nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Heinrich Hertz

Gustav Ludwig Hertz on Hertzin veljenpoika. Heinrich Rudolf Hertz (22. helmikuuta 1857 Hampuri, Saksa – 1. tammikuuta 1894 Bonn, Saksa) oli saksalainen fyysikko, jonka mukaan taajuuden yksikkö hertsi on nimetty. Vuonna 1888 hän havainnollisti ensimmäisenä sähkömagneettisen säteilyn olemassaolon rakentamalla laitteen, joka tuotti radioaaltoja. Hertz syntyi Hampurissa juutalaisen Gustav Ferdinand Hertzin ja luterilaisen Anna Elisabeth Pfefferkornin esikoisena vuonna 1857. Hertzillä oli kolme nuorempaa veljeä sekä yksi pikkusisko. Hertzin isä oli ammatiltaan asianajaja, toimien lähinnä Hampurissa ja myöhemmin muuton jälkeen Oberlandsgerichtsratissa. Hän toimi myös Hampurin senaatissa senaattorina. Hertz aloitti koulunkäynnin kuusivuotiaana Richard Langen omistamassa yksityiskoulussa. Hertz opiskeli koulussa noin kymmenen vuotta, minkä aikana hän osoitti lahjakkuutensa. Hertz oli etevä erityisesti käytännön töissä, etenkin puutöissä
Dionysios Herakleialainen

Dionysios Herakleialainen eli Dionysios Luopio (m.kreik. Διονύσιος ὁ Μεταθέμενος, Dionysios ho Metathemenos, lat. Dionysius; n. 330–250 eaa.) oli antiikin kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän sai liikanimen Luopio (Metathemenos), sillä hän luopui stoalaisuudesta ja ryhtyi hedonistiksi. Dionysios oli kotoisin Herakleia Pontikesta. Hänen opettajinaan toimivat Herakleides Pontoslainen, Aleksinos, Menedemos ja Zenon. Hänen kerrotaan saaneen silmätulehduksen, joka aiheutti suuria kipuja. Hän totesi, ettei millään kyennyt sietämään näitä kipuja, vaikka stoalaisen filosofian mukaan kaikki asiat, jotka eivät ole hyveitä tai paheita ovat yhdentekeviä. Tämän vuoksi hän päätti luopua stoalaisuudesta, ja siirtyi toiseen ääripäähän ryhtymällä kyreneläisen koulukunnan kannattajaksi ja sen mukaisesti hedonistiksi
Dionysios

Dionysios (m.kreik. Διονύσιος, latinaksi Dionysius) on kreikkalais–roomalainen nimi, joka on johdettu Dionysos-jumalan nimestä. Nimi oli antiikin aikana hyvin yleinen ja kuului muun muassa seuraaville historiallisille henkilöille:
Ranneliike.net

Ranneliike.net on suomalainen seksuaali- ja sukupuolivähemmistöille suunnattu verkkopalvelu, joka on perustettu syksyllä 2001. Sivusto on tehty täysin vapaaehtoisvoimin, ja sitä ylläpitää Sateenkaariyhteisöt ry. Ranneliike.net kertoo sivuillaan haluavansa olla ”homokansan yhdistävä tekijä” – kaikkien homojen kohtauspaikka, tietolähde ja keskustelufoorumi. Sivustolla on paljon lifestyle-artikkeleita muun muassa elokuvista, kauneudenhoidosta ja matkailusta. Pääpaino on viihteellä, mutta yhteiskunnallistakin sisältöä on: uutisia Suomesta ja muualta maailmasta sekä tietoa kansanedustajien mielipiteistä. Sivuilla on myös ”sateenkaariystävällisten palvelujen opas”. Yhteisöllisyyttä tuovat muun muassa keskustelufoorumit ja blogipalvelu. Satenkaariyhteisöt ry (kesäkuuhun 2009 asti Ranneliike ry) on vuonna 2003 perustettu yhdistys. Sen tarkoituksena on ”edistää seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvien ihmisten keskinäistä yhteydenpitoa ja avointa keskustelua, lujittaa edellä mainittuihin vähemmistöihin kuuluvien ihmisten yhteenkuuluvuudentunnetta, tarjota informaatiota heitä koskevista ja kiinnostavista asioista sekä lisätä suvaitsevaisuutta”. Yhdistyksen muita verkkopalveluita ovat radio-ohjelma Kimmoliisan ja homofobian vastaisen päivän verkkosivut
Saksit

Saksit eli saksilaiset (lat. Saxones, muinaisenglanniksi Seaxe) olivat germaaninen heimo, kansa tai muu ryhmä nykyisen luoteisen Saksan alueella sekä kapealla kaistaleella nykyistä Hollantia. Saksit tunkeutuivat Britanniaan, mistä juontuu englanninkielisiä tarkoittava nimitys anglosaksit. Ensimmäisenä saksit mainitsi mahdollisesti jo Ptolemaios Jyllannin niemimaata asuttaneena kansana, joka kuitenkin on aikojen saatossa kulkenut etelään ja länteen. Saksilaisten maakuntien nimet olivat Itä-Saksi, Engria ja Westfalen. Sana saksi tulee väkipuukkoa tarkoittavasta germaanisesta sanasta. Samasta sanasta on mahdollisesti peräisin myös suomen sana sakset. Suurin osa sakseista pysyi Manner-Euroopassa ja muodosti Saksin herttuakunnan 700-luvulla. He välttivät pitkään kristinuskoon kääntymisen ja joutumisen osaksi Frankkien valtakuntaa. Lopulta Kaarle Suuri kuitenkin valloitti saksien maat useilla peräkkäisillä sotaretkillä vuosina 772–804. Tappion myötä saksit pakkokastettiin kristinuskoon – jopa heidän pyhä puunsa, Irminsul, tuhottiin. Karolingien alaisuudessa saksit pakotettiin vasalliuteen
Matthias Calonius

Matthias Calonius (7. tammikuuta 1738 Saarijärvi – 13. syyskuuta 1817 Helsinki) oli suomalainen oikeustieteilijä ja valtiomies. Hänet nimitettiin Turun akatemian lainopin professoriksi vuonna 1778, jossa virassa hän toimi lähes 40 vuotta kuolemaansa saakka. Calonius kirjoitti lukuisia akateemisia teoksia niin juridiikan kuin historiankin alalta. Tiedemiehenä hän oli niin sanotun historiallisen koulukunnan edelläkävijöitä. Korkeimman oikeuden jäsenenä hän toimi vuosina 1793–1800. Matthias Calonius oli Saarijärven kirkkoherra Matthias Henrici Caloniuksen (1710-1777) ja Elisabeth Silanderin (1706 - 1797) poika. Hänen opintiensä oli poikkeuksellinen, sillä hän ei varattomuuden takia koskaan suorittanut yliopistollista perustutkintoa. Hänen pätevyytensä talousopin dosentin tehtävään hyväksyttiin poikkeusjärjestelyin 1764. Pian hän sai hoitaakseen yliopiston sihteerin tehtävän ja lainopin professorin viransijaisuuden. Kun professuuri vapautui 1778, Calonius valittiin lainopin professoriksi
Biologi

Biologi on luonnontieteilijä, jonka työ liittyy biologiaan eli elävään luontoon. Biologia on hyvin laaja-alainen tieteenala ja usein puhutaankin biotieteistä. Biologeja työskentelee hyvin monipuolisesti erilaisissa tehtävissä useimpien erilaistuessa johonkin tiettyyn biologian osa-alueeseen. Biologit työskentelevät asiantuntijatehtävissä mm. tutkimuksen, opetuksen ja hallinnollisen työn parissa. Hydrobiologit tutkivat vesieliöitä, vesiympäristöjen eliöyhteisöjä sekä niiden vuorovaikutusta elinympäristönsä kanssa. Limnologit tutkivat suolattomia sisävesiä, meribiologit murtovesiä ja meriä ja kala- ja kalastusbiologit ensisijaisesti kalojen ekologiaa ja vesien luonnonvarojen käyttöä. Biokemistit tutkivat erilaisten biomolekyylien kuten proteiinien, lipidien, hiilihydraattien ja nukleiinihappojen rakennetta ja toimintaa pyrkien ymmärtämään mm. erilaisten biologisten prosessien ja sairauksien mekanismeja kemiallisella tasolla. Mikrobiologit tutkivat mikrobien kuten bakteerien, virusten, levien, sienten sekä alkueläinten elintoimintoja, rakennetta ja niiden käyttöä biotekniikassa. Mikrobiologia on monipuolinen biologian ala. Virologit ovat viruksia tutkivia mikrobiologeja
Kaari (graafiteoria)

Kaari eli linkki, viiva, väli, nuoli tai särmä (engl. link, edge, line) on graafiteoriassa verkon osa, joka yhdistää kaksi solmua tai pistettä  toisiinsa. Kaari voi olla joko suunnattu tai suuntaamaton, jolla on merkitystä graafien soveltamisessa. Suuntaamaton kaari yhdistää solmut a ja b kaksisuuntaisesti siten, että kummastakin solmusta pääsee toiseen solmuun. Sitä merkitään 𝑒={𝑎,𝑏}. Suunnattu kaari yhdistää solmun a solmuun b yksisuuntaisesti siten, että a:sta voidaan kulkea b:hen, muttei b:stä a:han. Sitä merkitään 𝑒=(𝑎,𝑏).
Suomen luonnonsuojelualueet

Teemasivu Suomen suojeltujen alueiden tarkoituksena on suojella luontoa sen alkuperäisessä olotilassa ja varmistaa ekosysteemien toimivuus. Lakisääteiset luonnonsuojelualueet yhteensä 1 266 kpl - 21 044 km² (2023). Kansallis- ja luonnonpuistoja lukuun ottamatta valtion omistamalle maalle perustettavat yli 100 hehtaarin kokoiset suojelualueet perustetaan valtioneuvoston asetuksella ja tätä pienemmät ympäristöministeriön asetuksella. Yksityisen maanomistajan maalle perustettavat luonnonsuojelualueet perustetaan Ahvenanmaalla maakunnan itsehallinnon järjestyksessä ja manner-Suomessa elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen päätöksellä. Natura 2000 -alueet ovat luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseksi Euroopan unionissa perustettuja alueita. Ne eivät ole tiukasti rajattuja luonnonsuojelualueita siksi, että niissä on mahdollista rajatusti mm. metsätalous.
Polyteismi

Polyteismi eli monijumalaisuus on uskomista moneen jumalaan. Nämä jumalat ovat henkilöllisiä olentoja, joilla on usein toisistaan poikkeavia luonteenpiirteitä. Jumalilla saattaa olla arvojärjestys ja heillä voi olla eri tehtäviä. Monet luonnonuskonnot ovat olleet polyteistisia. Polyteismin juuret ulottuvat varhaiskantaisiin heimoyhteiskuntiin, joissa on palvottu erilaisia henkiolentoja, kuten esivanhempia, paikkoihin yhdistettyjä henkiä ja eläinhenkiä sekä usein yhtä hallitsevaa jumalaa. Jokaisella heimolla ja kaupungilla on ollut oma jumalansa. Egyptin ja Babylonian valtakunnissa monijumalaisuus kehittyi, kun eri heimot ja kaupungit yhdistyivät suureksi valtakunnaksi ja niiden paikalliset jumalat tulivat osaksi suurempaa pantheonia eli jumalten yhteisöä. Kun yhteiskunta samalla muuttui monimutkaisemmaksi, jumalatkin saivat omat ammattinsa. Joskus pantheon jäljitteli maanpinnan yhteiskuntajärjestystä. Entisaikojen monijumalaisia uskontoja olivat esimerkiksi muinaisen Egyptin uskonto, Mesopotamian uskonto, antiikin Kreikan uskonto ja roomalainen uskonto. Näissäkin uskonnoissa saattoi kuitenkin olla käsityksiä ylijumalan tai korkeimman periaatteen olemassaolosta. Lopulta monoteismi eli yksijumalaisuus haastoi monijumalaisuuden kasvaneen monimutkaisuuden
Teneriffa

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa Teneriffa (esp. Tenerife) on Kanariansaarten suurin saari. Asukasluvultaan se on Espanjan suurin ja pinta-alaltaan Mallorcan jälkeen toiseksi suurin saari. Teneriffan suurin kaupunki Santa Cruz de Tenerife on myös samannimisen maakunnan pääkaupunki sekä Kanariansaarten itsehallintoalueen pääkaupunki yhdessä Gran Canarialla sijaitsevan Las Palmasin kanssa. Muita suuria kaupunkeja ovat Teneriffan pohjoisen lentoaseman ja Santa Cruz de Tenerifen läheisyydessä sijaitseva entinen pääkaupunki San Cristóbal de La Laguna sekä saaren pohjoisrannalla sijaitseva Puerto de la Cruz. Saarella sijaitsee koko Espanjan korkein vuori, 3 718 metrin korkeuteen yltävä tulivuori Teide. Vuorelle pääsee hyvällä ilmalla ylös köysirataa pitkin Las Cañadasin kraatterialueelta. Puerto de la Cruzin yläpuolella aukeaa Orotavan laakso (Valle de la Orotava), joka on erittäin hedelmällistä aluetta, sillä Atlantilta puhaltavat tuulet tuovat kaivattua sadetta. Sade jää usein rinteeseen eikä pääse jatkamaan Teneriffan eteläosaan, joka on paljolti keinokastelun varassa. Pohjoisrannikolla kasvatetaan banaaneita ja viiniä. Saaren eteläosassa, lähellä Costa del Silencion turistikeskusta on Teneriffan eteläinen lentoasema. Sen läheisyydessä sijaitsevat yhteenkasvaneet turistikeskukset Los Cristianos ja Playa de las Américas
Santa Cruz de Tenerife

Koordinaatit: 28°28′N, 16°15′W Santa Cruz de Tenerife on kaupunki Teneriffalla, Espanjalle kuuluvilla Kanariansaarilla. Se on samannimisen maakunnan pääkaupunki sekä Kanariansaarten itsehallintoalueen pääkaupunki yhdessä Gran Canarialla sijaitsevan Las Palmasin kanssa. Ennen vuotta 1723 saaren pääkaupunkina toimi lähellä sijaitseva San Cristóbal de La Laguna. Kaupungin asukasluku oli 204 856 vuonna 2018. Se ei ole erityistä matkailualuetta, mutta sinne tehdään päiväretkiä. Kaupunki on tunnettu vuosittain järjestettävistä karnevaaleistaan, jotka ovat maailman suurimpien joukossa. Santa Cruz de Tenerifessä on Auditorio de Tenerife, yksi tärkeimmistä modernin arkkitehtuurin rakennuksista.
San Cristóbal de La Laguna

Koordinaatit: 28°29′N, 16°19′W San Cristóbal de La Laguna eli lyhyemmin La Laguna on kaupunki Teneriffan itäosassa. Se oli Kanariansaarten pääkaupunkina vuoteen 1723 asti, jonka jälkeen pääkaupunkioikeudet sai läheinen Santa Cruz de Tenerife. Kaupungissa on kaksi keskusta: yläkaupunki alkuperäisellä perustamispaikalla laguunin rannalla, ja huolellisesti ruutukaavaan suunniteltu alakaupunki. La Lagunan väkiluku oli 153 655 vuonna 2017. Se on Teneriffan saaren toiseksi suurin kaupunki. Kaupungin perusti vuonna 1496 Fernández de Lugo, joka oli Teneriffan valloittaja. Kaupungin vanhimpiin kirkkoihin kuuluu Iglesia de la Concepción 1500-luvulta, myös San Cristóbal de La Lagunan katedraali sijaitsee kaupungissa. La Lagunan historiallinen keskusta liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1999. Sen suojelluista rakennuksista 361 on peräisin 1500–1700-luvuilta ja edustaa mudéjar-arkkitehtuuria. Noin sata suojeltua rakennusta on 1800-luvulta ja 170 on 1900-luvun alkupuolelta. La Laguna oli ensimmäisiä linnoittamattomia Espanjan siirtomaakaupunkeja, ja monia sen piirteitä toistettiin Amerikkaan rakennetuissa kaupungeissa. La Lagunassa on myös yliopisto, joka vuonna 1792 perustettuna on Kanariansaarten vanhin yliopisto
Filippos V

Filippos V (m.kreik. Φίλιππος Ε΄, 238–179 eaa.) oli Makedonian kuningas 221–179 eaa. Hän oli Demetrios II:n poika ja kuului Antigonidien hallitsijasukuun. Isänsä kuollessa vuonna 230/229 eaa. Filippos oli vain yhdeksän vuotta vanha. Hänen serkkunsa Antigonos Doson toimi maan hallitsijana aina kuolemaansa asti vuonna 221/220 eaa. Filippos oli tällöin 18-vuotias. Filippoksen hallituskauden aikana Makedonia taisteli Rooman valtakunnan kanssa Balkanin niemimaan herruudesta. Kynoskefalain taistelussa vuonna 197 eaa. roomalaiset kukistivat Filippoksen joukot perusteellisesti
Nouakchott

Koordinaatit: 18°6′N, 15°57′W Nouakchott (arab. نواكشوط tai انواكشوط‎) on ollut Mauritanian pääkaupunki vuodesta 1957. Kaupungin asukasluku oli 958 399 vuonna 2013, mutta vuonna 2018 Nouakchottissa ja sen ympäristössä arvioitiin asuvan noin 1,2 miljoonaa ihmistä. Nouakchott perustettiin 1940-luvulla Saharan autiomaan laitamalle Atlantin valtameren rantaan ja oli alkuaan vain pieni kylä. Pääkaupungiksi julistamisen jälkeen asukasluku kasvoi kuitenkin nopeasti. Nouakchottin alueella on ollut ihmisiä jo pitkään. 5000 vuotta eaa. Nouakchottin ilmasto oli nykyistä kosteampi ja lähistöltä löydettyjen luolamaalausten mukaan alueella oli runsaasti myös eläimistöä. 2500 eaa. ilmasto kuivui, mutta alueella asui edelleen pieniä metsästäjä-keräilijä yhteisöjä. 300-luvun jälkeen alueelle saapuivat berberit, joita seurasivat arabit 1200-luvulla. Arabit perustivat vuoden 1630 jälkeen Trarzan emiirikunnan nykyisen Nouakchottin käsittäneelle rannikkoalueelle
Hylsy

Hylsy on tuliaseissa käytetty, tavallisimmin metallista valmistettu ruutipanoksen sisältävä patruunan osa. Hylsy yhdistää nallin, luodin ja ruutipanoksen yhdeksi kokonaisuudeksi, patruunaksi sekä toimii laukaustapahtuman aikana aseen lukon tiivisteenä, estäen ruutikaasun karkaamisen piipun tai putken peräpään kautta. Tämän lisäksi hylsy, joka yhdistää lataamiseen tarvittavat komponentit patruunaksi, helpottaa ja nopeuttaa aseen lataamista sekä suojelee ruutia kosteudelta ym. sään vaikutuksilta. Hylsyt voidaan jakaa pienikaliiperisten aseiden hylsyihin ja tykkien hylsyihin. Pienikaliiperisten aseiden hylsy on aina patruunahylsy, joka liittää ammuksen, ruutipanoksen ja nallin yhdeksi kokonaisuudeksi: patruunaksi. Tykkien hylsyt jaetaan patruuna- ja kartussihylsyihin. Tykin patruunahylsyn toimintaperiaate on sama kuin pienikaliiperisten aseiden hylsyjen ja niitä käytetään etupäässä kevyiden kanuunoiden, panssarivaunukanuunoiden ja konetykkien patruunoissa korkeintaan 155 mm kaliiperiin asti. Myös rekyylittömien aseiden hylsyt ovat patruunahylsyjä, mutta ne ovat rei'itettyjä, eivätkä tiivistä putken takapäätä. Kartussihylsy on ammuksesta erillinen hylsy, jonka tehtävänä on liittää ruutipanos ja nalli yhdeksi kokonaisuudeksi ja toimia putken takapään tiivisteenä. Kartussihylsyjä käytetään yleensä yli 100 mm kenttätykeissä, sekä joissakin panssarivaunukanuunoissa. Patruunahylsyt voidaan jakaa kannan muodon perusteella ura-, laippa- ja vahvike- eli vyökantaisiin hylsyihin
Kelttiläiset kielet

Kelttiläiset kielet on yksi indoeurooppalaisen kielikunnan kieliryhmistä. Kelttiläisen kieliryhmän nimesi Edward Lhuyd vuonna 1707. Kelttiläisiä kieliä on aikoinaan puhuttu laajalti Euroopassa, mutta nykyisin niitä puhutaan vain osissa Britteinsaaria ja Ranskan Bretagnessa. Lisäksi niillä on puhujia kelttiläisten kielien puhuja-alueilta lähteneiden siirtolaisten joukossa esimerkiksi Kanadassa ja Argentiinassa. Kaikilla näillä alueilla kelttiläiset kielet ovat vähemmistökieliä. Nykyiset alueet, joilla puhutaan kelttiläisiä kieliä, kuuluvat niin sanottuihin kelttiläisiin maihin. Kelttiläiset kielet jaetaan saarikieliin ja mannerkieliin. Saarikielet jaetaan edelleen goideelisiin ja britannisiin kieliin. Näitä kutsutaan myös Q-kelttiläisiksi ja P-kelttiläisiksi kieliksi, sillä goideeliset kielet suosivat q-äännettä tiettyjen sanojen alussa siinä, kun britanniset kielet suosivat p-äännettä. Saarikieliä puhutaan Britteinsaarilla ja Bretagnen niemimaalla Ranskassa. Moni niistä on säilynyt elävänä nykyaikaan asti, ja joitain kuolleita kieliä on elvytetty.   Piktin kieli on myös joskus sijoitettu tähän joukkoon
Nabatealaiset

Nabatealaiset olivat muinainen kansa, joka asui Arabian pohjoisosassa, nykyisen Jordanian tienoilla ja Negevin autiomaassa. Heidän pääelinkeinonsa oli kauppa ja alueen kauppareittien valvonta. Nabatealaisten kuningaskunnan merkittäviä kaupunkeja olivat Petra ja Bostra. Nabatealaisten kukoistuskausi oli kuninkaiden Oboda III:n ja Aretas IV:n hallituskausien aikana (noin vuosina 30 eaa.–40 jaa.). Vuonna 106 Rooman keisari Trajanus liitti nabatelaisten kuningaskunnan Rooman valtakuntaan Arabia Petraean provinssina. Nabatealaisten kuningaskunta käsitti laajan alueen. Sen pääkaupunki oli Petra. Lännessä kuningaskunnan alue rajoittui Juudean kuningaskuntaan. Lännessä siihen kuuluivat muun muassa Rhinokolura (nykyinen Al-Arish) ja Gaza. Pohjoisessa siihen kuului Bostra ja Madaba, ja ajoittain jopa Damaskos
Peipsijärvi

Peipsijärvi  (vir. Peipsi, Peipsi-Pihkva järv; ven. Чу́дско-Пско́вское о́зеро, Tšudsko-Pskovskoje ozero tai Пско́вско-Чу́дское о́зеро, Pskovsko-Tšudskoje ozero) on Narvanjoen vesistöalueeseen kuuluva järvi Viron ja Venäjän rajalla. Sen vesipinta-ala on 3 543 neliökilometriä, mutta pinta-alan arvo riippuu vedenpinnan korkeudesta. Peipsijärvi on Viron ja Baltian suurin, Venäjän seitsemänneksi suurin ja Euroopan viidenneksi suurin järvi. Peipsijärvellä on useita nimityksiä, jotka liittyvät järveen kokonaisuutena tai järven eri osiin. Niistä tärkeimmät ovat venäläisten ja virolaisten käyttämät nimitykset. He jakavat järven kolmeen järvenosaan. Järven eteläosa muodostaa pyöreähkön järvialtaan, jota kutsutaan Pihkovanjärveksi (vir. Pihkva järv, ven. Псковское озеро, Pskovskoje ozero). Sen pohjoispuolella sijaitsee kapea järvenosa, joka on pikemminkin salmi kuin oma järvenosansa
Perillinen (kirjasarja)

Perillinen (Inheritance Cycle, aiemmin Inheritance Trilogy) on yhdysvaltalaisen Christopher Paolinin kirjoittama fantasiakirjasarja, jonka ensimmäinen osa Eragon julkaistiin vuonna 2002 ja uudelleen vuonna 2003. Perillinen kertoo nuoresta Eragonista ja hänen lohikäärmeestään Saphirasta. Tapahtumat sijoittuvat fantasiamaailma Alagaësiaan. Sarjasta on vuoteen 2012 mennessä julkaistu neljä osaa. Sarjan kirjoja on myyty yhteensä yli 41 miljoonaa kappaletta ja niitä on käännetty yli 50 kielelle. Sarjan ensimmäisen osan pohjalta on tehty elokuva Eragon (2006) ja kirjasarjaan perustuva televisiosarja on kehitteillä. Paolini aloitti esikoisteoksensa Eragonin kirjoittamisen 15-vuotiaana vuonna 1998. Paolinin perhe julkaisi itse Eragonin vuonna 2002. Kustantamo Alfred A. Knopf julkaisi teoksen uudelleen vuonna 2003. Perillisen toinen osa Esikoinen julkaistiin kaksi vuotta myöhemmin vuonna 2005 ja sarjan kolmas osa Brisingr puolestaan syyskuussa vuonna 2008. Alun perin sarjan oli tarkoitus koostua vain kolmesta kirjasta, mutta sittemmin luku laajeni neljään
Kreivi Dooku

Serennon kreivi Dooku, tunnettu myös nimellä Darth Tyranus, on kuvitteellinen hahmo, joka esiintyy George Lucasin luomassa Tähtien sota -universumissa. Hän oli ennen jedimestari, joka sai koulutuksensa suurmestari Yodalta ja oli Qui-Gon Jinnin entinen opettaja, kunnes menetti uskonsa jedeihin ja kääntyi Voiman pimeälle puolelle. Hän ryhtyi sithiksi ja oli Darth Sidiousin toinen oppilas. Elokuvissa Kloonien hyökkäys ja Sithin kosto häntä näytteli Christopher Lee. Dooku oli entinen jediritarikunnan jäsen, joka sai aikoinaan koulutuksensa suurmestari Yodalta ja koulutti Qui-Gon Jinniä. Vuosia ennen elokuvan Kloonien hyökkäys tapahtumia Dooku oli menettänyt uskonsa jedeihin ja Galaktiseen tasavaltaan, uskoen senaattoreiden välittävän vain omista eduistaan, ja noussut johtamaan Itsenäisten aurinkokuntien konfederaatiota, separatistijärjestöä, joka kapinoi Tasavaltaa vastaan. Dooku palkkaa palkkionmetsästäjät Jango Fett ja Zam Wessel salamurhaamaan Naboon senaattorin, Padmé Amidalan. Yritys epäonnistuu ja Fett tappaa Wesselin estääkseen tätä paljastamasta mitään. Obi-Wan Kenobi seuraa Fettiä meriplaneetta Kaminolle, jossa paljastuu, että Fett oli luovuttanut omaa DNA:taan klooniarmeijan luomiseksi Tasvallan käyttöön. Mutta armeijan tilaajan, edesmenneen jedimestari Sifo-Dyasin, sijasta itse Dooku oli 10 vuotta aiemmin palkannut Fettin tähän esittäydyttyään Fettille sith-nimellä ”Darth Tyranus”. Lopulta Obi-Wan löytää Dookun ja muut separatistineuvoston jäsenet aavikkoplaneetta Geonosikselta. Dooku yrittää taivutella Obi-Wanin kääntymään puolelleen ja paljastaa Darth Sidiousin manipuloivan senaattia
Saippuasarja

Saippuasarja (joskus englanninkielisen termin soap opera mukaan saippuaooppera) on televisiossa tai radiossa esitettävä jatkuva sepitteellinen sarjamuotoinen ohjelma, joka sijoittuu valmistumisaikaansa ja jolla on jatkuva juoni: tarinalla ei ole loppua vaan juonenkäänteet johtavat yhä uusiin tapahtumiin ja muodostavat näin jatkuvan avoimen kertomuksen. Saippuasarjoille tyypillistä ovat dramaattiset ja yllättävät, usein epärealistiset, juonikuviot. Useimmat saippuasarjat sisältävät cliffhangereitä, joiden kautta juonta viedään eteenpäin. Saippuasarjojen kantavia teemoja ovat yleensä rakkaus, juonittelu ja rikokset. Saippuasarjoissa rikotaan usein tabuja, ja tunnetuin suomalainen saippuasarja Salatut elämät (1999–) onkin herättänyt usein kohua juonenkäänteillään. Tällaisia ovat olleet esimerkiksi raskaana olevan naisen hautaaminen elävältä, häätilaisuudessa tapahtuva räjähdys, raiskaukset, murhat ja aikuisen seksisuhde alaikäiseen. Nämä ovat usein herättäneet myös yhteiskunnallista keskustelua. Saippuasarjat alkoivat 1930-luvulla Yhdysvalloissa radiossa. Televisiossa niitä alettiin esittää 1940-luvun loppupuolella. Yhdysvalloissa niitä esitetään yleensä päiväsaikaan, mistä johtuu niistä toisinaan käytettävä nimitys ”daytime serial” (”päiväajan sarja”). Nimitys saippuasarja (tai -ooppera) tulee siitä, että varhaisten radiosarjojen sponsoreina oli hyvin paljon pesuainevalmistajia, koska ne oli suunnattu lähes yksinomaan naisille, erityisesti kotirouville. Saippuasarjat ovat erityisen suosittuja Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa
Barcelona (maakunta)

Barcelona on maakunta Välimeren rannalla itäisessä Espanjassa Katalonian itsehallintoalueen keskiosassa. Sen rajanaapureita ovat Tarragonan, Lleidan ja Gironan maakunnat. Maakunnan väkiluku on 5 576 037 (2017). Noin kolmannes väestöstä asuu pääkaupungissa Barcelonassa, joka on myös itsehallintoalueen pääkaupunki. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat L'Hospitalet de Llobregat, Badalona, Cerdanyola, Martorell, Mataró, Granollers, Sabadell, Terrassa, Sitges, Igualada, Vic, Manresa ja Berga. Barcelonan maakunta on tunnettu arkkitehtuuristaan. Rannikolla sijaitsevien alueiden pääelinkeino on turismi. Maakunta on jaettu edelleen kymmeneen piirikuntaan (katalaaniksi comarca): Näiden lisäksi seuraavat comarcat sijaitsevat maakunnassa osittain: