football Club International Turku eli FC Inter on vuonna 1990 perustettu turkulainen jalkapalloseura, joka on pelannut Suomen pääsarjassa, Veikkausliigassa, yhtämittaisesti kaudesta 1999 lähtien. FC Inter pelaa kotiottelunsa Veritas-stadionilla, ja seuran tunnusvärit ovat sininen ja musta. FC Inter on voittanut Suomen mestaruuden kaudella 2008 sekä Suomen Cupin 2009 ja 2018. Lisäksi se on saavuttanut Veikkausliigassa neljä ja Suomen Cupissa kolme hopeaa. Football Club Inter Turku r.y. -nimisen yhdistyksen perustamissopimuskirja allekirjoitettiin 18. kesäkuuta 1990 Turun Linnankadulla sijaitsevassa niin sanotussa Boren talossa. Kahdeksanhenkiseen ryhmään kuuluivat Stefan ja Anneli Håkans, Göran Wikstedt, Frank Schauman, Olli Elomo, Jouko ja Barbro Sipilä sekä Taina Lehtimäki. Turun seuravaihtoehdot eivät olleet miellyttäneet kaikkia Nappulaliiga-aikaansa lopetelleita poikia, joten heidän vanhempansa perustivat uuden seuran. Toiminta aloitettiin yhdellä D-juniorijoukkueella. Seuran perustamisen tarkoituksena oli harrastusmahdollisuuksien luominen
Araljärvi

Araljärvi eli Aral (kaz. Арал теңізі, Aral teñızı; uzb. Orol dengizi; ven. Аральское море, Aralskoje more) oli laskujoeton suolajärvi Keski-Aasiassa Kazakstanin ja Uzbekistanin alueella. Araljärven pinta-ala oli 67 499 neliökilometriä vuonna 1960, ja se oli maailman neljänneksi suurin järvi Kaspianmeren, Yläjärven ja Victorianjärven jälkeen. Araljärven tilalla on nykyään useita erillisiä järviä ja autiomaata. Järvien yhteenlaskettu pinta-ala on 17 382 neliökilometriä, mutta pinta-ala vaihtelee runsaasti vuosittain. Amudarja ja Syrdarja ovat suurimmat järveen laskevat joet, joista Amudarjan virtaama saavuttaa nykyisin Araljärven vain ajoittain. Nasan ottamien satelliittikuvien mukaan järven pääallas kuivui kokonaan ensimmäistä kertaa uudella ajalla elokuussa 2014. Pääaltaan paikalle muodostuneen aavikon nimeksi on annettu Aralkum. Araljärven alueelle on pyritty viime aikoina istuttamaan olosuhteissa hyvin toimeentulevaa saksaulipuuta (Haloxylon ammodendron). Araljärven koko on ollut riippuvainen suurimmaksi osaksi Amudarjan siihen tuomasta vedestä
Breitenfeldin ensimmäinen taistelu

17. syyskuuta 1631 Breitenfeld, Leipzigin pohjoispuolella. Ruotsalaisten voitto RuotsiSaksi Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta Katolinen liiga Kustaa II Aadolf Johan Banér Kustaa Horn Arnim Tilly Pappenheim Ruotsalaiset:16 300 jalkamiestä,7 600 ratsumiestä,50 tykkiäSaksit:12 100 jalkamiestä,5 200 ratsumiestä,12 tykkiä 21 000 jalkamiestä, 11 000 ratsumiestä,30 tykkiä Ruotsi: 3 500Saksi: noin 4 000. 7 600 kuollutta,6 000 vangittua,3 000 haavoittunutta,4 000 karkuria Breitenfeldin taistelu käytiin Leipzigin pohjoispuolella 17. syyskuuta 1631 Ruotsin ja Saksin sekä Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Ferdinand II:n armeijan välillä. Ruotsalaisia johti Kustaa II Aadolf, sakseja vaaliruhtinas Juhana Yrjö I ja katolisia kreivi Johann Tilly. Breitenfeldin taistelu oli ensimmäinen Kustaan käymä suuri kenttätaistelu kolmikymmenvuotisessa sodassa. Se oli protestanttien ensimmäinen suuri voitto katolisia vastaan kolmikymmenvuotisen sodan aikana Kustaan murskatessa Tillyn katolisen armeijan. Kolmikymmenvuotinen sota oli alkanut vuonna 1618, ja vuoteen 1630 mennessä katoliset olivat voittaneet luterilaisia siihen saakka tukeneen Tanskan pakottaen sen solmimaan rauhan Lyypekissä 22. toukokuuta 1629. Kustaa II Aadolf oli noussut maihin Pommerissa kesällä 1630 tavoitteenaan lyödä katoliset. Edetessään etelään Kustaa II Adolf kohtasi ensi kertaa Tillyn johtaman katolisten pääarmeijan Breitenfeldissä
Matilda MacAnkka

MacAnkan klaani (engl. Clan McDuck) on Disneyn Aku Ankka -sarjakuvissa esiintyvä kuvitteellinen skotlantilainen klaani, jonka viimeinen miespuolinen jäsen on Roope Ankka (engl. Scrooge McDuck). Aku Ankka on klaanin jälkeläinen äitinsä Hortensia MacAnkan, Roopen sisaren, kautta. MacAnkkojen sukulinna Ankkapurha sijaitsee Skotlannin Ylämailla Rannochin nummella, liki Ankantaan kylää. Vaikka Roope mainitaan MacAnkaksi jo hänen esiintyessään ensi kertaa Carl Barksin tarinassa Joulu Karhuvuorella (1947), nousi hänen skotlantilainen sukutaustansa laajemmin esille vasta puoli vuotta myöhemmin julkaistussa tarinassa Vanhan linnan salaisuus (1948), jossa Roope matkasi Akun, Tupun, Hupun ja Lupun kanssa Skotlantiin etsimään sukulinnaansa kätkettyä aarretta. Barks palasi Roopen sukuhistoriaan vielä muutamassa myöhemmässä sarjassaan, huomattavimpana näistä kenties Vaskervillen koira (1960). Barksin jälkeen MacAnkan klaania on tarinoissaan kehittänyt edelleen eritoten Don Rosa. Hänen kirjoittamassaan Roopen elämäkerrassa on runsaasti viitteitä MacAnkkojen menneisyydestä. Kirjasta tosin karsittiin suurimmalti osin pois Rosan siihen alun perin suunnittelema seitsensivuinen johdanto klaanin historiasta. MacAnkkain klaani asettui aikanaan paikalle, johon he rakensivat Ankkapurhan linnan. Seutu oli julmaa ja Fergus MacAnkan mukaan vain MacAnkoilla riitti sisua sen kesyttämiseen
Huronjärvi

Huronjärvi (engl. Lake Huron) on yksi viidestä Pohjois-Amerikan Isostajärvestä ja tilavuudeltaan maailman seitsemänneksi suurin järvi. Se erottaa Michiganin osavaltion Yhdysvalloissa Ontarion provinssista Kanadassa. Georgian Bay, järven itäisin osa, kuuluu kokonaan Kanadalle. Huronjärven erottaa Michiganjärvestä kapea Mackinacsalmi, joten järvet ovat maantieteellisesti samaa vesialuetta. Molempien järvien pinta on 177 metriä merenpinnan yläpuolella. Joskus niitä pidetään samana järvenä, jolloin ne ovat maailman suurin makeavetinen järvi. Huronjärven pinta-ala on 59 600 km² ja se sisältää vettä 3 540 km³. Sen keskisyvyys on 59 metriä ja suurin syvyys 229 metriä. Huronjärvessä sijaitsee Manitoulin Island, maailman suurin makeavetisessä järvessä sijaitseva saari.
Ródos

Ródoksen saari satelliittikuvassa. muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa Ródos (kreik. Ρόδος, [ˈro̞ðo̞s]; ital. Rodi; ladinoksi Rodi, Rodes; osmaniksi ردوس‎, Rodos), antiikin Rhodos (m.kreik. Ῥόδος, lat. Rhodus), on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Se on Dodekanesian saarista suurin ja sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa Välimeressä. Saaren pinta-ala on 1 401 neliökilometriä ja asukasluku oli 115 490 vuonna 2011. Hallinnollisesti saari kuuluu Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Ródoksen kaupunki. Ródoksen ensimmäisistä asukkaista, Vähästä-Aasiasta tulleesta primitiivisestä kansasta, ei tiedetä paljoakaan
Riitti

Riitti (latinan sanasta ritus ’tapa’, ’toimitus’) on juhlameno, pyhä seremonia tai uskonnollinen toimitus. Riitillä on tietty suorittamistapa ja se voi olla yksilön tai yhteisön suorittama. Useimmiten riitin suorittaa tehtävään erikoistunut henkilö, kuten šamaani tai pappi. Monissa kulttuureissa arkisetkin elinkeinonharjoittamiseen liittyvät tapahtumat ovat saaneet seremoniallisen luonteen. Sosiologiassa riitillä voidaan viitata mihin tahansa symboliseen käyttäytymiseen, joka toistuu sopivina hetkinä ja ilmaisee tyylitellyssä muodossa jotakin ryhmän tai yksilön tunnustamaa arvoa tai päämäärää. Nykyaikaisen riitintutkimuksen on katsottu alkavan skotlantilaisesta teologista ja orientalistista William Robertson Smithistä ja ranskalaisesta sosiologista Émile Durkheimista. Smith korosti uskonnollisen toiminnan merkitystä myös niissä kulttuureissa, joissa varsinaista uskontunnustusta ei ollut. Durkheim korosti riitin merkitystä yhteisön identiteetille: ”Riitin välityksellä ryhmä toistuvasti uudistaa käsityksen itsestään ja yhteenkuuluvuudestaan; samalla vahvistetaan yksilöiden sosiaalista olemusta.” Riitit on jaettu kolmeen pääryhmään.
Baikaljärvi

Baikaljärvi tai Baikal (ven. О́зеро Байка́л, Ozero Baikal) on Venäjällä Itä-Siperian eteläosassa, lähellä Mongolian rajaa sijaitseva maailman syvin järvi. Hallinnollisesti järvi sijoittuu Burjatian tasavaltaan ja Irkutskin alueelle. Järven pinta on 456 metriä merenpinnan tason yläpuolella. Baikaljärven suurin syvyys on noin 1 642 metriä. Baikal on Aasian toiseksi suurin järvi. Se on tilavuudeltaan maailman suurin makean veden järvi ja sisältää noin 26 prosenttia maailman makean veden järvien veden yhteismäärästä ja 22,5 prosenttia kaikesta sulasta makeasta pintavedestä. Baikaljärvi liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1996. Baikal on myös maailman vanhimpia järviä. Baikaljärvi muotoutui vanhasta hautavajoamasta ja on siksi pitkä ja kapea. Baikaljärven eläimistö on muotoutunut erilaiseksi kuin muualla. Sieltä tunnetaan yhteensä 2 500 kasvi- tai eläinlajia, joista yli puolet on kotoperäisiä
Kosminen taustasäteily

Kosminen taustasäteily tai avaruuden taustasäteily tai kolmen kelvinin säteily on kaikkialle havaittavaan maailmankaikkeuteen suhteellisen tasaisesti jakautunutta mikroaaltosäteilyä. Kosmisen taustasäteilyn aallonpituus vaihtelee noin yhdestä millimetristä noin yhteen senttimetriin. Aallonpituusjakaumaltaan se vastaa lämpösäteilyä, joka tulee noin 2,725 kelvinin lämpöisestä mustasta kappaleesta. Wienin siirtymälain mukaisesti tämä merkitsee, että sen spektrin huippu on aallonpituuden 1,06 mm kohdalla. Kosmisen taustasäteilyn lämpötila on myös vastaavasti yhtä kuin galaksienvälisen avaruuden lämpötila. Kosminen taustasäteily on jäänne maailmankaikkeuden historian alkuvaiheilta, jolloin nykyistä paljon tiheämpi ja lämpimämpi maailmankaikkeus koostui lähinnä vapaasta säteilystä ja vetyplasmasta. Maailmankaikkeuden laajentuessa ja viilentyessä noin 380 000 vuoden ikäisenä alkoi muodostua kevyitä alkuaineita: vetyä ja heliumia. Vaihetta kutsutaan rekombinaatioksi. Tämän alkuvaiheiden säteilyn hiljalleen viilentyvät jäänteet ovat edelleen havaittavissa kosmisena taustasäteilynä. Kosminen taustasäteily on heikkoa, ja sen havaitsemiseen vaaditaan hyvin tarkkaa vastaanotinta. Ensimmäisen kerran kosmista taustasäteilyä havaitsivat Arno Allan Penzias ja Robert Woodrow Wilson 1960-luvulla. Aluksi he epäilivät säteilyn lähteeksi laitteistoa itseään tai Maan ilmakehää
Kliininen kemia

Kliininen kemia (engl. chemical pathology, clinical chemistry tai clinical biochemistry) on lääketieteen osa-alue, jonka piiriin kuuluu erilaisten elimistön nesteiden (esimerkiksi veri, virtsa, selkäydinneste) analysointi käyttäen hyödyksi kemiallisia tekniikoita. Valtaosa tutkimuksista tehdään joko veren seerumista tai veriplasmasta. Analyyseillä selvitetään yhdisteen tai alkuaineen pitoisuutta tai aktiivisuutta näytteessä. Tällä voi olla merkitystä diagnosoitaessa erilaisia elimistön tautitiloja tai pyrittäessä ehkäisemään syntymässä olevia sairauksia. Kliinisen kemian juuret juontavat 1800-luvulle. Ensimmäisen kliinisen laboratorion sairaalan yhteyteen perusti saksalainen Hugo von Ziemssen (1829–1902) vuonna 1885 Münchenissä. Tuolloin veren ja virtsan tutkimiseen käytettiin yksinkertaisia kemiallisia kokeita. Nykyisin alalla käytetään laajasti moderneja kemiallisen analytiikan metodeja, kuten fluorometriaa, spektrometriaa, nefelometriaa, kromatografiaa, elektroforeesia, immunokemiaa ja kemiluminesenssia. Kliinisen kemian laboratorioissa, joita on sekä terveyskeskuksissa että sairaaloissa, käytetään yleisesti automaattisia analysaattoreita, joiden teho voi parhaimmillaan olla jopa tuhansia analyysejä tunnissa. Laitteiden toimintaan ja laadunarviointiin kiinnitetään erityistä huomiota hyödyntämällä uusinta tietotekniikkaa. Kliinisissä laboratorioissa tutkitaan myös veren soluja ja hyytymisjärjestelmää
Vuohi

Capra aegagrus hircus(Linnaeus, 1758) Vuohi Wikispeciesissä Vuohi Commonsissa Vuohi eli kesyvuohi (Capra hircus tai Capra aegagrus hircus) on märehtivä sorkkaeläin. Siitä saadaan maitoa ja lihaa. Vuohen kantamuoto kehittyi ilmeisesti Aasiassa tai Välimeren rannikoilla 11 miljoonaa vuotta sitten. Kreikasta ja Iranista on löydetty 8,2 miljoonaa vuotta sitten eläneen vuohen esimuodon Pachytragus crassicornusin fossiileja. Capra dalii -vuohen 1,77 miljoonaa vuotta vanha fossiili löydettiin Georgiasta. Kesyvuohi (Capra hircus tai Capra aegagrus hircus) on Kaukasuksella, Keski-Aasiassa ja Lähi-idässä elävän besoaarivuohen (Capra aegagrus) alalaji. Nykyisen käsityksen mukaan kesyvuohi kesytettiin noin 10 000 vuotta sitten Lähi-idässä hedelmällisen puolikuun alueella, mahdollisesti Ganj Darehissa Zagrosvuorilla. Vuohi saattoi olla ensimmäinen kesytetty karjaeläin. Karuissakin oloissa viihtyvä vuohi oli helppo kesyttää, se on lauhkea, ja siitä saatiin maitoa, lihaa, nahkaa, karvaa ja lantaa. Vuohi syö sellaisia kasveja, joita muu karja ei kykene sulattamaan. Se kestää myös äärimmäisiä lämpötiloja ja kuivuutta sekä pystyy liikkumaan pitkiä matkoja etsiessään ruokaa. Tämän ansiosta vuohesta tuli erityisesti köyhien ihmisten suosimaa karjaa
Dixieland

Dixieland on eräs jazzmusiikin tyylilajeista, joka kehittyi 1900-luvun alussa New Orleansissa. Sitä soittivat sekä musta- että valkoihoiset muusikot. Sen katsotaan olevan ensimmäinen oikea jazzin tyylilaji. Alkuperäisessä dixieland-musiikissa oli vaikutteita muun muassa marssimusiikin yhteissoittotavasta ja staccatoista sekä ragtime-musiikista. Blues-tonaliteettia ei alkuperäisessä Dixielandissa juurikaan esiintynyt. Varsinaisen kulta-ajan jälkeen 1950-luvulla kehittyi tyyli nimeltään progressiivinen dixieland. Siinä sekoitettiin alkuperäistä dixieland-musiikkia uudempaan bebop-tyyliin. Nykyään on olemassa kolmenlaista dixieland-musiikkia: Chicago jazz, West Coast revival ja New Orleans traditional. Näihin tyyleihin on sekoitettu enemmän muun muassa bluesia ja sooloimprovisaatiota. Lisäksi esimerkiksi rytmi on muuttunut joustavammaksi ja neljäsosasykkeiseksi. Tyypilliseen dixieland-kokoonpanoon kuuluu perinteisesti rumpusetti, piano, klarinetti, kornetti tai trumpetti ja pasuuna. Näistä pianon ja rumpujen tehtävänä oli tukea ja muodostaa rytmi, joka korostaa toista ja neljättä iskua
Modulaarisuuslause

Modulaarisuuslauseen (aiemmin Taniyaman–Shimuran otaksuma) mukaan jokainen elliptinen käyrä on modulaarinen. Puolivakaiden elliptisten käyrien todistaminen modulaarisiksi oli ratkaiseva askel Fermat'n suuren lauseen todistamisessa. Täsmällisesti: Jos p on alkuluku ja E on elliptinen käyrä yli rationaalilukujen kunnan, voimme tarkastella E:n määräämää yhtälöä modulo p. Nyt äärellistä määrää alkulukuja p lukuun ottamatta saamme kaikilla alkuluvuilla p tulokseksi elliptisen käyrän äärellisessä kunnassa Fp, jossa on np alkiota. Tarkastellaan jonoa joka on tärkeä elliptisen käyrän E invariantti. Jokainen moduulimuoto vastaa myös saadun lukujonon alkioita Fourier'n muunnoksen mukaan. Elliptistä käyrää, jonka jono vastaa yllä kuvattua lukujonoa, sanotaan modulaariseksi. Nyt modulaarisuuslause saa muodon: Tämän lauseen oli ensimmäiseksi otaksunut Yutaka Taniyama syyskuussa 1955. Hän tutki ja tarkensi otaksumaa yhdessä Goro Shimuran kanssa vuoteen 1957 asti. Kaksikon yhteinen tutkimusura ei olisi kuitenkaan kestänyt paljoa pidempää, sillä Taniyama teki itsemurhan seuraavana vuonna. 1960-luvulla otaksuma tuli osaksi Langlandsin ohjelmaa, eräänlaista matematiikan yhtenäisyysteoriaa. André Weil kiinnostui otaksumasta 1970-luvulla, ja toisinaan puhutaankin Taniyaman–Shimuran–Weilin lauseesta
Suomen ilmailumuseo

Suomen Ilmailumuseo on Helsinki-Vantaan lentoaseman läheisyydessä Vantaan Veromiehen kaupunginosassa sijaitseva ilmailun valtakunnallinen vastuumuseo, jonka kokoelmissa on noin 80 lentokonetta sekä runsaasti muita ilmailuun liittyviä esineitä, kuten moottoreita, potkureita, mittareita, viestintävälineitä ja pienoismalleja. Museota ylläpitää Suomen Ilmailumuseosäätiö. Museo aloitti toimintansa 12. kesäkuuta 1972 Helsinki-Vantaan lentoaseman alakerrassa sijaitsevalla käytävällä, kunnes se muutti 1980-luvun alussa nykyisiin tiloihinsa, joita on vielä myöhemmin laajennettu. Suomen Ilmailumuseo järjesti 9.6.2017 Kaivopuiston lentonäytöksen, joka houkutti Helsingin Kaivopuiston rannoille jopa 130 000 katsojaa. Museon teettämän tutkimuksen mukaan lentonäytöksen näki huomattavasti suurempi kohderyhmä kuin paikalla olleet 130 000 ihmistä. Kokonaisuutena tapahtuman arvioidaan tavoittaneen jopa 450 000 ihmistä. Museon kokoelmissa on noin 9 000 esinettä, noin 16 500 kirjaa sekä laaja kokoelma ilmailuaiheisia lehteä ja pienpainotuotteita. Lisäksi museo omistaa runsaan valikoiman lento- ja huoltokirjoja. Valokuvavedoksia, negatiiveja ja dioja on noin 130 000
Pjotr Bagration

Pjotr Ivanovitš Bagration (ven. Пётр Ива́нович Багратио́н, georg. პეტრე ბაგრატიონი, Petre Bagrationi); 1765 Kizljar, Venäjän keisarikunta – 24. syyskuuta 1812 (J: 12. syyskuuta) Sima, Vladimirin kuvernementti, Venäjän keisarikunta) oli alkuaan georgialaissyntyinen venäläinen ruhtinas ja jalkaväenkenraali. Pjotr Bagration kuului georgialaiseen Bagratid-ruhtinassukuun ja hänen isänsä ruhtinas Ivane Bagrationi (1730–1795) palveli upseerina Kaukasuksen rajalla ja hänen isoisänsä, ruhtinas Aleksandr Bagrationi (1705/1708–1773) oli everstiluutnantti. Hänen äitinsä oli geogialainen aatelisnainen. Myös hänen kolmesta nuoremmasta veljestään Ivan (k. 1797) oli upseeri ja Roman Bagration (1778–1834) oli kenraaliluutnantti. Hän sai koulutuksensa päällystön lasten koulussa Kizljarissa. Hänen puolisonsa oli keisarinna Maria Fjodorovnan hovineito, kreivitär Jekaterina Pavlovna Skavronskaja (Екатерина Павловна Багратион Скавронская); (1783–1857). Jekaterina oli eksentrisenä pidetyn ja suurimman osan elämäänsä Italiassa asuneen salaneuvos, lähettiläs Pavel Martynovitš Skavronskin (k
Toinen Balkanin sota

16. kesäkuuta – 18. heinäkuuta 1913 Balkan Bulgarian tappio, Bukarestin rauha, Konstantinopolin rauha Bulgarian kuningaskunta Kreikan kuningaskunta Serbian kuningaskunta Montenegron kuningaskunta Romanian kuningaskunta Osmanien valtakunta 300 000 Serbia: 220 000Romania: 200 000Kreikka: 150 000Montenegro: 12 000 Toinen Balkanin sota oli kesällä 1913 käyty sota, jossa Bulgaria taisteli Kreikkaa, Serbiaa, Montenegroa, Romaniaa ja Turkkia vastaan. Sota puhkesi, koska ensimmäisen Balkanin sodan voittajavaltiot, joista yksi oli Bulgaria, eivät päässeet sovintoon niiden alueiden jakamisesta, jotka Turkki oli sodan jälkeen joutunut Lontoon sopimuksen mukaisesti luovuttamaan. Lontoon sopimuksella 30. toukokuuta 1913 Turkki oli menettänyt lähes kaikki Euroopan puoleiset alueensa, lukuun ottamatta Istanbulia ja pientä maa-aluetta sen läheisyydessä. Jo 19. toukokuuta 1913, ensimmäisen Balkanin sodan vielä kestäessä, Bulgarian joukot hyökkäsivät Pirotin ja Zajecarin kaupunkeihin Serbiassa, vaikka tässä sodassa Serbia ja Bulgaria olivat samalla puolella. Serbian kuningas Pietari julisti sodan 1. kesäkuuta Bulgariaa vastaan, ja taistelut puhkesivat myös Makedoniassa. Myös Kreikka julisti 3. heinäkuuta sodan Bulgariaa vastaan
Bakeliitti

Bakeliitti on belgialaisamerikkalaisen kemistin Leo H. Baekelandin (1863–1944) vuonna 1907 keksimä ensimmäinen täysin keinotekoinen polymeeri, fenoliformaldehydihartsi, joka luokitellaan muoviksi. Sitä valmistetaan kondensaatioreaktion avulla kuumentamalla fenolia ja formaldehydia katalyytin läsnä ollessa. Valmistuksen alkuvaiheessa bakeliitti on muovailtavaa, kuumennettaessa se muuttuu kovaksi, liukenemattomaksiselvennä. Bakeliitti on hyvä sähköeriste. Bakeliittia käytettiin eboniitin vastikkeena sähköteknillisten esineiden, veitsen kahvojen, kädensijojen, kampojen ym. valmistamiseen. Sitä harkittiin käytettäväksi toisen maailmansodan aikana kolikoiden valmistukseen, kuparin mennessä ammusteollisuuteen. Bakeliitti on jäänyt käytöstä sen hinnan ja valmistuksen monimutkaisuuden vuoksi. Vanhoista bakeliittisista esineistä on tullut merkittäviä keräilykohteita. Bakeliittiliimaa käytetään nykyään kuitenkin mineraalivillan valmistuksessa. Yhdysvaltalaisen Hexion Specialty Chemicalsin omistaman saksalaisen Bakelite AG:n hallussa ovat bakeliitti-nimen oikeudet useassa maassa, ei kuitenkaan esimerkiksi Suomessa
Vitus Bering

Vitus Jonassen Bering (ven. Витус Ионассен Беринг, tunnetaan myös nimellä Ivan Ivanovitš Bering, ven. Иван Иванович Беринг; 12. elokuuta 1681 Horsens, Tanska-Norja –19. joulukuuta (J: 8. joulukuuta) 1741 Beringinsaari, Kamtšatkan niemimaan lähellä) oli tanskalaissyntyinen löytöretkeilijä, joka tutki Venäjän palveluksessa Siperian rannikoita ja löysi Alaskan sekä Aleuttien saariston. Beringinmeren oli jo aiemmin löytänyt kasakka Semjon Dežnjov vuonna 1648, mutta Bering julkaisi siitä selonteon. Samoin Dežnjov purjehti Beringinsalmen läpi jo 1648 (pohjoisesta etelään) ja Bering vuonna 1728, mutta vasta James Cook totesi vuonna 1778 salmen erottavan Aasian Amerikasta. Bering lähti merille jo 15 vuoden ikäisenä, ensiksi Intiaan lähtevällä laivalla. Hän vietti merillä yhteensä kahdeksan vuotta tanskalaisilla ja hollantilaisilla aluksilla. Lisäksi hän opiskeli merenkulkua Amsterdamissa. Vuonna 1704 amiraali Cornelius Cruys värväsi Beringin Venäjän laivastoon
Njassajärvi

Njassajärvi eli Malawijärvi on itäisessä Afrikan sijaitsevan Itä-Afrikan hautavajoaman eteläisin järvi, joka luetaan yhdeksi Afrikan suurista järvistä. Se on maailman yhdeksänneksi suurin järvi ja siinä on enemmän kalalajeja kuin missään muussa maailman järvessä. Järven eteläpäässä sijaitseva Malawijärven kansallispuisto kuuluu Unescon maailmanperintökohteisiin. Järvi tunnetaan myös nimillä Lake Nyasa, Lake Nyassa, Lake Niassa ja Lake Malawi. Järven ”löysi” tunnettu skotlantilainen tutkimusmatkailija ja lähetyssaarnaaja David Livingstone, siksi järveä kutsutaankin joskus Livingstonen järveksi (Livingstone’s Lake). Livingstonen kerrotaan kysyneen 1860-luvulla paikallisilta ihmisiltä järven nimeä. Vastaukseksi hän sai ”njassa”, joka tarkoittaa järveä. Livingstone merkitsi järven nimeksi Njassajärvi. Njassajärvi on eteläisin Itä-Afrikan hautavajoaman suurista järvistä, ja koko maailman yhdeksänneksi suurin ja kolmanneksi syvin järvi. Se on noin 560 km pitkä ja leveimmältä kohdaltaan 75 km leveä. Järven pinta-ala on 29 600 km² ja tilavuus 8 400 km³. Järven keskisyvyys on 264 metriä ja syvin kohta ylettyy 700 metrin syvyyteen