nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Peliteoria

Peliteoria on sovelletun matematiikan osa-alue, jossa tarkastellaan agenttien välistä strategista kanssakäymistä. Strategisissa peleissä ihmiset tai yleisemmin agentit valitsevat toimintastrategian, joka maksimoi heidän hyötynsä ottaen huomioon muiden agenttien valinnat. Peliteoria tarjoaa formaalin mallinnuksen sosiaalisille tilanteille, jota käytetään usein taloustieteellisessä analyysissa. Peliteoria laajentaa uusklassisen taloustieteen kehittämää yksinkertaista agenttien optimointia. Perinteisesti peliteorialla on ollut merkittävä rooli etenkin yhteiskuntatieteissä, mutta nykyään sitä käytetään myös monilla muilla tieteenaloilla. 1970-luvun alussa peliteoriaa ryhdyttiin soveltamaan eläinten käyttäytymiseen sekä evoluutioteoriaan. Monia pelejä, erityisesti vangin dilemmaa, käytetään havainnollistamaan politiikan ja etiikan tutkimuksen ajatuksia. Peliteoria on kiinnostanut myös tietotekniikan tutkijoita, koska sillä on sovelluksia tekoälyn ja kybernetiikan kehityksessä. Vaikka peliteoreettinen analyysi vaikuttaa samankaltaiselta kuin päätösteoreettinen analyysi, poikkeaa peliteoria siitä tarkastelemalla tilanteita, joissa agentit ovat kanssakäymisessä. Toisin sanoen peliteoria tarkastelee optimaalisen toimintatavan valintaa, kun vaihtoehtojen hyödyt ja haitat riippuvat muiden agenttien valinnoista. Peliteorian alan voidaan katsoa syntyneen vuonna 1944 John von Neumannin ja Oskar Morgensternin kirjan Theory of Games and Economic Behavior vaikutuksesta. Peliteoriaa kehitettiin erityisesti Yhdysvalloissa RAND:ssa, jossa sitä käytettiin ydinasestrategioiden määrittelyyn
Xbox 360

Xbox 360 on Microsoftin valmistama ja alun perin marraskuussa 2005 julkaisema pelikonsoli, joka tuli alkuperäisen Xboxin seuraajaksi. Konsoli kilpaili Sonyn PlayStation 3:n ja Nintendon Wiin kanssa seitsemännen sukupolven pelikonsolimarkkinoilla. Xbox 360:n seuraaja Xbox One julkaistiin vuonna 2013. Microsoft ilmoitti keväällä 2016, että konsoleita ei enää valmisteta. Microsoft jatkoi Xbox Live -palvelua konsolin valmistuksen lopetuksesta huolimatta. Kehityksen aikana Xenonina, Xbox 2:na, Xbox FS:nä, Xbox Nextinä ja NextBoxina tunnettu Xbox 360 sai alkunsa vuoden 2003 alussa. Helmikuussa 2003 alkoi Xenon-ohjelmistoalustan suunnittelu. Suunnittelua johti Microsoftin varapääjohtaja J. Allard. Samassa kuussa Microsoft järjesti tapahtuman 400 kehittäjälle Bellevuessa, Washingtonissa, hankkiakseen järjestelmätukijoita. Samoihin aikoihin Peter Moore, Sega American entinen pääjohtaja, palkattiin Microsoftille. Elokuussa 2003 ATI teki sopimuksen grafiikkaprosessorin tuottamisesta uuteen konsoliin; sopimus julkistettiin kahta päivää myöhemmin
Viidakkokirja

Viidakkokirja (engl. The Jungle Book) on Rudyard Kiplingin tunnetuimpia teoksia. Se on tarinakokoelma Intian viidakoista. Keskeiset kolme tarinaa kertovat viidakossa susien kanssa kasvaneesta Mowgli-pojasta. Kokoelman tarinat ilmestyivät ensi kerran aikakauslehdissä 1893–1894, kirjamuodossa 1894. Osa tarinoista oli Kiplingin isän John Lockwood Kiplingin kuvittamia. Kipling syntyi Intiassa ja vietti kuusi ensimmäistä elinvuottaan siellä. Vietettyään noin vuosikymmenen Englannissa hän muutti takaisin Intiaan ja työskenteli siellä kuusi vuotta. Kipling kirjoitti tarinakokoelman Vermontissa asuessaan. Näistä tarinoista Disney on tehnyt piirrosfilmin Viidakkokirja vuonna 1967. Vuosina 1967–1971 Neuvostoliitossa tehtiin Kiplingin tarinoiden pohjalta viisiosainen lyhytelokuvasarja, joka lopuksi julkaistiin yhtenä elokuvana nimellä Mowgli (Maugli). Näytelmäelokuvaksi tarina on filmattu 1942 (Viidakon poika), 1994 (Rudyard Kiplingin Viidakkokirja), 1997 (Viidakkokirja 2: Mowgli & Baloo) ja 1998 (Viidakkokirja: Mowglin tarina)
Julie Andrews

Parhaan naispääosan Oscar1964 Maija Poppanen Julie Andrews, alkuperäiseltä nimeltään Julia Elizabeth Wells, (s. 1. lokakuuta 1935 Walton-on-Thames, Surrey, Englanti) on englantilainen Oscar-palkittu näyttelijä, laulaja ja lastenkirjailija. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan musikaalielokuvissa Maija Poppanen (1964) ja Sound of Music (1965). Andrews on palkittu uransa aikana muun muassa Oscarilla, viidellä Golden Globella, Baftalla, kahdella Primetime Emmyllä, kolmella Grammyllä sekä Disney Legends -palkinnolla. Vuonna 2001 hän sai Kennedy Center Honors -palkinnon myötävaikutuksestaan Yhdysvaltain kulttuurissa ja vuonna 2007 hän sai Screen Actors Guild -elämäntyöpalkinnon. Vuonna 2022 hänet palkittiin Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämätyöpalkinnolla. Hänen kirjoittamansa kirjat ovat lähes kaikki nousseet Yhdysvalloissa bestseller-listojen kärkeen. Vuonna 2002 järjestetyssä 100 Greatest Britons -äänestyksessä Andrews sijoittui 59. tilalle. Andrews näytteli debyyttiroolinsa teatterissa vuonna 1947, Lontoon West Endissä. Hän oli tuolloin vain 12-vuotias, mutta tenori-isäpuoli ja pianistiäiti olivat kouluttaneet häntä esiintymään pienestä pitäen, ja hän oli esiintynyt jo toisen maailmansodan aikana viihdytyskiertueilla toisen lapsitähden Petula Clarkin kanssa
Maasika

Elinvoimainen  Orycteropus afer(Pallas, 1766) Maasika Wikispeciesissä Maasika Commonsissa Termiittikaivaja (Orycteropus afer), vanhalta nimeltään maasika, on Saharan eteläpuolisessa Afrikassa elävä keskikokoinen nisäkäs. Termiittikaivaja elää maalla ja liikkuu tavallisesti öiseen tai hämärään aikaan. Se syö ravinnokseen pieniä hyönteisiä, kuten termiittejä ja muurahaisia, mistä kielii muun muassa sen parikymmensenttinen, ohut ja tahmea kieli. Hampaita termiittikaivaja ei tarvitse ravinnon syömiseen, eikä sillä niitä olekaan kuin muutama. Sen jalat ovat voimakkaat ja kynnet terävät, joiden avulla se pystyy kaivamaan kovaakin maata ja rikkomaan termiittikekoja. Termiittikaivaja on niin tehokas kaivaja, että se kaivaa pehmeää maata samassa ajassa enemmän kuin mihin muutama lapioiva ihminen pystyy. Eläimen ravintotottumukset ja ulkoiset piirteet ovat niin lähellä Etelä-Amerikassa eläviä vajaahampaisia, että se ennen luokiteltiin kuuluvaksi tähän lahkoon ja vieläpä samaan sukuun eteläamerikkalaisten muurahaiskarhujen kanssa. Nykyisen käsityksensä mukaan se kuuluu kuitenkin erilliseen putkihampaisten lahkoon ja on tämän lahkon viimeinen elossa oleva laji. Nykyään tunnetaan 17 erilaista termiittikaivajan alalajia. 'Maasika' nimi on suora käännös afrikaansin kielen sanasta aardvarklähde?, joka on otettu myös lajin englanninkieliseksi nimeksi. Nisäkäsnimistötoimikunta ehdotti lajinimen vaihtamista v. 2008
Domeeni

Domeeni tarkoittaa seuraavia asioita: Katso myös domain.
Bonk Business

Bonk Business Inc tai O.y. Bonk A.b. on kuvataiteilija Alvar Gullichsenin ideasta hänen kanssaan yhteistyössä kehitelty kuvitteellinen yhtiö. Hankkeen toteutuksesta vastaavat Gullichsenin lisäksi käsikirjoittaja Richard Stanley, koneenrakentaja Henrik Helpiö sekä valokuvaajat Magnus Weckströn, Magnus Scharmanoff ja Olli Lehtinen. Dynamokeskus Bonk on museo Uudessakaupungissa. Siellä esitellään yhtiön historia 1800-luvulta nykypäivään koneiden ja valokuvien avulla. Yhtiön omien tietojen mukaan Bonk Business Inc. on multiglobaalinen teollisuusjätti, joka työllistää nykyään 13 000 ihmistä 52 maassa. Se on maailmanjohtaja täysin toimintavapaiden koneiden valmistuksessa, kosmisen terapian sovellutuksissa, kulutustuotteiden jälleenpakkauksessa, disinformaatiojärjestelmissä (Advanced Disinformation Systems -ADS) sekä LBH-teknologiassa (Localised Black Hole, paikallistetut mustat aukot). Useimmat koneista voi nähdä Uudenkaupungin Bonk-keskuksessa tai kaupungin alueella
Dušanbe

Koordinaatit: 38°32′12″N, 68°46′48″E Dušanbe (tadžikiksi Душанбе) on Tadžikistanin pääkaupunki. Kaupungin asukasluku vuoden 2000 laskennassa oli 562 000, arvio vuodelle 2010 oli 720 300. Asukasluvultaan se on Tadžikistanin suurin kaupunki. Kaupungin nimi tulee tadžikin kielen maanantaita tarkoittavasta sanasta (du = "kaksi", shamba/shanbe = "päivä", kirjaimellisesti "päivä kaksi"), aikoinaan kaupunki oli suosittu maanantaimarkkinoiden pitopaikka. Kaupungin ollessa Tadžikistanin neuvostotasavallan pääkaupunki, sen nimenä oli vuodet 1929–1961 Stalinabad (Josif Stalinin mukaan). Dušanbe sijaitsee Varzob- eli Dušanbejoen varrella maan lounaisosassa. Se rakennettiin neuvostoaikana kolmen aikaisemman kauppalan paikalle. Sen kadut ovat suoria ja leveitä, ja monia reunustavat puurivit. Kaupungissa on suuria julkisia rakennuksia ja laajoja puistoja. Vuoden kuumin kuukausi on heinäkuu, keskimääräinen ylin 36 astetta. Kylmintä on tammikuussa, keskimääräinen alin -2,4 astetta. Kesän kuumuutta viilentää kaupungin koillispuolella sijaitsevilta vuorilta laskeutuvat viileämmät tuulet
Beatmusiikki

Beatmusiikki (tai pelkkä beat) on pop- ja rock-musiikkien genre, joka sai alkunsa Britanniassa 1960-luvulla. The Beatles on lajin tunnetuin yhtye, ja yhtyeen kohdalla puhutaankin yleisemmin merseybeatista. Toisaalta tätä uutta nuorisomusiikkia ruvettiin kutsumaan myös nimellä ”popmusiikki”. Nykyään popmusiikin määritelmä on kuitenkin ilmeisen paljon laajempi. Keskeiset erot rautalankamusiikkiin ovat laulun mukaantulo ja se, että nuoret artistit sävelsivät esittämiään kappaleita enemmän itse. Aineistoa beat-musiikin rantautumisesta Suomeen on koonnut Antero Laiho työnimellä FöriBeat.
Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta (engl. Pulp Fiction) on vuonna 1994 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen mustan komedian sävyttämä rikoselokuva, jonka on ohjannut Quentin Tarantino. Tarantino kirjoitti elokuvan käsikirjoituksen yhdessä Roger Avaryn kanssa. Pulp Fiction tunnetaan sen monenkirjavasta dialogista, ironisesta huumorin ja väkivallan sekoituksesta, sen epälineaarisesta tarinasta sekä sen runsaista viittauksista muihin elokuviin ja popkulttuuriin. Elokuva sai seitsemän Oscar-palkintoehdokkuutta, joihin lukeutui paras elokuva; Tarantino ja Avary voittivat parhaasta alkuperäisestä käsikirjoituksesta. Elokuva oli suuri sekä kaupallinen että arvostelumenestys, ja se elvytti pääosanäyttelijä John Travoltan uran, joka sai roolistaan Oscar-ehdokkuuden. Pulp Fictionin juoni sisältää kolme toisiinsa nivoutuvaa tarinaa, joiden keskiössä ovat joukko losangelesilaisia gangstereita, uraansa lopetteleva nyrkkeilijä, pari pikkurikollista ja salaperäinen salkku. Merkittävä osa elokuvaa ovat sen useat monologit ja näennäisesti turhanaikaiset keskustelut, joissa paljastuu hahmojen huumorintaju ja heidän elämänkatsomuksensa. Elokuvan nimi viittaa 1950-luvulla suosiossa olleisiin pulp-lehtiin, jotka tunnetaan niiden graafisesta väkivallasta ja eloisasta dialogista. Pulp Fiction on itseensä viittaava sen alkuminuuteista saakka, ja se alkaa mustalla ruudulla, jossa annetaan kaksi sanakirjaselitystä pulp-sanalle. Elokuvan tarinaa ei esitetä kronologisessa muodossa, vaan se hyppii edestakaisin ajassa. Elokuva on jaettu useisiin lukuihin, jotka eivät tapahdu aikajärjestyksessä
Lapuan junaturma (joulukuu 1986)

Lapuan junaturma tapahtui Suomen itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta 1986. Helsingistä Ouluun matkalla ollut erikoispikajuna EP 57 Lapponia suistui raiteilta saapuessaan Lapuan asemalle, noin 23 kilometriä Seinäjoelta lähdön jälkeen. Onnettomuudessa loukkaantui kaksi henkilöä, junassa oli noin 200 matkustajaa ja junamiehistön jäsentä. Onnettomuus tapahtui lauantai-iltana kello 20.23. Erikoispikajuna Lapponia lähti Helsingistä aikataulun mukaisesti kello 16.00 Tampereen, Parkanon ja Seinäjoen kautta kohti Oulua. Juna jäi Tampereen ja Parkanon välisellä rataosuudella myöhään aikataulustaan noin 35 minuuttia, syynä oli lumituiskun aiheuttama vaihteen toimintahäiriö Karhejärven liikennepaikalla. Juna saapui Seinäjoelle kello 20.00, jossa siihen vaihtui veturimiehistö. Juna lähti Seinäjoelta noin kello 20
Suomen kansanvaltuuskunta

Suomen kansanvaltuuskunta oli Suomen sisällissodan punaisten vallankumouksellinen hallitus, joka toimi 28. tammikuuta – 25. huhtikuuta 1918. Kansanvaltuuskunnan jäsenet eli kansanvaltuutetut tulivat työväenliikkeen ja Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen (SDP) piiristä, ja sen puheenjohtajana oli entinen eduskunnan puhemies Kullervo Manner. Kansanvaltuuskunta toimi huhtikuun 1918 alkuun saakka Helsingissä ja viimeiset viikot Viipurissa. Kansanvaltuuskunta kaappasi sisällissodan alussa vallan syrjäyttämällä porvarillisen Svinhufvudin senaatin sekä eduskunnan, minkä jälkeen se antoi itse lakeja ja asetuksia. Kansanvaltuuskunnan ohella toimi myös eduskuntaa vastannut korporatiivinen Työväen pääneuvosto, jonka merkitys punaisten hallinnossa jäi tosin melko vähäiseksi. Kansanvaltuuskunnan ihanteellisena tavoitteena oli työväenliikkeen ohjelman mukainen hallittu yhteiskunnallinen muutos, ja sen laatimassa esityksessä Suomen uudeksi valtiosäännöksi pyrittiin pysyttelemään demokratian pohjalla. Esitystä ei sodan keskellä voitu panna toimeen, ja kehitys kulkikin täysin vastakkaiseen suuntaan. Lopulta kansanvaltuuskunnan puheenjohtaja Manner jopa julistettiin Suomen diktaattoriksi. Kansanvaltuuskunta kohtasi muutenkin suuria vaikeuksia hallinnon ja talouden järjestämisessä eikä kyennyt estämään punakaartien harjoittamaa väkivaltaista terroria. Neuvosto-Venäjä oli ainoa valtio, joka tunnusti kansanvaltuuskunnan Suomen lailliseksi hallitukseksi
Daniel Radcliffe

Daniel Jacob Radcliffe (s. 23. heinäkuuta 1989 Lontoo, Englanti) on englantilainen näyttelijä, joka tuli tunnetuksi roolistaan Harry Potterina J. K. Rowlingin kirjoihin perustuvassa elokuvasarjassa (2001–2011). Hän näytteli kahdeksassa Potter-elokuvassa yhdessä Rupert Grintin ja Emma Watsonin kanssa. Radcliffe sai roolistaan maailmanlaajuista mainetta, palkintoja ja yli 30 miljoonaa puntaa. Potterin lisäksi Radcliffe on näytellyt muun muassa elokuvissa The Woman in Black (2012), Kill Your Darlings (2013), Suuri puhallus 2 (2016) ja Horns (2013). Hän on esiintynyt myös teattereissa näytelmissä Equus (2007–2009), How to Succeed in Business Without Really Trying (2011–2012) ja The Cripple of Inishmaan (2013–2014). Radcliffe syntyi Lontoossa, Englannissa 23. heinäkuuta 1989. Hän on kirjallisuusagentti Alan Radcliffen ja roolittaja Marcia Greshamin ainoa lapsi
Kuivasjärvi

Kuivasjärvi on luonnonläheinen lähiökaupunginosa Oulun pohjoisreunalla, samannimisen järven pohjoisrannalla noin seitsemän kilometrin päässä keskustasta. Alue liitettiin Oulun kaupunkiin vuonna 1961 Haukiputaan kunnasta. Perusteena olivat kuivasjärveläisten huonot liikenneyhteydet Haukiputaan kuntakeskukseen, ja lisäksi monet kuivasjärveläiset kävivät töissä Oulun kaupungin alueella. Alue oli pitkään kaavoituskiellossa, mutta kaavan valmistuttua 1980-luvulla rakennettiin suuri osa asuntoalueesta. Vanhan Kuivasjärven alueita ovat Ahvenoja ja Oinaansuo sekä 2000-luvun alkupuolella rakennettu, pohjoisessa Oinaansuon takana oleva Jylkynkangas. Vuonna 2004 käynnistyi myös järven ja valtatien 4 väliin sijoittuvan Kuivasrannan lähiöalueen kehitys. Kuivasranta kuuluu kaupunginosajaossa Ritaharjun kaupunginosaan. Kuivasjärven alueella suositaan pientalo- ja rivitaloasumista. Julkisen liikenteen yhteydet keskustaan ovat etäisyyteen nähden kohtalaiset.
Ablatiivi

Ablatiivi eli ulkoeronto eli ulkoinen erosija on sijamuoto, joka perusmerkityksessään ilmaisee liikettä pois joltain pinnalta tai jonkin luota: tuolilta, seinältä, talolta. Ablatiivi on yksi suomen kielen ulkopaikallissijoista adessiivin eli ulkoisen olosijan sekä allatiivin eli ulkoisen tulosijan ohella. Sen vastine sisäpaikallissijojen ryhmässä on sisäinen erosija eli elatiivi. Joissain suomen murteissa esiintyy myös niin sanottu yleinen erosija eli eksessiivi. Suomessa ablatiivi kuuluu käytössäoleviin paikallissijoihin. Prototyyppisen pois lähtemistarkoituksen lisäksi sitä käytetään muun muassa ajan ilmauksissa. Ablatiivin sijapääte on -lta tai -ltä vokaalisoinnun mukaisesti. Viron kielessä ablatiivia käytetään paljolti samoin kuin suomessakin. Ablatiivin (vir. alaltütlev) tunnus on -lt. Ersämordvassa ablatiivin pääte on -do/-ďe. Ilmaisuissa kuten mon śiman veťťe 'minä juon vettä', son sevi umaŕďe 'hän syö omenaa' sekä iľa kiďejak peľe 'älä pelkää ketään' ersän ablatiivi vastaa suomen partitiivia
Allatiivi

Allatiivi eli ulkotulento eli ulkoinen tulosija on sijamuoto, joka perusmerkityksessään ilmaisee liikettä jonkin päälle, jollekin pinnalle tai jonkin lähelle: tuolille, seinälle, talolle. Allatiivi on yksi suomen kielen ulkopaikallissijoista adessiivin eli ulkoisen olosijan sekä ablatiivin eli ulkoisen erosijan ohella. Sen vastine sisäpaikallissijojen ryhmässä on sisäinen tulosija eli illatiivi. Yleiseksi tulosijaksi puolestaan voidaan joskus luonnehtia translatiivia. Suomessa allatiivi kuuluu käytössäoleviin paikallissijoihin. Allatiivia käytetään lähinnä prototyyppisen paikalle tulemisen merkityksessä. Sijapääte on -lle. Esimerkkejä: Viron kielessä allatiivia käytetään paljolti samoin kuin suomessa. Allatiivin (vir. alaleütlev) tunnus on -le. Unkarin kielessä allatiivin pääte on -hoz/-hez/-höz. Merkitys vastaa usein suomen allatiivia tai postpositiota luokse, joskus myös suomen illatiivia tai translatiivia
Illatiivi

Illatiivi eli sisätulento eli sisäinen tulosija on sijamuoto, joka perusmerkityksessään ilmaisee liikettä jonkin sisään: taloon, kylään. Illatiivi on yksi suomen kielen sisäpaikallissijoista inessiivin eli sisäisen olosijan sekä elatiivin eli sisäisen erosijan ohella. Sen vastine ulkopaikallissijojen ryhmässä on ulkoinen tulosija eli allatiivi. Yleiseksi tulosijaksi puolestaan voidaan joskus luonnehtia translatiivia. Suomen kielessä illatiivin sijapääte on yksikössä -Vn (jossa V merkitsee edeltävän vokaalin pidentymistä) tai -hVn (jossa V merkitsee h:ta edeltävän vokaalin toistoa): Päätteenä on pääpainottoman tavun pitkän vokaalin jälkeen -seen: Monikossa taas: Illatiivin perusmerkitys on sisälle tuleminen: Tulimme huoneeseen. Illatiivilla on myös paljon muita merkityksiä. Esimerkkejä: abessiivi • ablatiivi • absolutiivi • adessiivi • adverbiaali • akkusatiivi • allatiivi • benefaktiivi • datiivi • delatiivi • distributiivi • eksessiivi • ekvatiivi • elatiivi • ergatiivi • essiivi • finaali • formaali • genetiivi • illatiivi • inessiivi • instruktiivi • instrumentaali • kausaali • kausatiivi • komitatiivi • komparatiivi • latiivi • lokatiivi • modaali • multiplikatiivi • nominatiivi • oppositiivi • partitiivi • prepositionaali • prolatiivi • separatiivi • situatiivi • sosiatiivi • sublatiivi • superessiivi • superlatiivi • temporaali • temporaalinen distributiivi • terminatiivi • translatiivi • vokatiivi
Vajaahampaiset

Vajaahampaiset Wikispeciesissä Vajaahampaiset Commonsissa Vajaahampaiset (Xenarthra) on perinteisessä taksonomiassa käytössä ollut nisäkkäiden lahko, jonka edustajia tavataan enää Etelä-Amerikassa. Lahkon juuret ulottuvat tertiäärikaudelle noin 60 miljoonan vuoden päähän. Vajaahampaisten lahko on jaettu kahdeksi uudeksi lahkoksi, jotka ovat muurahaiskarhut ja laiskiaiset sisältävä Pilosa sekä vyötiäiset sisältävä Cingulata. Aikaisemmin myös maasika ja muurahaiskävyt luokiteltiin samaan lahkoon (Edentata). Maasiat ja muurahaiskävyt erotettiin sittemmin omaksi lahkoikseen, jolloin muodostui viimeksi käytössä ollut suppeampi Xenarthra-lahko. Nykyisin vajaahampaisia pidetään toisinaan eräänlaisena ylälahkona, joka sisältää Pilosa- ja Cingulata-lahkot. Ylälahkon nimitys vajaahampaiset on todennäköisesti peräisin siitä, että lahkon yksilöiltä puuttuvat etu- ja kulmahampaat. Hampaiden suhteen lahkon ääripäätä edustaa muurahaiskarhu, jolla ei ole yhtään hammasta.
Separatiivi

Separatiivi eli erosija, eronto, on paikallissija, joka ilmaisee poistumista. Suomessa separatiivi on jäänne uralilaisesta kantakielestä ja se esiintyy enää kiteytyneenä muutamissa ilmauksissa. Paikallissijasarjojen kehityttyä ne syrjäyttivät separatiivirakenteen, joka siirtyi merkitykseltään abstraktimpaan käyttöön ja siitä kehittyi nykyinen partitiivi. Separatiivin tunnus on -a tai -ä vokaalisoinnun mukaisesti. Suomessa separatiivi on sukua eksessiiville, joka esiintyy tietyissä murteissa. Esimerkkejä: Yhdessä lokatiivin ja latiivin kanssa separatiivi muodostaa yleisten paikallissijojen järjestelmän. abessiivi • ablatiivi • absolutiivi • adessiivi • adverbiaali • akkusatiivi • allatiivi • benefaktiivi • datiivi • delatiivi • distributiivi • eksessiivi • ekvatiivi • elatiivi • ergatiivi • essiivi • finaali • formaali • genetiivi • illatiivi • inessiivi • instruktiivi • instrumentaali • kausaali • kausatiivi • komitatiivi • komparatiivi • latiivi • lokatiivi • modaali • multiplikatiivi • nominatiivi • oppositiivi • partitiivi • prepositionaali • prolatiivi • separatiivi • situatiivi • sosiatiivi • sublatiivi • superessiivi • superlatiivi • temporaali • temporaalinen distributiivi • terminatiivi • translatiivi • vokatiivi
Eysturoy

Leirvík on yksi Eysturoyn kylistä muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa Eysturoy [ˈɛstʊɹɔɪ] on Färsaarten toiseksi suurin saari. Se sijaitsee suurimmasta saaresta, Streymoysta, itään ja sen nimi tarkoittaakin itäistä saarta. Saaren pinta-ala on 286,3 neliökilometriä ja asukasluku noin 10 662 (2013). Eysturoylla sijaitsee Färsaarten korkein kohta, Slættaratindur (882 m).
Vokatiivi

Vokatiivi (puhuttelusija) on sijamuoto, joka ilmaisee substantiivin olevan se, jolle puhe kohdistetaan. Vokatiivia käytetään ainakin latinassa, sanskritissa ja muinaiskreikassa sekä useissa slaavilaisissa ja kelttiläisissä kielissä, mutta ei suomen kielessä, jossa vokatiivin tehtävät ovat nominatiivilla. Indoeurooppalaisiin kieliin vokatiivi periytyy indoeurooppalaisesta kantakielestä, jossa se oli e-päätteinen tai päätteetön (vrt. latina). Esimerkkejä nominatiivin vokatiivisesta käytöstä suomen kielessä: Latinassa vokatiivi on useimmiten nominatiivin näköinen. Kuitenkin toisen deklinaation us-päätteisillä maskuliineilla se päättyy e-kirjaimeen. Esimerkiksi: Romaanisista kielistä myös romaniassa on vokatiivisijamuoto. Romaniassa feminiinin vokatiivin pääte on yleensä ‑o, mutta maskuliinissa ja neutrissa ‑e. Monikossa pääte on ‑lor. Vokatiivi on käytössä muun muassa puolassa, tšekissä, serbokroatiassa, bulgariassa ja ukrainassa, mutta slovakista se katsotaan kadonneeksi. Puolassa ja tšekissä vokatiivi on yleisesti feminiinissä ‑o-päätteinen ja maskuliinissa ‑e-päätteinen. Joissakin taivutusluokissa on kuitenkin ‑u-pääte
Informaatioarkkitehtuuri

Informaatioarkkitehtuuri (IA) on tieteenala, joka tutkii informaation rakenteistamista, organisointia ja luokittelua ja pyrkii helpottamaan informaation löytämistä ja hallintaa. Sanana informaatioarkkitehtuuri myös kuvaa jonkin järjestelmän informaatiorakennetta: kuinka informaatio on ryhmitelty, miten järjestelmässä liikutaan ja minkälaista käsitteistöä järjestelmässä käytetään . Informaatioarkkitehtuuria suunniteltaessa tasapainoillaan käyttäjien tarpeiden, sisällön asettamien rajoituksien sekä asiayhteyden (konteksti) välillä. Esimerkiksi toimiva verkkopalvelun informaatioarkkitehtuuri ilmenee siten, että informaatio löytyy www-sivustolta helposti eikä käyttäjän tarvitse nähdä vaivaa sen saavuttamiseksi. Informaatioarkkitehtuuri ei ole rajoittunut pelkästään digitaaliseen ympäristöön, vaan sillä voidaan viitata esimerkiksi kirjaston kirjojen organisointiin ja luokitteluun. Ehkä yleisimmin informaatioarkkitehtuurista kuitenkin puhutaan verkkopalvelun sisältöjen jäsentelyn ja verkkopalvelun käytettävyyden yhteydessä. Verkkopalveluiden suunnitteluun liittyvänä käsitteenä informaatioarkkitehtuuri on hyvin laaja-alainen, ja laadukas informaatioarkkitehtuuri onkin monien tekijöiden summa. Käytännön suunnittelutyössä puhutaan informaatioarkkitehtuurin sijasta usein informaatiosuunnittelusta, sisältösuunnittelusta, käytettävyydestä, esteettömyydestä, käyttöliittymistä ja navigoinnista, sivukartoista, metatiedosta sekä hakutoiminnoista. Laajemmin informaatioarkkitehtuurilla voidaan viitata organisaation digitaalisten tietovarantojen kokonaisarkkitehtuuriin , joka sisältää myös tietovirrat, prosessit ja metatiedon hallinnan. Tällöin informaatioarkkitehtuuri ymmärretään yleensä osaksi kokonais- tai yritysarkkitehtuuria johon kuuluvat myös liiketoiminta-arkkitehtuuri, järjestelmäarkkitehtuuri ja teknologia-arkkitehtuuri. Osana laajempaa yritysarkkitehtuuria informaatioarkkitehtuuri kuvaa organisaation toiminnassaan tarvitsemat tiedot ja tietojen väliset suhteet . "Informaatioarkkitehtuuri"-termin tiettävästi ensimmäinen määrittelijä oli Richard Saul Wurman vuonna 1975