nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Bolševikit

Bolševikit (ven. большевики́; myös bolsevikit) olivat Vladimir Leninin johtama ryhmä Venäjän sosiaalidemokraattisessa työväenpuolueessa (VSDTP) ja sittemmin oma puolueensa. Sosiaalidemokraattien toinen ryhmä tunnettiin nimellä menševikit. Sanat tulevat venäjän enemmistöä (bolšinstvo) ja vähemmistöä (menšinstvo) tarkoittavista sanoista. Kommunismin leniniläistä haaraa kutsutaan bolševismiksi. Alkuaikojen bolševikkeihin kuului paljon juutalaisia, joita oli noin 16 prosenttia. Sosiaalidemokraattinen puolue perustettiin 1898 Minskissä yhdistämään Venäjän vasemmistoryhmät. Toisessa puolue­kokouksessaan 1903 puolue jakautui kahteen kilpailevaan ryhmään. Leninin päämääränä oli kehittää puolueesta pienen vallankumouksellisen ryhmän puolue, ja hän vastusti eurooppalaisten sosialististen puolueiden suuren jäsenmäärän mallia. Leninin ryhmä itse asiassa hävisi kiistan, mutta sen jäseniä nimitettiin bolševikeiksi, koska he olivat voittaneet äänestyksen Iskra-lehden toimittajakunnan kokoonpanosta. Ryhmien väliset todelliset voimasuhteet olivat varsinkin alkuun epäselvät, koska monet puolueen jäsenet eivät halunneet valita osapuolten välillä. Bolševikit järjestivät Prahassa vuonna 1912 sosiaalidemokraattien puoluekonferenssin, jonne ei kutsuttu suurinta osaa menševikeistä
Commodore 64

Commodore 64 (tunnetaan myös nimillä C64, C-64, C= 64, tai joskus CBM 64 tai VIC-64) on Commodore Business Machinesin elokuussa vuonna 1982 julkaisema jättimäisen suosion saavuttanut kotitietokone. Sen valmistuksen päättymiseen (1993) mennessä sitä oli myyty arviolta 17–30 miljoonaa kappaletta ympäri maailman. Guinness World Recordsin mukaan C64 on kaikkien aikojen myydyin yksittäinen tietokonemalli. Suomessa Commodore 64:n myynti ylitti muun maailman asukaslukuun suhteutettuna; sitä markkinoitiinkin lempinimillä Vapauttaja, ja Tasavallan tietokone. Koneen muita suomenkielisiä lempinimiä ovat muun muassa kuusnelonen, kuusnelkku, kuuslankku, kuusnepa tai ceekuusnelonen. Tietokoneesta julkaistiin myös C64-Aldi-erikoisversio, joka oli tarkoitettu saksalaiselle Aldi-kauppaketjulle ja postimyyntifirmoille. Kyseisessä erikoismallissa oli beiget kuoret ja valkoiset näppäimet. Commodore 64 esiteltiin tammikuussa 1982 CES-messuilla. Tietokoneen rakentamisen arvioitiin maksavan 135 dollaria, koska Commodore omisti MOS Technologyn, joka teki suurimman osan mikrosiruista, mikä jätti varaa hinnoitteluun. Commodore markkinoi konetta aggressiivisesti, ja sitä myytiin tavarataloissa, halpahalleissa ja lelukaupoissa omien valtuutettujen jälleenmyyjien lisäksi. Tämä mahdollisti, aivan kuten edeltäjänsä VIC-20:n, kilpailun pelikonsoleita vastaan. Vuonna 1983 Commodore tarjosi Yhdysvalloissa 100 dollarin hyvitystä C64:n hintaan minkä tahansa videopelikonsolin tai tietokoneen kuittia vastaan
Supernova

Nimeäminen · LuokitteluKehitys · HR-kaavio · NukleosynteesiTähtijärjestelmä · EksoplaneettaLuettelot tähdistä Synty · Prototähti · Esipääsarja · PääsarjaHorisontaalihaara · AsymptoottihaaraEsiplanetaarinen sumu · Planetaarinen sumuWolfin–Rayetin tähti · ValesupernovaSupernova · Hypernova Alikääpiö · Kääpiö (Punainen · Keltainen · Sininen)Alijättiläinen · Jättiläinen (Punainen · Sininen)Kirkas jättiläinen · Ylijättiläinen (Punainen · Sininen)Hyperjättiläinen O · B · A · F · G · K · MBariumtähti · Hiilitähti · Teknetiumtähti Valkoinen kääpiö · Musta kääpiö · HeliumplaneettaNeutronitähti (Pulsari · Magnetar) · Musta aukko Alfareaktio · Kolmialfareaktio · HeliumleimahdusHiilisykli · Hiilen fuusio · Neutronisieppaus · Nova Ikä · Magnitudi · Metallisuus · Luminositeetti Ruskea kääpiö · Ruskea alikääpiö · PlaneettaTähtijoukko (Avoin · Pallomainen) · TähdistöAuringon ominaisuudet Supernova on tähden räjähdys, joka voi syntyä kahdella eri tavalla. Massiivinen tähti voi luhistua fuusion loputtua oman painovoimansa johdosta neutronitähdeksi tai mustaksi aukoksi tai kaksoistähdissä valkoinen kääpiö voi kasvattaa massaansa yli Chandrasekharin rajan. Supernovia esiintyy keskimäärin 50 vuoden välein linnunradan kokoisissa galakseissa. Kun ennen havaittiin vuosittain yhteensä satoja supernovia eri galakseissa, niin vuonna 2013 löydettiin jo 1 454 supernovaa, ja määrä on kasvanut siitäkin. Supernovan kirkkaus noudattaa tyypistä riippuen sille ominaista valokäyrää, jossa se nopeasti kirkastuen saavuttaa maksimikirkkauden muutamassa päivässä, kunnes se alkaa hiipua hiljakseen himmeämmäksi. Monet paljain silmin havaitut supernovat ovat näkyneet jopa vuosien ajan. Räjähtävistä supernovista jää jäljelle supernovajäänne, joka hehkuu pitkään monilla eri aallonpituuksilla ja on nähtävissä tuhansiakin vuosia. Supernovissa muodostuu rautaa raskaampia alkuaineita kuten uraania, tinaa ja kultaa. Uusien tähtien ja aurinkokuntien oletetaan syntyvän supernovien jäänteistä. Linnunratamme tähdistä tuleviksi supernovakandidaateiksi ovat ehdolla mm. jättiläistähdet Rho Cassiopeiae, Eta Carinae ja Orionin Betelgeuze, joilla ei ole enää kovin paljon elinikää jäljellä. Käytännössä kuitenkin seuraava oman galaksimme supernova saattaa olla jokin muu miljardeista galaksimme tähdistä, edellä mainittujen sijaan
Tähtijoukko

Nimeäminen · LuokitteluKehitys · HR-kaavio · NukleosynteesiTähtijärjestelmä · EksoplaneettaLuettelot tähdistä Synty · Prototähti · Esipääsarja · PääsarjaHorisontaalihaara · AsymptoottihaaraEsiplanetaarinen sumu · Planetaarinen sumuWolfin–Rayetin tähti · ValesupernovaSupernova · Hypernova Alikääpiö · Kääpiö (Punainen · Keltainen · Sininen)Alijättiläinen · Jättiläinen (Punainen · Sininen)Kirkas jättiläinen · Ylijättiläinen (Punainen · Sininen)Hyperjättiläinen O · B · A · F · G · K · MBariumtähti · Hiilitähti · Teknetiumtähti Valkoinen kääpiö · Musta kääpiö · HeliumplaneettaNeutronitähti (Pulsari · Magnetar) · Musta aukko Alfareaktio · Kolmialfareaktio · HeliumleimahdusHiilisykli · Hiilen fuusio · Neutronisieppaus · Nova Ikä · Magnitudi · Metallisuus · Luminositeetti Ruskea kääpiö · Ruskea alikääpiö · PlaneettaTähtijoukko (Avoin · Pallomainen) · TähdistöAuringon ominaisuudet Tähtijoukko on painovoiman vaikutuksesta koossa pysyvä tähtien ryhmittymä. Tähtijoukkoja on kahta tyyppiä: avoimia ja pallomaisia. Avoin joukko on suhteellisen nuori, löyhähkö tähtien yhteenliittymä. Tyypillisesti avoimessa joukossa on muutamia kymmeniä tähtiä, suurimmissa useita satoja. Toisaalta avonainen joukko voi olla vain muutamankin tähden muodostama ryhmittymä. Avoin joukko alkaa iän myötä hajota tähtienväliseen avaruuteen, mutta sen tähdet jatkavat kulkuaan hyvin pitkään lähes samaan suuntaan. Tällaisista joukoista käytetään nimitystä liikkuva ryhmä. Pallomainen joukko on yleensä satojentuhansien tähtien muodostama tiivis rypäs, ja on iältään huomattavan vanha.
Järjestys

Järjestys on järjestelmän tilaa kuvaava ominaisuus. Järjestys on sitä suurempi, mitä vähemmän informaatiota tarvitaan kohteen rakenteen ja sen osasten järjestyksen kuvaamiseen. Vastaavasti epäjärjestys on sitä, että kohteen kuvaamiseen tarvitaan maksimissaan koko kohteen sisältämä informaatio lyhentämättömänä. Arkielämässä järjestys liitetään yleensä siisteyteen, mutta tällöinkin kyseessä on periaatteessa sama ilmiö kuin informaatioteoriassa: kun astiat on järjestetty kaappiin, on kaapin sisällön rakenne yksinkertaisemmin kuvattavissa kuin jos astiat olisivat siellä sekaisin. Järjestystä on sanottu muun muassa entropian, "epäjärjestyksen", vastakohdaksi. Lisäksi se merkitsee usein sattumanvaraisuuden vastakohtaa, ennustettavuutta ja epätodennäköistäselvennä tilaa. Merkkijonoista A on kuvattavissa paljon lyhyemmin, tässä 9 merkillä "18*O, 22*X", kuin B, josta kuvauksena olisi lähetettävä esimerkiksi tiedonsiirtokanavaan koko 40 merkkiä pitkä kuvaus "XOOXOXOOOOOXOXOOXOXXXOOXXOXOXOOXOOOXOOXX". Täten A on järjestyneempi merkkijono kuin B.
Aminohapot

Aminohapot ovat orgaanisia yhdisteitä, joissa on sekä amino- (-NH2) että karboksyyliryhmä (-COOH) liittyneenä samaan molekyyliin. Aminoryhmä on emäksinen ja karboksyyliryhmä hapan. Aminohapot polymeroituvat polypeptideiksi. Polypeptidiketjun pituuden ylittäessä 50 sitä aletaan yleensä kutsua proteiiniksi. Ihmiselle välttämättömiä aminohappoja on 20, joista 11 elimistö osaa itse valmistaa. Loput yhdeksän välttämätöntä aminohappoa on saatava ravinnosta. Soluissa aminohapot valmistetaan entsyymien ohjaamana. Aminohapot esiintyvät tavallisimmin fysiologisessa pH:ssa (pH 7,4) kahtaisioneina, jolloin karboksyyliryhmä on negatiivisesti varautunut ja aminoryhmä on positiivisesti varautunut. Jos aminohapon aminoryhmä on sitonut saman aminohapon karboksyyliryhmän luovuttaman vetyatomin, tapahtumaa kutsutaan sisäiseksi suolanmuodostukseksi. Näin muodostunut COO−-ryhmä voi sitten toimia emäksenä ja NH3+-ryhmä happona. Koska aminohappo on sekä happo että emäs, sitä sanotaan amfolyyttiseksi yhdisteeksi. Aminohapot voivat polymeroitua, jolloin ne muodostavat peptidejä
Surrealismi

Surrealismi (ransk. surréalisme, ’ylitodellisuus’) on taiteen ja kirjallisuuden suuntaus, jossa pyritään tuomaan esiin ihmisen tiedostamaton ja alitajuinen. Surrealismi syntyi 1920-luvun taitteessa, ja liikkeen perusteksti on runoilija André Bretonin Surrealismin manifesti vuodelta 1924. Surrealismin lähtökohtina olivat dadaismi ja psykoanalyysi. Liikkeen huippukausi oli 1920-luvun loppupuolella ja 1930-luvulla, mutta sen vaikutus ulottui vuosikymmenten päähän. Kuvataiteen surrealismin tunnuspiirteitä olivat unenomaiset sommitelmat sekä muodon, tilan ja ajan vääristyminen. Surrealismin edustajia olivat muun muassa Max Ernst, Joan Miró, Paul Delvaux, René Magritte, Yves Tanguy ja Salvador Dalí. Surrealismin perustaja André Breton luonnehti surrealismia romantiikan ”tarttuvaksi hännäksi”, ja surrealisteihin vaikutti myös ranskalaisen symbolismin perintö. Surrealismin merkittäviä edeltäjähahmoja olivat ranskalaiset 1800-luvun runoilijat Arthur Rimbaud, Isidore Ducasse ja Stéphane Mallarmé. Surrealismi syntyi 1910-luvun ja 1920-luvun vaihteessa kirjallisena liikkeenä. Se irtautui ensimmäisen maailmansodan mielettömyyttä vastaan kapinoineesta dadaismista, jonka surrealistit jättivät turhautuneina sen epärakentavasta nihilismistä ja provokaatioista. Teoreettista taustatukea surrealistit saivat psykiatri Sigmund Freudin kehittämästä psykoanalyysistä, johon lääketieteen opiskelija André Breton oli tutustunut
Turkmenistan

Kesto: 2 minuuttia ja 0 sekuntia.2:00 Turkmenistan (turkmeeniksi Türkmenistan, 'turkmeenien maa', käytetään joskus epävirallista muotoa Turkmenia) on valtio Keski-Aasiassa. Valtaosa Turkmenistanista on aavikkoa. Siellä on kuitenkin kasvatettu puuvillaa ja vehnää keinokastelun turvin. Maassa on öljyä ja maakaasua, jonka viennin Iraniin ja Kiinaan uusia kaasuputkia pitkin toivotaan parantavan taloustilannetta. Turkmenistan on yksi maailman eristäytyneimmistä maista, ja se tunnetaan etenkin heikosta ihmisoikeustilanteestaan. Kun vuonna 2006 maan elinikäinen presidentti Saparmurat Nijazov kuoli, henkilökultti ja eristyneisyys ovat vähentyneet, mutta silti maassa on yhä ankaria rajoituksia etenkin uskonnon- ja lehdistönvapaudessa. Maan 5,6 miljoonasta asukkaasta lähes 89 prosenttia on islaminuskoisia. Turkmenistanin rajanaapurit ovat Afganistan, Iran, Kazakstan ja Uzbekistan. Turkmenistanilla on lisäksi rantaviivaa Kaspianmerelle. Kara Kumin autiomaa peittää 90 prosenttia Turkmenistanista. Maan keskiosia hallitsevat Turanin painauma ja Karakumin aavikko
Marxilainen filosofia

Marxilainen filosofia on mannermaisen filosofian eri suuntauksista selkeimmin omaksi nykyfilosofian koulukunnakseen eroteltava aate. Se kumpuaa suurimmaksi osaksi Karl Marxin sekä Friedrich Engelsin kirjoituksista. Marxilaista filosofiaa jatkoivat omalta osaltaan Neuvostoliiton ja muiden sosialististen maiden akateeminen maailma sekä esimerkiksi Frankfurtin koulukunta. Karl Marxin varhaisten, 1840-luvulta peräisin olevien kirjoitusten perusteella on mahdollista seurata, miten hänen yhteiskuntafilosofiansa eriytyy hegeliläisyydestä ja saa itsenäisen muotonsa välien selvittelyissä sekä G. W. F. Hegelin että tiettyjen vasemmistohegeliläisten kanssa. Varsin nopeasti Marxin pääasiallinen mielenkiinto siirtyy uskonnon kritiikistä poliittisten, sosiaalisten ja taloudellisten olojen kritiikkiin. Tämä näkyy selkeästi esimerkiksi artikkelissa Hegelin oikeusfilosofian kritiikkiä. Johdanto (1844). Marxin mukaan uskonto on ilmausta valtion ja yhteiskunnan kurjuudesta ja samalla myös vastalause sitä vastaan: Se on inhimillisen olemuksen mielikuvitustoteutuma, koska inhimillisellä olemuksella ei ole mitään tosi todellisuutta. Taistelu uskontoa vastaan on siis välillisesti taistelua sitä maailmaa vastaan, jonka henkistä aromia uskonto on
Uppsala

Koordinaatit: 59°51′30″N, 17°39′0″E Uppsala (ruots. [ˈɵpːˌsɑːla]ⓘ (ohje), vanh. ja aik. suom. Upsala) on Ruotsin neljänneksi suurin kaupunki (taajama) ja sijaitsee noin 70 kilometriä pohjoiseen Tukholmasta. Kaupunki on tunnettu Ruotsin ja Pohjoismaiden vanhimmasta yliopistosta, Pohjoismaiden suurimmasta tuomiokirkosta sekä modernin kasvitieteen isästä, Carl von Linnéstä. Uppsala on samannimisen Uppsalan kunnan keskustaajama. Vuoden 2010 lopussa Uppsalan taajamassa oli 140 454 asukasta. Uppsala kuuluu Ruotsin vanhimpiin kaupunkeihin. Se on kuitenkin nuorempi kuin siitä pohjoiseen sijaitseva Vanha Uppsala eli Gamla Uppsala. Nykyinen Uppsala tunnettiin 1200-luvulle saakka nimellä Östra Aros. Vanhan Uppsalan eli alkuperäisen Uppsalan alueella on aikoinaan sijainnut jonkinlainen rautakautinen kuninkaankartano, jonka suuriin hautakumpuihin on väitetty jo kansainvaellusajalla haudatun paikallisia hallitsijoita, Ruotsin ensimmäisiä, tarujen Ynglinga-suvun kuninkaita
Malmö

Koordinaatit: 55°36′21″N, 13°0′9″E Malmö (ruots. Malmö [malmøː]; tansk. Malmø) on kaupunki Ruotsissa ja samannimisen Malmön kunnan keskustaajama. Sekä taajama että kunta ovat väkiluvultaan Ruotsin kolmanneksi suurimmat Tukholman ja Göteborgin jälkeen. Malmö on myös Skånen läänin pääkaupunki. Malmö sijaitsee Skånen maakunnan lounaisosassa ja Skånen läänissä Etelä-Ruotsissa. Loppukesällä 2021 taajaman asukasluku rikkoi 350 000:n asukkaan rajapyykin. Asukkaista 34,4 prosenttia on syntynyt ulkomailla ja 55,5 prosentilla vähintään toinen vanhemmista on syntynyt ulkomailla. Taajama kuuluu pääosin Malmön kuntaan, mutta pieniltä osin myös Burlövin kuntaan. Muun muassa Lundin sisältävässä Suur-Malmössä oli vuoden 2020 lopussa noin 750 000 asukasta. Malmön yhdistää Kööpenhaminaan Juutinrauman silta. Malmön lähistöllä sijaitsee Malmön lentoasema
Jerry Goldsmith

Jerrald King (Jerry) Goldsmith (10. helmikuuta 1929 Pasadena, Kalifornia, Yhdysvallat – 21. heinäkuuta 2004 Beverly Hills, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen juutalaistaustainen elokuvamusiikin säveltäjä. Miklós Rózsa toimi Goldsmithin elokuvamusiikin opettajana Etelä-Kalifornian yliopistossa. Vuonna 1950 hänet palkattiin konekirjoittajaksi CBS:n musiikkiosastolle. Sen jälkeen hän alkoi säveltää musiikkia yhtiön radio-ohjelmiin ja 1959 televisiosarjaan Hämärän rajamailla. 1960-luvulla hänestä oli jo tullut tunnettu elokuvamusiikin säveltäjä ja 1980-luvulle mennessä hän oli kuuluisimpia alallaan. Goldsmith sai urallaan 18 Oscar-ehdokkuutta, joista voitti yhden (elokuvasta Ennustus, 1976). Hän voitti myös viisi Emmy-palkintoa. Goldsmith itse piti parhaana työnään elokuvan Total Recall – Unohda tai kuole sävellystyötä. Jerry Goldsmith kuoli maksasyöpään 75-vuotiaana.
Proosa

Proosa tarkoittaa suorasanaista tekstiä, joka ei noudata riimejä, alkusointua tai mitään runomittaa. Proosa on yksi kaunokirjallisuuden kolmesta muodosta lyriikan eli runouden ja draaman eli näytelmäkirjallisuuden ohella. Proosa voidaan jakaa taideproosaan eli kaunokirjallisuuteen ja asiaproosaan eli asiateksteihin, joissa voidaan käyttää myös tieteellistä termistöä tai yleensä ammattisanastoa. Taideproosaan luetaan suorasanainen kaunokirjallisuus, varsinkin romaanit ja novellit. Proosa voidaan määritellä suorasanaiseksi tarinaan pohjaavaksi kertomakirjallisuudeksi, joka jakautuu faktaan ja fiktioon sen mukaan, onko kirjoitus mielikuvituksen tuotetta vai tosiasioihin perustuvaa. Fiktioon perustuvat tekstit ovat tarinoita, jotka eivät ole tapahtuneet, mutta voisivat tai olisivat voineet tapahtua. Myös fantasiakirjallisuus sekä tieteiskirjallisuus luokitellaan fiktioksi. Faktaan perustuvat tekstit ovat tosipohjaisia asiatekstejä, mutta esimerkiksi elämäkerrat voivat olla osittain kaunokirjallisia teoksia. Asiateksti eli asiaproosa puolestaan on tavallinen ilmaisumuoto sanomalehdissä, aikakauslehdissä, tietosanakirjoissa, filosofiassa, kirjeissä, esseissä, tietokirjoissa ja monissa muissa kirjoitetun kielen lajeissa.
Yangon

Koordinaatit: 16°48′N, 96°09′E Yangon eli Rangoon (burmaksi ရန်ကုန် rankun [jàɴɡòʊɴ]) on Myanmarin suurin kaupunki ja maan entinen pääkaupunki. Vuonna 2014 kaupungissa laskettiin olevan 4 775 000 asukasta. Maan sotilashallinto siirsi pääkaupungin Yangonista Naypyidaw’hon 7. marraskuuta 2005. Yangon perustettiin mahdollisesti ­500-luvulla, mutta se oli pieni kalastajakylä ennen kuin kuningas Alaungapaya teki siitä pääkaupunkinsa vuonna 1753. Se tuli brittiläisen hallinnon alaisuuteen 1852 ja siitä tuli siirtomaan pääkaupunki 1886. Yangon vahingoittui pahoin maanjäristyksen ja tsunamin tuloksena vuonna 1930 ja jälleen toisen maailmansodan aikana. Toisen maailmansodan aikana Japanin joukot kaappasivat kaupungin 8. maaliskuuta 1942. Itsenäisen Burman pääkaupunki siitä tuli 1948. Yangonin yliopisto perustettiin 1920 ja uudelleenorganisoitiin 1964, kun siitä tuli taide- ja tiedeyliopisto. Marraskuussa 2005 Myanmaria hallitseva sotilasjuntta alkoi siirtää pääkaupungin toimintoja pois Yangonista 320 kilometrin päässä pohjoisessa sijaitsevaan Naypyidaw’hon
Auguste Comte

Auguste Comte (17. tammikuuta, kirjattu syntymäaika 19. tammikuuta 1798 Montpellier – 5. syyskuuta 1857 Pariisi) oli ranskalainen filosofi, positivismin perustaja ja sosiologi. Häntä pidetään ensimmäisenä nykyajan tieteenfilosofina. Auguste Comte syntyi Montpellier’n kaupungissa Ranskassa. Käytyään koulunsa siellä, Comten annettiin opiskella École Polytechnique -oppilaitoksessa Pariisissa. Se oli opinahjo, joka harrasti ranskalaisia tasavaltaisia ihanteita ja edistysuskoa. Se suljettiin vuodeksi 1816, Écolen uudelleen organisoinnin vuoksi; opiskelijat saivat anoa uudelleen sisäänpääsyä myöhemmin. Comte vietti välivuoden opiskellen Montpellier’n lääketieteellisessä, eikä palannut Écolen jälleen avatessa ovensa. Erimielisyydet Augusten ja hänen katolis-monarkistisen perheensä välillä saivat miehen kuitenkin palaamaan Pariisiin, jossa hän ansaitsi elantonsa satunnaisilla töillä. Hän sai paikan Henri de Saint-Simonin sihteerinä, joka myös opetti Comtea
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut

Jalkapallon maailman­mestaruus­kilpailut on Kansainvälisen jalkapalloliiton järjestämä turnaus, jossa jalkapallon miesten maajoukkueet kilpailevat maailmanmestaruudesta joka neljäs vuosi. Kilpailu on järjestetty vuodesta 1930 alkaen, ja hallitseva mestari on vuodelta 2022 Argentiina. Kilpailun menestynein maa on Brasilia, joka on osallistunut jokaiseen lopputurnaukseen ja saavuttanut viisi mestaruutta, kaksi hopeaa ja kaksi pronssia. Eurooppalaiset joukkueet ovat saavuttaneet kaksitoista maailmanmestaruutta ja eteläamerikkalaiset kymmenen. Mitalisti on aina ollut Uefan, Conmebolin tai CONCACAF:n lajiliitosta. Lopputurnauksessa pelasi vuosien 1998–2022 kisoissa 32 maata. Ne pelasivat kahdeksassa neljän joukkueen alkulohkossa, joiden kaksi parasta etenivät pudotuspelivaiheeseen. Turnaus huipentui loppuotteluun. Vuoden 2026 lopputurnaukseen kaikki maanosat saavat lisäpaikkoja, kun turnaus kasvaa 48 joukkueen suuruiseksi. Lopputurnaukseen pääsevät joukkueet ratkaistaan karsinnoissa, jotka pelataan lopputurnausta edeltävien kolmen vuoden aikana. Lopputurnauksen isäntäjoukkue pääsee lopputurnaukseen ilman karsintaa. Jokainen maanosaliitto järjestää omat karsintansa
Itseorganisoituminen

Itseorganisoituminen on lähinnä kompleksisten systeemien ominaisuus. Niihin syntyy itseorganisoitumisen kautta "ilmaiseksi" järjestystä, joka näkyy osia suurempina uusina kokonaisuuksina emergentteinä "hahmoina". Yksinkertaisin periaatteellinen esitys itseorganisoituvista systeemeistä on järjestelmä, jossa on seuraavat osat: Itseorganisoituvat systeemit kompleksisina ilmiönä tarkoittavat suurta määrää osia ja niiden monimutkaisia yhteyksiä. Itseorganisoituminen selittää kompleksisia systeemejä kuten elämää, aivoja, taloutta ja teknologiaa. Edellisen itseorganisoituvan systeemin kuvauksen perusteella voidaan ymmärtää muun muassa se asia, että systeemi muuttaa osiaan, käyttää niihin kontrollia. Euroopan unioni on systeeminä suurempi kuin osiensa summa ja se käyttää kontrollia osiinsa. Tästä seuraa tunne kansallisvaltioiden itsemääräämisoikeuden vähenemistä. Se siis oikeasti vähenee. Muuten EU ei olisi systeemi. Vastaava pätee luonnollisesti kaikkiin (itseorganisoituviin) systeemeihin, esimerkiksi Natoon tai autoon. Autossa esimerkiksi venttiilit eivät voi toimia miten tahansa, "vapaasti", vaan tietyssä auton moottorin idean edellyttämässä järjestyksessä. Jos kaksi valtiota tai ihmistä ovat täysin itsenäisiä, näillä ei ole mitään sopimuksia tai muita siteitä keskenään niin nämä elävät "luonnon tilassa"
Erkki Raappana

Erkki Johannes Raappana (2. kesäkuuta 1893 Oulujoki – 14. syyskuuta 1962 Joensuu) oli suomalainen jääkärikenraalimajuri joka johti 14. divisioonan hyökkäystä Rukajärvelle vuonna 1941. Hänet tunnetaan myös nimellä Korpikenraali. Hän toi Suomelle myös viimeisen suuren torjuntavoiton Ilomantsissa vuoden 1944 elokuussa, jolloin hänen joukkonsa saarrostivat ja tuhosivat korpitaisteluissa kaksi puna-armeijan divisioonaa. Sotien jälkeen Raappana sai kuuden kuukauden tuomion avunannosta asekätkentään. Hän oli ainoa kenraalikuntaan kuulunut tuomittu.  Raappanan vanhemmat olivat asianajaja Juho Raappana ja Maria Lovisa Stenius. Hänen isänsä Juho Raappana oli sanomalehti Kalevan perustaja ja lehden ensimmäinen päätoimittaja. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Sylvia Margareta Ericssonin kanssa. Hän kävi kahdeksan luokkaa Oulun normaalilyseota ja sai päästötodistuksen samaisesta koulusta vuonna 1916
Magneettinen monopoli

Teoriassa magneettinen monopoli on hiukkanen, jolla on magneettinen varaus. Se voidaan nopeasti kuvailla henkilölle, joka tuntee magneetit mutta ei sähkömagnetismiteoriaa ”magneettina, jolla on vain yksi napa”. Kiinnostus siihen tulee hiukkasteorioista kuten suuresta yhtenäisteoriasta ja supersäieteoriasta, jotka kuvaavat joko magneettisten monopolien olemassaolon tai mahdollisuuden. Magnetismin tutkimuksen alkuvaiheessa havaittiin, että jokaisella magneetilla on sekä pohjois- että etelänapa ja että jokaisessa magneetissa molemmat yhtä voimakkaita. Tämän vuoksi sähkömagnetismin klassisessa teoriassa ja sen perustana olevissa Maxwellin yhtälöissä on oletettu, ettei magneettisia monopoleja ole olemassa. 2014 julkaistun artikkelin mukaan kansainvälinen tutkimusryhmä on onnistunut luomaan synteettisen Dirac-monopolin Bosen–Einsteinin kondensaatissa. Voidaan osoittaa, että jos magneettinen monopoli on olemassa, sen ja sähkövarauksen muodostamalla systeemillä on liikemäärämomentti, joka on verrannollinen sähköisen ja magneettisen varauksen tuloon mutta riippumaton näiden välisestä etäisyydestä. Kvanttiteorian mukaan minkä tahansa systeemin pyörimismäärä on aina Diracin vakion (=h/2π) monikerta. Tästä Paul Dirac päätteli vuonna 1932, että mikäli magneettinen monopoli olisi olemassa, olisi sähkövarauksen esiinnyttävä tietynkokoisina yksikköinä. Koska näin onkin asian laita, sai Dirac tästä aiheen esittää hypoteesin magneettisten monopolien olemassaolosta. Koska sähköinen alkeisvaraus (1,602 · 10-19 C) tunnetaan, voitiin laskea myös hypoteettisen magneettisen alkeisvarauksen suuruus. Se on Planckin vakio jaettuna sähköisellä alkeisvarauksella eli 𝑞𝑚=ℎ𝑞𝑒, missä 𝑞𝑚 ja 𝑞𝑒 ovat magneettinen ja sähköinen alkeisvaraus ja ℎ Planckin vakio (6,6262 · 10-34 Js)