nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Laatokka

Laatokka (aik. suom. Nevajärvi,ven. Ладога, Ladoga tai ven. Ладожское озеро, Ladožskoje ozero, karjalaksi Luadogu, ruots. Ladoga, veps. Ladog) on Euroopan suurin ja maailman 14. suurin järvi Luoteis-Venäjän Leningradin alueella ja Karjalan tasavallassa. Järvi on alempi kahdesta Nevan vesistön pääjärvestä. Matala Karjalankannas erottaa järven Suomenlahdesta, jonne järven laskujoki Neva laskee.[b] Laatokka kuului osittain Suomeen vuoteen 1940 asti ja uudelleen vuosina 1941–1944. Laatokka on 219 kilometriä pitkä ja 125 kilometriä leveä [a]
Kimi Räikkönen

Kimi-Matias Räikkönen (s. 17. lokakuuta 1979 Espoo) on suomalainen Formula 1 -sarjan maailmanmestari, joka kilpaili Formula 1 -sarjassa vuosina 2001–2009 ja uudelleen 2012–2021. Vuoden 2007 maailmanmestaruuden lisäksi Räikkönen oli lähellä mestaruutta myös vuosina 2003 ja 2005 sijoittuessaan sarjassa toiseksi kumpanakin vuonna. Lisäksi hän oli sarjassa kolmas vuosina 2008, 2012 ja 2018. Formula 1 -uransa aikana hän on ollut palkintosijalla 103 kertaa. Räikkönen on näin yksi viidestä F1-kuljettajasta, jotka ovat uransa aikana saavuttaneet yli 100 palkintosijaa. Räikkönen on voittojen, palkintosijojen, nopeimpien kierrosten ja MM-mitalien määrällä mitattuna kaikkien aikojen menestynein suomalainen Formula 1 -kuljettaja. Maailmanmestaruuksissa mitattuna Mika Häkkinen kuitenkin johtaa, sillä hän on voittanut kaksi maailmanmestaruutta. Räikkönen aloitti Formula 1 -uransa Sauberilla vuonna 2001. Räikkönen siirtyi McLarenille kaudeksi 2002 ja ajoi tallissa aina kauden 2006 loppuun asti. McLarenilla hän sijoittui parhaimmillaan toiseksi MM-sarjassa kausilla 2003 ja 2005
Hakkila

Hakkila (ruots. Haxböle) on Vantaan Tikkurilan suuralueen kaupunginosa ja merkittävä teollisuusalue. Kaupunginosa sijaitsee Itä-Vantaalla ja sitä rajaavat lännessä Keravanjoki, etelässä Kuninkaala, idässä Lahdenväylä ja pohjoisessa Päiväkumpu. Nimestään huolimatta Hakkila ei ole yhteydessä pientalovaltaiseen Itä-Hakkilaan, sillä kaupunginosia erottaa Lahdenväylä-moottoritie. Hakkila on rakennettu melko korkealle ja tasaiselle selänteelle. Alueella sijaitsevat useiden kaupparyhmien keskusvarastot sekä Honkanummen hautausmaa. Alueelta on hyvät liikenneyhteydet maan päätieverkkoon, ja kaupunginosaa onkin kaavoitettu etenkin logistiikan, teollisuuden ja kaupan yritysalueena. Yrityksiä kaupunginosassa toimii yli 300, ja yritysaluetta on kutsuttu myös nimellä Vantaan Akseli. Merkittävän kokoisen osan kaupunginosasta muodostaa kuitenkin sen pohjoisosassa sijaitseva Keravanjokilaakso, joka jatkuu yhtenäisenä Päiväkumpuun saakka. Hakkilassa on suhteellisen vähän asutusta, ja se on lähes kokonaan keskittynyt Stenkullan ja Maarinkunnaan alueille kaupunginosan länsireunalle Jokiniemen rajalle. Maarinkunnaalla on sekä vanhempaa omakotitaloasutusta että 1980-luvulta lähtien rakennettua uudempaa kerrostalo- ja rivitaloasutusta. Lisäksi Hakkilan pohjoisosassa on joitakin vanhoja maalaistaloja peltoineen
Phuket

Phuket (thaiksi ภูเก็ต) on Thaimaan saari maan lounaisrannikolla Andamaanienmeressä. Se muodostaa lähisaarten kanssa Phuketin provinssin (thaiksi จังหวัดภูเก็ต), yhden Thaimaan provinsseista (changwat). Provinssin pinta-ala on 543 neliökilometriä ja siellä on arviolta 537 900 asukasta (vuonna 2017). Saaren pohjoispäässä toimii Phuketin kansainvälinen lentoasema. Phuket on Thaimaan suurin saari, ja se sijaitsee Andamaanienmeressä Malakan niemimaasta länteen. Se on 49 km pitkä. Saari on enimmäkseen vuoristoista vuorten kulkiessa saaren länsiosassa pohjoisesta etelään. Phuketin vuoret muodostavat eteläpään vuorijonolle, jonka pituus on 440 km Kran kannaksesta. Vuoriston korkein kohta on Khao Phra Mi (1 138 m), mutta saaren korkein kohta on Mai Tha Sip Song 529 metriä merenpinnan yläpuolella. Metsä peittää 70 prosenttia saaresta. Läntisellä rannalla on useita hiekkaisia rantoja, idässä puolestaan mutaisempia rantoja. Lähellä eteläisintä kärkeä on Laem Promthep, suosittu auringonlaskun näköalapaikka
Mika Salo

Mika Juhani Salo (s. 30. marraskuuta 1966 Helsinki) on suomalainen autourheilija ja entinen Formula 1 -kuljettaja. Salo osallistui F1-urallaan yhteensä 111 kilpailuun kausien 1994 ja 2002 välillä. Hänen F1-uransa huippuhetkiin kuului Michael Schumacherin korvaaminen Ferrarilla kesken kauden 1999. Kyseisellä F1-kaudella hän saavutti kaksi palkintosijaa, jotka myös jäivät hänen uransa viimeisiksi. F1:n jälkeen Salo on kilpaillut CART:ssa ja American Le Mans Series -sarjassa. Lisäksi hän on osallistunut kuudesti Le Mansin 24 tunnin ajoihin, joissa hänen autokuntansa ajoi GT2-luokan voittoon vuosina 2008 ja 2009. Salo aloitti uransa karting-radoilla ja voitti neljä Suomen mestaruutta. Sen jälkeen hänen uransa jatkui Formula Fordeissa, joissa Salo hallitsi SM-, PM- ja EM-sarjoja voittaen kaikki kolme mestaruutta vuonna 1988. Vuosina 1989 ja 1990 hän ajoi Britannian Formula 3 -sarjaa. Vuoden 1990 F3-kautta Salo hallitsi yhdessä Mika Häkkisen kanssa
Homo erectus

Homo erectusDubois, 1894 Homo erectus Wikispeciesissä Homo erectus Commonsissa Homo erectus eli pystyihminen on sukupuuttoon kuollut nykyihmistä edeltänyt ihmislaji, joka eli eri puolilla Vanhaa maailmaa noin 1,9 miljoonaa – 50 000 vuotta sitten. Laji polveutui mahdollisesti jostakin kantapystyihmislajista, vaikkakin aiemmin on pidetty mahdollisena että sitä edeltävä laji olikin käteväihminen tai turkananihminen. Jotkut lukevat kaikki pystyihmiset samaksi lajiksi, mutta koska eri puolilta maailmaa löytyneet pystyihmisten fossiilit eroavat toisistaan huomattavasti, moni tutkija jakaa ne eri lajeiksi. Näitä ovat: Pystyihmiset hävisivät yksi kerrallaan sukupuuttoon kehittyneempien ihmistyyppien tieltä. Pisimpään ne säilyivät Jaavan saarella, mahdollisesti aina vuoteen 25 000 eaa. saakka. Nykyihmisen edeltäjän heidelberginihmisen uskotaan kehittyneen Afrikassa afrikanihmisestä, mutta on myös mahdollista, että sen esi-isä oli euroopanihminen. Pystyihminen oli nykyihmistä rotevampi, voimakkaampi ja apinamaisempi. Sen pituus oli 130–160 cm. Luultavasti se osasi valmistaa vaatteita ja käsitellä tulta sekä varastoida ruokaa. Pystyihmisen ravinto koostui pääasiassa rasvaisesta suurriistasta. Pystyihmisten aivotilavuus oli noin 950–1 100 cm³, 75 prosenttia nykyihmisen aivotilavuudesta
Fiskars (yritys)

Fiskars Group (viralliselta toiminimeltään Fiskars Oyj Abp, vuoteen 1998 Fiskars Oy Ab) on suomalainen, globaalisti toimiva metalli-, lasi- ja keramiikka-alan konserni, jonka kotipaikka on Raaseporin kaupungissa entisessä Pohjan kunnassa, mutta pääkonttori Espoon Keilaniemessä. Yrityksen juuret ovat Fiskarsin ruukissa. Vuonna 1649 perustettu Fiskars on vanhin yhä toiminnassa oleva suomalainen yritys. Yrityksen toimialat ovat vaihdelleet vuosikymmenien mittaan. Vuonna 2022 sen tuotteet liittyivät kotiin, ulkoiluun, sisustamiseen ja kattamiseen. Yhtiöllä on yli 20 brändiä, joista tärkeimmät ovat Fiskars, Royal Copenhagen, Iittala, Gerber ja Moomin by Arabia. Fiskarsin oranssipäisiä saksia oli myyty yli miljardi kappaletta vuoteen 2010 mennessä. Yhtiön alkuna oli Fiskarsin rautaruukki, jonka hollantilainen Peter Thorwöste perusti 1649. Alusta asti yritys valmisti tuotteita kuluttajille, teollisuudelle ja maataloudelle. Alkuvuosien tuotteisiin kuuluivat naulat ja kuokat. Vuonna 1822 apteekkari Johan Jacob Julin osti yrityksen, ja saksien valmistus alkoi 1832. Julinin kuoltua yrityksestä tuli Fiskars Aktiebolag -niminen osakeyhtiö vuonna 1883 ja pörssiyhtiö vuonna 1915
Kosovo

Kesto: 58 sekuntia.0:58 1 Ei kuulu varsinaisiin euromaihin. Kosovon tasavalta (alb. Republika e Kosovës, serb. Република Косово, Republika Kosovo) eli Kosovo (alb. Kosova, serb. Косово, Kosovo) on osittain tunnustettu valtio Balkanilla Etelä-Euroopassa. Kosovo itsenäistyi Serbiasta 17. helmikuuta 2008 antamalla yksipuolisen julistuksen. Kosovon itsenäisyyden on 22. marraskuuta 2019 mennessä tunnustanut 93 YK:n jäsenvaltiota, sekä Taiwan, Maltan ritarikunta, Cookinsaaret ja Niue. Serbia on kieltäytynyt tunnustamasta julistusta ja pitää aluetta edelleen autonomisena maakuntanaan
Jokiniemi

Jokiniemi (ruots. Ånäs) on kaupunginosa Vantaan Tikkurilan suuralueella. Se rajautuu lännessä päärataan (jonka länsipuolella on Tikkurilan ja Hiekkaharjun kaupunginosat) ja idässä Keravanjokeen ja Rekolanojaan, joiden jälkeen alkavat Hakkila ja Kuninkaala. Vaikka Jokiniemi on oma kaupunginosansa, sen länsireuna luetaan osaksi Tikkurilan keskustaa ja sen kantakaupunkimaista uudisrakentamista. Muun muassa Tikkurilan rautatieasema kuuluu hallinnollisesti osaksi Jokiniemeä. Jokiniemi on saanut nimensä sijainnistaan Keravanjoen mutkan muodostamalla niemellä. Keskellä Jokiniemeä on Winterinmäki, joka on osa Hiekkaharjun matalaa harjuselännettä, mutta muutoin alue on alavaa jokilaaksoa. Alueella on asuttu jo 3 000–2 600 vuotta ennen ajanlaskun alkua, jolloin siellä sijaitsi merenlahden ranta. Jokiniemestä löydetyllä muinaisella asuinpaikalla on suoritettu arkeologisia kaivauksia. Jokiniemen asuin- ja kauppapaikka on Etelä-Suomen merkittävin ja laajin kivikautinen asuinpaikka, josta on tehty runsaasti löytöjä, muun muassa nuolenkärki, jonka valmistuspaikka on vielä epäselvä. Paikalla on tehty harrastajien tekemiä kaivauksia tiedekeskus Heurekan ohjauksessa. Kaivausalue Keravanjoen tuntumassa tunnetaan Jokiniemen Muinaispuistona
WAP

WAP (engl. Wireless Application Protocol) on käytöstä poistunut langattomien sovellusten protokolla, jonka avulla matkapuhelimella voidaan näyttää Internet-sivuja. WAP-sivujen katselemiseksi matkapuhelinlaitteilla voidaan käyttää mitä tahansa soveltuvaa tiedonsiirtotapaa, kuten tekstiviestejäselvennä, GSM-datapuhelua tai GPRS:ää. Tiedonsiirtoprotokollana WAP:issa käytetään yleensä HTTP:tä. WAP-dokumentit ovat yksinkertaista hypertekstiä. Muulla hypertekstillä koodattujen dokumenttien tapaan WAP-dokumentit voivat sisältää mm. linkkejä toisiin dokumentteihin sekä WBMP-muotoisia kuvia. WAP-dokumentit kirjoitetaan käyttäen tarkoitukseen suunniteltua XML-murretta WML:ää (Wireless Markup Language). Yksi WML-dokumentti, eli korttipakka, voi sisältää useampia sivuja vastaavia kortteja. WML-dokumentteihin voi liittää erityisellä skriptikielellä kirjoitettuja lyhyitä ohjelmanpätkiä, joilla niihin voidaan lisätä monipuolista toiminnallisuutta. WAP 2.0 -standardin sivunkuvauskieli on XHTML Mobile profile, jolla voidaan katsoa matkapuhelimella HTML-dokumentteja
Zhou Enlai

Zhou Enlai, (yksink.: 周恩来; perint.: 周恩來; pinyin: Zhōu Ēnlái, 5. maaliskuuta 1898 – 8. tammikuuta 1976) oli kiinalainen kommunistijohtaja, joka toimi Kiinan pääministerinä vuodesta 1949 kuolemaansa saakka. Hänen strategiansa selvitä Kiinan huipulla oli myötäillä passiivisesti puhemies Maon aivoituksia. Lopulta hän kuitenkin joutui Maon epäsuosioon Maon pidettyä hänen linjaansa liian maltillisena ja hänen tehtäviään vähennettiin. On arvioitu, että hän oli kuitenkin viimeisinä vuosinaan selvästi Maoa suositumpi kansan keskuudessa. Zhou syntyi Huai’anissa, Jiangsun maakunnassa, ja hänet adoptoitiin hyvätuloiseen perheeseen Tianjinin kaupunkiin Hebein maakuntaan. Hän opiskeli Nankain yliopistossa Tianjinissa sekä Japanissa vuosina 1915–1918. Zhoun yhteydet radikaaleihin johtivat siihen, että hänet pidätettiin lyhyeksi ajaksi hänen palatessaan Nankaihin. Vapauduttuaan vuonna 1920 hän opiskeli Ranskassa, Britanniassa ja Saksassa
Hawkingin säteily

Hawkingin säteily on hypoteettista säteilyä, jota oletetaan syntyvän mustan aukon tapahtumahorisontin läheisyydessä. Teorian kehitti Stephen Hawking vuonna 1974. Kyse on hiukkas-antihiukkaspareista, joita kutsutaan virtuaalihiukkasiksi, jotka ilmestyvät tyhjiöstä ja normaalisti annihiloituvat välittömästi – niin nopeasti etteivät ne edes ehdi rikkoa mitään luonnonlakeja olemassaolollaan. Kun hiukkaset syntyvät tapahtumahorisontin lähellä, hiukkasparin toinen hiukkanen voi joutua mustaan aukkoon ja luovuttaa parilleen hieman energiaa. Lisäenergiaa saanut hiukkanen puolestaan muuttuu reaaliseksi kumppaninsa kadottua ja pakenee mustan aukon ulottuvilta. Ulkopuolisesta tarkkailijasta näyttää siltä, että hiukkanen tulee mustasta aukosta ja musta aukko säteilisi. Mustan aukon säteilyä ei ole havaittu. Tämä johtuu siitä, että tuntemamme mustat aukot ovat vain sellaisia mustia aukkoja, jotka ovat syntyneet tähden luhistuessa. Esimerkiksi muutaman Auringon massaisen mustan aukon säteily on vain asteen miljoonasosan päässä absoluuttisesta nollapisteestä. Kosminen taustasäteily peittää tehokkaasti suurten mustien aukkojen säteilyn, koska säteily on noin 2,7 kelviniä absoluuttisen nollapisteen yläpuolella. Hawkingin säteilyn lämpötilan voi laskea kaavasta jossa c on valonnopeus, h on Planckin vakio, G on painovoimavakio, M on mustan aukon massa ja k on Boltzmannin vakio. Ensimmäisen vihjeen Hawkingin säteilystä antoivat teoreettiset tarkastelut siitä, mitä tapahtuu aineen tai säteilyn syöksyessä mustaan aukkoon tai kahden mustan aukon törmätessä toisiinsa
Keskisuomalainen

Keskisuomalainen on Keski-Suomen maakunnan päälehti. Se on Suomen vanhin yhä ilmestyvä suomenkielinen sanomalehti. Lehden vastaava päätoimittaja on Pekka Mervola ja varapäätoimittaja Inkeri Pasanen. Lehti siirtyi tabloid-kokoon 15. maaliskuuta 2016. Lukijalupauksensa mukaan Keskisuomalainen on poliittisesti sitoutumaton muttei tahdoton, vaan se on vahvasti Keski-Suomen ja maakuntien Suomen asialla.lähde? Keskisuomalaisen edeltäjän, Keski-Suomen, perusti Heikki Fabian Helminen. Lehden ensimmäinen numero ilmestyi 7. tammikuuta 1871. Nykyisen nimensä lehti sai vuonna 1918, kun sanomalehdet Keski-Suomi ja Suomalainen yhdistettiin Keskisuomalaiseksi. Uuden lehden ensimmäinen numero ilmestyi 3. tammikuuta 1918
Nobelin fysiikanpalkinto

Nobelin fysiikanpalkinto on yksi viidestä alkuperäisestä Nobel-palkinnosta. Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia myöntää palkinnon vuosittain ansioituneille fyysikoille. Rahapalkinto on kymmenen miljoonan Ruotsin kruunun suuruinen, ja palkintoon kuuluu lisäksi Erik Lindbergin suunnittelema kultainen mitali. Palkintosummaa pienennettiin 2012, mutta se palautettiin ennalleen vuonna 2020. Summan reaaliarvon vaihteluväli alkuperäiseen verrattuna on ollut 29–140 prosenttia. Mitalin kääntöpuolella on kuvio, jossa Isistä muistuttava jumalatar nousee esiin pilvistä pitäen kädessään runsaudensarvea. Isiksen kasvot ovat ilmeettömät ja hänen päänsä päällä olevaa huntua pitelee ”tieteen genius”. Mitaliin on kaiverrettu latinankielinen teksti Inventas vitam juvat excoluisse per artes. Vapaasti suomennettuna kirjoitus tarkoittaa: ”He, jotka paransivat taidoillansa elämää Maan päällä.” Sanat on lainattu Vergiliuksen Aeneis-teoksen kuudennen laulun 663. säkeestä.
Nobelin kemianpalkinto

Nobelin kemianpalkinto on yksi viidestä alkuperäisestä Nobel-palkinnosta. Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia myöntää palkinnon vuosittain ansioituneille kemisteille. Palkintoa ei jaettu vuosina 1916, 1917, 1919, 1924, 1933, 1940, 1941 eikä 1942. Ensimmäisen ja toisen maailmansodan takia Nobelin palkintoja jätettiin jakamatta. Lisäksi säännöt sanovat, että jos kyseisenä vuonna mikään ehdokkaista ei täytä ehtoja, palkintosumma tulee säästää seuraavalle vuodelle. Nuorin palkinnon saaja oli 35-vuotias Frédéric Joliot vuonna 1935, vanhin John B. Goodenough vuonna 2019. Frederick Sanger ja Barry Sharpless ovat saaneet palkinnon kahdesti. Palkintoon kuuluu mitali, diplomi ja huomattava rahapalkinto. Vuonna 2019 palkintosumma oli 9 miljoonaa Ruotsin kruunua. Mitalin on suunnitellut Erik Lindberg. Siinä on kaksi naishahmoa: Isistä muistuttava luonnon jumalatar nousee pilvien keskeltä, ja Tieteen henki kohottaa jumalattaren huntua paljastaen tämän kasvot
Pierre Curie

Pierre Curie (äännetään [pjɛʁ kyʁi]; 15. toukokuuta 1859 – 19. huhtikuuta 1906) oli ranskalainen fyysikko, jonka tutkimukset radioaktiivisuuden, pietsosähköilmiön, magnetismin ja kristallografian aloilla olivat uraauurtavia. Pierre Curie työskenteli yhdessä vaimonsa Marie Curien kanssa radioaktiivisuuden parissa. Curiet ottivat käyttöön termin radioaktiivisuus ja vuonna 1898 Pierre avusti vaimoansa uusien alkuaineiden, poloniumin ja radiumin, löytämisessä. Curiet jakoivat Henri Becquerelin kanssa Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1903. Myös Pierre ja Marie Curien tytär Irène Joliot-Curie ja vävy Frédéric Joliot-Curie olivat radioaktiivisuutta tutkineita fyysikoita. Curie syntyi vuonna 1859 Pariisissa tohtori Eugène ja Sophie-Claire Curien (o.s. Depouilly) perheen toiseksi pojaksi. Curiella oli Jacques-niminen kolme vuotta vanhempi isoveli. Curie sai perusopetuksen kotona
Kyrkösjärvi

Kyrkösjärvi on Kyrönjoen tulvien säännöstelemiseksi rakennettu tekojärvi. Se kuuluu Seinäjoen valuma-alueeseen ja sijaitsee Seinäjoen ja Ilmajoen rajalla. Kyrkösjärven tekojärven vesipinta-ala on 640 hehtaaria, ja sen valuma-alue on 82 000 hehtaaria. Alun perin järvi oli 1960-luvulla pieni soinen lampi, mutta ruoppauksen ja Seinäjoen uudelleenohjaamisen jälkeen siitä tuli tulvavesien säännöstelyallas. Allas täytettiin ensimmäisen kerran 1980. Rantaviivaa järvellä on noin 19 kilometriä. Kyrkösjärven padon yhteydessä keskussairaalan Y-talon kohdalla on Kyrkösjärven voimalaitos, jonka putouskorkeus on 42 metriä, rakennusvirtaama 20 m³/s ja koneteho 7,3 MW. Voimalaitokselta vesi johdetaan 1,4 km:n pituiseen tyhjennystunneliin, joka kulkee sairaala-alueen alla ja päättyy Seinäjokeen lähellä kaupungin keskustaa.  Järven rannalla on uimapaikka ja kauempana turvevoimala, joka tuottaa vastapaineprosessilla sähköä ja kaukolämpöä. Järven rannoilla kasvaa lähinnä havumetsää, mutta paikoin rannat ovat räme- ja sekametsävaltaisia. Vesi on ruskehtavaa humuspitoista, soista vettä. Kyrkösjärvellä on myös paljon suuria ajelehtivia ja paikoilleen jumittuneita turvesaarekkeita sekä turvelauttoja
Korsika

Korsika (korsikaksi ja ital. Corsica, ransk. Corse) on Ranskalle kuuluva saari Välimeressä Italiasta länteen ja Italialle kuuluvan Sardinian saaren pohjoispuolella. Korsika listataan usein yhtenä Ranskan hallintoalueista, vaikka tarkkaan ottaen sen asema on vuodesta 1991 alkaen ollut alueellinen yhteisö, collectivité territoriale. Korsika koostuu yhdestä Corsen departementista. Vuonna 2018 Korsikalla oli 338 554 asukasta. Osa asukkaista puhuu korsikan kieltä. Korsika tunnetaan Napoléon Bonaparten syntymäpaikkana. Ranska on hallinnut saarta vuodesta 1768. Korsikan asuttamisen tarkkaa ajankohtaa ei tiedetä, mutta ensimmäiset todisteet ihmisasutuksesta saarelta ovat 9 000–10 000 vuotta vanhoja. Bonifacion läheltä on löydetty 8 570 vuotta vanha naisen luuranko, joka on nimetty Dame de Bonifacioksi. 5 000-vuosisadalla eaa
Mekaniikan peruslait

Newtonin lait käsittelevät kappaleiden liikettä sekä kappaleeseen vaikuttavia voimia, ja ne voidaan nykytermein esittää seuraavassa muodossa: Lait esitteli englantilainen fyysikko Isaac Newton vuonna 1687 teoksessaan Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica, jossa hän käytti niitä yhdessä esittelemänsä yleisen painovoimalain kanssa, selittäen planeettojen ja kuiden liikkeet. Ne tunnetaan myös nimellä mekaniikan peruslait, sillä ne muodostavat klassisen mekaniikan perustan. Ensimmäisen lain eli inertialain esimuodon esitti Galileo Galilei pyrkimyksenään osoittaa että kopernikaaninen aurinkokeskinen malli ei ole ristiriitainen. Aristoteelisessa mallissa maapallo pysyy paikoillaan ja taivaankappaleet pyörivät sen ympärillä. Aristoteelisen fysiikan kannattajat kyseenalaistivat kopernikaanisen mallin vedoten siihen että jos maapallo pyörisi, maapallon pinnan nopeus suhteessa maapallon keskipisteeseen olisi päiväntasaajan korkeudella noin 1700 km/h. Emme kuitenkaan huomaa tätä liikettä millään tavalla! Galileo huomautti että emme myöskään huomaa tasaisesti merellä liikkuvan laivan liikettä jos olemme sisällä hytissä verhot kiinni, vaan hytissä esineet liikkuvat samalla tavalla kuin jos laiva seisoisi paikoillaan satamassa. Galileo esitti, että kappaleiden luonnollinen liiketila on maapallon pinnan suuntainen kehämäinen liike. Nykymuotoisen inertian lain, jonka mukaan kappaleen liike on suoraviivaista jos siihen ei vaikuta voimia, esitti René Descartes ensimmäisenä ja toisena luonnonlakinaan teoksessa Philosophiæ Principia. Newton yhdisti Descartesin kaksi lakia yhdeksi laiksi, jonka mukaan "kappale jatkaa tasaista suoraviivaista liikettä vakionopeudella tai pysyy levossa, jos siihen ei vaikuta ulkoisia voimia". Nykyään ensimmäisen lain sisältönä pidetään usein sitä että se määrittelee inertiaalikoordinaatiston. Ensimmäistä lakia kutsutaan myös jatkavuuden laiksi. Ensimmäinen laki kuvaa sitä miten kappaleet liikkuvat kun niihin ei vaikuta voimia
Näsijärvi

Näsijärvi on Pirkanmaalla Tampereella, Ylöjärvellä ja Ruovedellä sijaitseva järvi, joka on Suomen 16. suurin järvi ja Pirkanmaan suurin järvi. Järven eteläpäässä sijaitsee Tampereen kaupungin keskusta. Järven pinta-ala on 25 700 hehtaaria eli 257 neliökilometriä. Se on 43,6 kilometriä pitkä ja 27 kilometriä leveä. Järven pituus on mitattu Kurun Sammalistonlahdelta Tampereen Kortelahteen. Sen leveys on mitattu puolestaan Viitapohjan Paarlahden pohjukasta Kyrönlahden pohjukkaan. Järveltä löytyy kuitenkin vain harvoja, järven pituussuuntaan nähden poikittaisia, yli 10 kilometriä leveitä järvenselkiä. Sen tilavuus on 3 490 miljoonaa kuutiometriä eli 3,49 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 14,7 metriä (tai myös 13,66 metriä ) ja suurin syvyys on 65,6 metriä. Järvi jakautuu kolmeen selkäalueeseen, jotka ovat Näsiselkä, Koljonselkä ja Vankavesi. Näsiselkä alkaa etelässä Tampereelta, jossa se laajenee länteen Lielahtena ja itään Aitolahtena
Pietari Suuri

Pietari I Suuri (ven. Пётр I, Пётр Великий, Pjotr I, Pjotr Veliki; Pjotr Aleksejevitš Romanov, ven. Пётр Алексеевич Романов; 9. kesäkuuta (J: 30. toukokuuta) 1672 Moskova, Moskovan Venäjä – 8. helmikuuta (J: 28. tammikuuta) 1725 Pietari, Venäjän keisarikunta) oli Venäjän valtakunnan hallitsija vuosina 1682–1725, ensin tsaarina ja 2. marraskuuta 1721 alkaen Uudenkaupungin rauhan juhlistamiseksi Venäjän keisarikunnan keisarina (Imperator). Hän länsimaisti Venäjän hallintoa, ja hänen aikanaan Venäjästä tuli eurooppalainen suurvalta. Pietari Suuren johdolla Venäjällä aloitettiin 1700-luvun ensimmäisellä neljänneksellä tieteellinen opetus, valtion hallintoa uudistettiin kovalla kädellä ja Venäjä rakensi Euroopan valtioiden esimerkkiä seuraten vahvan laivaston. Pietari Suuren valtakaudella Venäjään liitettiin alueita Itämeren ja Asovanmeren rannikoilta, millä oli valtava merkitys Venäjän laivaston kehityksessä ja Ruotsin suurvalta-ajan lopettamisessa. Pietari syntyi Moskovassa Aleksei I Mihailovitšin ja tämän toisen vaimon Natalja Naryškinan esikoisena
Valovoima

Valovoima on fysiikassa perussuure (tunnus Iv ), joka kuvaa pistemäisen valon lähteen lähettämän valon määrää avaruuskulmaa kohti. Valolla tarkoitetaan säteiden, tai vastaavasti hiukkasista puhuttaessa fotoneiden, määrää, joita valonlähde lähettää. Suure ilmaisee siten sähkömagneettisen säteilyn silmälle näkyvän osan eli valon intensiteettiä. Suureen alkuperäistä määritelmää on kuitenkin laajennettu koskemaan koko sähkömagneettisien säteilyn spektriä, mikä muuttaa suureen saamia arvoja. Näkyvän valon mittauksista käytetään nimitystä fotometriset mittaukset ja koko sähkömagneettisen spektrin mittauksista käytetään nimitystä radiometriset mittaukset. Määritelmässä esiintyvän avaruuskulman yksikkö on steradiaani (sr). Steradiaani on avaruuskulma, jossa 1 metrin säteisen pallon pinnalla oleva 1 m2 suuruinen ympyräkalotti näkyy pallon keskipisteestä. Pistemäinen valonlähde pallohuoneen keskipisteessä lähettää jokaiseen suuntaan yhtä paljon säteitä koko ajan. Katossa oleville kahdelle eri 1 m2 suuruisille alueille osuu yhtä paljon säteitä eli niiden valovoima on sama. Jos tarkastellaan pienempää 0,5 m2 aluetta, osuu siihen puolet vähemmän valonsäteitä, mutta valovoima on siitä huolimatta sama. Valonsäteet leviävät eri suuntiin tasaisesti ja yhtä tiheästi, joten osumakohdan pinta-ala ei vaikuta valovoimaan. Asiaa voisi verrata sateeseen, jossa pisaroita osuu maahan joka puolelle yhtä tiheästi