nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Neljä jaloa totuutta

Neljä jaloa totuutta (paaliksi cattāri ariyasaccāni) on buddhalaisuuden ydinopetus, Sakyamuni Buddhan (historiallisen Buddhan) perustava oivallus, joka esiintyy moneen kertaan vanhimmassa buddhalaisessa tekstikokoelmassa Paalikaanonissa. Perimätiedon mukaan Buddhan ensimmäinen opetuspuhe Dharman pyörän liikkeelle panemisen sutra käsitteli neljää jaloa totuutta. Opetuksen kuulijoina olivat Buddhan kanssa aikaisemmin kilvoitelleet askeetit. Tämä muotoilu on täsmälleen sama kuin se, jota Buddhan kulttuurissa käyttivät lääkärit tehdessään diagnoosia ja määrätessään hoitoa sairauteen: määritetään sairaus, sen syyt ja sitten määrätään hoito. Täten Buddha pitää kärsimystä "sairautena", jonka paranemiseen voimme luottaa. Buddhalaisuutta on usein pidetty pessimistisenä kärsimyksen keskeisen aseman vuoksi. Mutta koska Buddha esitti parannuskeinon, buddhalaiset eivät pidä uskontoaan pessimistisenä tai optimistisena vaan realistisena. Näitä neljää totuutta ei ole tarkoitettu sokeasti uskottavaksi, vaan ne täytyy todentaa itse oman kokemuksen kautta. Elämässä on kärsimystä (esitetään myös hieman virheellisessä muodossa ”elämä on kärsimystä”). Buddha käytti tässä yhteydessä sanaa dukkha. Vaikka sen suomennoksena käytetäänkin usein sanaa kärsimys, on dukkhan merkitys paljon laajempi kuin pelkkä fyysinen tai henkinen kipu: se tarkoittaa kaikenlaista ikävää, turhauttavaa, epätäydellistä, epätyydyttävää tai pysymätöntä. Buddhalaisuuden mukaan elämä ei ole pelkkää kärsimystä, mutta kaikki miellyttäväkin on väliaikaista ja siten dukkhaa
Uskonpuhdistus Ruotsissa

Saksin vaaliruhtinaat Pyhät saksalais-roomalaiset keisarit Uskonpuhdistus eli reformaatio lähti liikkeelle saksalais-roomalaisesta keisarikunnasta Martti Lutherin toiminnan seurauksena 1500-luvun alussa. Ruotsin luterilaisuuden vakiinnutti vuonna 1593 pidetty Uppsalan kokous. Uskonpuhdistuksen yhteydessä kirkon taloudellista asemaa heikennettiin. Tämä ja Ruotsin irrottautuminen Kalmarin unionista johti Ruotsin kulttuurilliseen eristymiseen muusta Euroopasta. Uskonpuhdistuksen periaatteiden mukaisesti Ruotsissa alettiin tehdä kansankielistä kirjallisuutta. Molemmille valtakunnan kielille, ruotsiksi ja suureksi osaksi suomeksi, tehtiin raamatunkäännökset. Muutakin kirjallisuutta julkaistiin sekä ruotsiksi että suomeksi. Kustaa Vaasa oli johtanut kansallista kapinaa Tanskan Kristian II:sta vastaan. Kustaa nousi valtaan vuonna 1521 ja hänet valittiin kuninkaaksi vuonna 1523. Kuningas Kustaan tavoitteena oli itsenäinen Ruotsi ja vahva kruunu. Tämän saavuttamiseksi kirkon valtio valtiossa -asema oli tuhottava ja sen omaisuus oli takavarikoitava kruunulle. Kuninkaan tärkein neuvonantaja kirkkopolitiikan suhteen oli Strängnäsin arkkidiakoni Laurentius Andreæ, joka suunnitteli kirkon kansallistamisen
Kadotettu paratiisi

Kadotettu paratiisi (engl. Paradise Lost) on eeppinen runoelma, jonka englantilainen runoilija John Milton kirjoitti esikuvinaan Homeros ja Vergilius. Teos julkaistiin vuonna 1667, mutta Milton oli aloittanut sen kirjoittamisen jo pari vuotta aikaisemmin. Teoksen on suomentanut Yrjö Jylhä, ja siihen on elämäkerran ja selitykset kirjoittanut Eino Railo, ja suomennoksen julkaisi WSOY vuonna 1933. Aluksi kirja ilmestyi kaksiosaisena, ja se on kirjoitettu riimittömin säkein eli niin sanotuilla silosäkeillä, loppusoinnuttomalla jambimitalla, jota edellisen aikakauden näytelmärunoilijat olivat käyttäneet. Runoelma ilmestyi aikana, jolloin loppusoinnut olivat tulleet muotiin. Milton nojautui kreikkalaisiin ja roomalaisiin eepoksiin ja hylkäsi loppusoinnut "barbaarisen aikakauden keksintöinä". Vuonna 1674 julkaistiin toinen painos, johon sitä on muokattuselvennä, ja se on jaettu kahteentoista kirjaan, joiden kunkin alussa on lyhyt yhteenveto. Runoelma käsittelee Raamatun kertomusta ihmisen syntiinlankeemuksesta: Saatanasta lähtöisin olevaa Aatamin ja Eevan kiusausta ja heidän karkotustaan Eedenin puutarhasta. Milton sanoo ensimmäisessä kirjassa, että hänen tarkoituksensa on oikeuttaa Jumalan teot ihmistä kohtaan.
Dhyana

Dhyāna (sanskriittia) tai Jhāna (paalia) voi viitata meditaatioon yleensä tai meditaatiotilan tyyppiin tai syvyysasteeseen. Se on buddhalaisuuden avainkäsitteitä. Samaa tarkoittavia sanoja ovat kiinan chán ja japanin zen. Paali-kaanonissa Buddha kuvailee kahdeksaa toistaan seuraavaa meditaatioon uppoutumisen tilaa eli jhānaa. Ensimmäiset neljä, puhtaiden hahmojen meditaatiotilat, liittyvät fyysiseen maailmaan ja viimeiset neljä, hahmottomat meditaatiotilat, liittyvät ainoastaan henkiseen maailmaan; neljässä ylimmässä jhānassa ei siis ole kehon kokemusta.
Pius VI

Pius VI (27. joulukuuta 1717 – 29. elokuuta 1799), syntymänimeltään Giovanni Angelo Braschi, toimi paavina 15. helmikuuta 1775 – 29. elokuuta 1799. Braschi opiskeli jesuiittojen koulussa lakia, ja pääsi kardinaalin sihteeriksi. Hänen valintansa paaviksi kesti neljä kuukautta ennen kuin jesuiittojen vastustajat myönsivät, että Braschi oli toimissaan ja lausunnoissaan hyvin maltillinen ja kelpaisi heillekin paaviksi. Virkakautensa alkuvaiheessa Pius VI puuttui Kirkkovaltion korruptoituneeseen hallintoon. Vuonna 1791 paavi tuomitsi Ranskassa annetun ihmisoikeuksien julistuksen, koska se edisti uskonnonvapautta eikä tunnustanut Ranskaa katoliseksi valtioksi. Vuonna 1798 ranskalaiset hyökkäsivät Roomaan ja ottivat paavin vangiksi. Hänet vietiin ensin Sienaan ja sieltä Firenzen lähelle. Kun Ranska julisti sodan Toscanalle, paavi siirrettin Parman, Torinon ja Grenoblen kautta Valenciaan, missä hän kuoli vankina vuonna 1799
Tšernogorsk

Koordinaatit: 53°49′25″N, 91°17′3″E Tšernogorsk (ven. Черногорск, hakassiksi Харатас, Haratas) on kaupunki Hakassiassa Etelä-Siperiassa Venäjällä, 18 kilometriä tasavallan pääkaupungista Abakanista pohjoiseen. Hallinnollisesti Tšernogorsk on suoraan tasavallan hallinnon alainen kaupunkipiiri, johon kuuluu noin 72 000 asukkaan kaupungin ohella 2 600 hengen Prigorskin kaupunkityyppinen taajama. Kaupunkipiiriä ympäröi Ust-Abakanin piiri. Neuvostoliiton aikana kaupungissa sijaitsi työleiri. Asukasluvun kehitys: Abakan •Abaza •Altai •Askiz •Beja •Bograd •Ordžonikidzevskoje •Sajanogorsk •Šira •Taštyp •Tšernogorsk •Sorsk •Ust-Abakan
Paranthropus

†Paranthropus aethiopicus†Paranthropus boisei†Paranthropus robustus Paranthropus Wikispeciesissä Paranthropus Commonsissa Paranthropus on muinainen ihmisapinoihin kuuluva suku. Suvun lajit olivat kahdella raajalla käveleviä apinaihmisiä, jotka todennäköisesti erosivat jossain vaiheessa läheisestä Australopithecus-suvusta, johon vielä jokin aika sitten suvun lajit luokiteltiin. Osa suvun lajeista oli olemassa todennäköisesti vielä samaan aikaan kun suku Homo syntyi (joka polveutui edeltäjästään Australopithecus-suvusta tai pikemminkin litteänaamaisesta kenianihmisestä). Paranthropus ilmaantui karkeasti noin 2,7 miljoonaa vuotta sitten pleistoseenikauden alussa. Paranthorpus boisei -lajin aivotilavuus oli noin 40 % nykyihmisen aivotilavuudesta. Lajit olivat noin 130–140 senttimetriä pitkiä ja hyvin lihaksikkaita. Suvun lajien uskotaan eläneen metsäisillä alueilla, toisin kuin Australopithecus-suku, joka eli ruohikkoisilla alueilla. Kiistely tieteellisestä luokittelusta on jatkunut vuosikymmeniä, mutta nykyisin suku erotetaan Australopithecus-suvusta. Osa lajeista mahdollisesti eli vielä varhaisten ihmislajien aikaan. Lajit olivat gorillamaisia ja näyttivät loittonevan Homo-suvun edustamasta ihmismäisyydestä poispäin. Paranthropus-sukuun luettuja lajeja ovat: Suvun käyttäytyminen poikkesi huomattavasti esi-ihmisistä, koska se ei ollut läheskään yhtä sopeutunut elämään alueillansa eikä osannut käyttää luonnonvaroja hyväkseen tehokkaasti. Todisteiden mukaan suvun fysiologia oli sopeutunut Afrikasta maan alta löytyvien ympärivuotisten kasvien ja juureksien syömiseen
Urbanus VI

Urbanus VI (syntyjään Bartolomeo Prignano; n. 1318 Napoli, Napolin kuningaskunta – 15. lokakuuta 1389 Rooma, Kirkkovaltio) toimi paavina 8. huhtikuuta 1378 alkaen kuolemaansa saakka vuonna 1389. Erimielisyydet kirkon sisällä aiheuttivat Urbanuksen kaudella niin sanotun suuren skisman eli kirkon jakautumiseen Rooman paavin ja Avignonin vastapaavin Klemens VII:n kannattajiin. Suuri skisma jatkui myös heidän jälkeensä. Urbanus VI eli oikealta nimeltään Bartolomeo Prignano syntyi Napolissa vuoden 1318 paikkeilla. Ennen paaviksi valintaansa Prigano toimi Acerenzan arkkipiispana vuodesta 1363 ja Barin arkkipiispana vuodesta 1377. Paavina Urbanuksen edeltäjä oli Gregorius XI, joka oli asunut niin sanotulla uudella Avignonin kaudella ranskalaisessa Avignonin kaupungissa, mutta hän palasi Roomaan tammikuussa 1377 saattaen näin paavit irti Ranskan kuninkaan välittömästä vaikutuksesta. Gregorius kuoli kuitenkin jo seuraavana vuonna, mikä aiheutti huolta ranskalaisvaikutuksen paluusta. Roomalaiset painostivat konklaaviin kokoontuneet kardinaalit valitsemaan uudeksi paaviksi roomalaisen tai vähintään italialaisen. Prignano osoittautui sopivaksi ehdokkaaksi ja hänet valittiin tehtäväänsä 8
Klemens VIII

Klemens VIII, syntyjään Ippolito Aldobrandini, (24. helmikuuta 1536, Fano, Italia – 3. maaliskuuta 1605, Rooma) toimi paavina 30. tammikuuta 1592 – 3. maaliskuuta 1605. Klemens VIII:n hallituskauden tärkein tapahtuma oli pitkien neuvottelujen jälkeen saavutettu sovinto Henrik IV:n johtaman Ranskan kirkon kanssa. Klemens VIII kahvista: "Tämä Saatanan juoma on niin herkullista, että on peräti väärin, jos siitä saisivat nauttia vain pakanat. Puijataan Saatanaa ja kaapataan kahvi meille ja tehdään siitä kristittyjen juoma."lähde?
Palimé

Koordinaatit: 6°54′N, 0°38′E Palimé, aiemmin Kpalimé, on kaupunki Togossa, lähellä Ghanan rajaa. Kaupungissa on muun muassa vuonna 1913 rakennettu katolinen kirkko. Kaakkoispuolella sijaitsee Mont Agou, joka on Togon korkein kohta (986 m). Palimén väkiluku on noin 101 100 ja se sijaitsee pääkaupunki Lomésta 120 kilometriä luoteeseen. Alueella asuu muiden muassa ewejä.
Galveston

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa Galveston on saari Texasissa, Meksikonlahden äärellä, Houstonin kaupungin eteläpuolella. Tällä 58 175 asukkaan (2000 vuoden väestönlaskenta)lähde? saarella sijaitsevat Galvestonin ja Jamaica Beachin kaupungit. Saarelle pääsee joko siltaa pitkin tai lautalla. Galveston on turisti- ja satamasaari, jonne varsinkin teksasilaiset tulevat lomailemaan. Saaren uimarannat ovat kuuluisia. Saaresta ja sinne vuonna 1839 perustetusta Galvestonin kaupungista kehittyi 1800-luvun loppupuolella lounaisen Yhdysvaltain satama- ja kauppakeskus. Kukoistuskausi loppui ja Galveston tuhoutui pahoin vuoden 1900 Suuren hirmumyrskyn aikana. 6 000 ihmistä menetti henkensä, 8 000 joutui kodittomaksi. Myrskyn seurauksena rakennettiin kaupungin turvaksi 4,9 metriä (16 jalkaa) korkea merivalli ja 2 200 vallin suojaamaa rakennusta nostettiin keskimäärin 1,5 metriä ylemmäksi. Hurrikaanin seurauksena kaupunki ja myrskyssä tuhoutunut Yhdysvaltain toiseksi suurin kauppasatama menetti merkitystään, sillä Galvestonin satama korvattiin paljolti ruoppaamalla syväväylä suojaisempaan Houstoniin ja rakentamalla sinne Houstonin satama. Houstoniin johtava syväväylä avattiin 1914. Galvestonissa on yhä satama, joka toimii esimerkiksi risteilyalusten tukikohtana
Cesium-137

Cesium-137 (137Cs) on cesiumin radioaktiivinen isotooppi, joka muodostuu yleisimmin ytimen halkeamis- eli fissioreaktiossa. Cesium-137:n puoliintumisaika on noin 30 vuotta. Suurin osa isotoopista cesium-137 hajoaa beeta­hajoamisella bariumin metastabiiliksi isomeeriksi barium-137m:ksi (137mBa). Ba-137m:n puoliintumisaika on noin 153 sekuntia ja se hajoaa lopulta stabiiliksi barium-137:ksi. Hajoamisessa vapautuu energiaa 1,175628 MeV. Cesium-137:ää ja siitä lähtevää säteilyä käytetään muun muassa säteilymittarien kalibrointiin, sädehoitoon sekä nesteiden virtausten ja materiaalien paksuuden mittaamiseen. Cesium-137:ää on levinnyt ympäristöön muun muassa Tšernobylin ydin­voimala­onnettomuudessa 1986 ja Fukushiman ydin­voimala­onnettomuudessa 2011. Cesium-137 liukenee veteen ja se käyttäytyy elimistössä samalla tavalla kuin kalium ja rubidium. Elimistössä cesium leviää enemmän tai vähemmän tasaisesti koko elimistöön, lihaksiin enemmän ja luustoon vähemmän. Cesiumin biologinen puoliintumisaika on lyhyt, noin 70 päivää. Koirilla tehdyt kokeet osoittavat yhden annoksen suuruudeltaan 3 800 μCi/kg (noin 44 μg/kg cesium-137:ä) tappavan kolmessa viikossa. Cesium-137-myrkytystä voidaan hoitaa preussinsinisellä, joka sitoo sen kemiallisesti ja jouduttaa siten sen poistumista elimistöstä
Kotelokilpikonnat

Kotelokilpikonnat Wikispeciesissä Kotelokilpikonnat Commonsissa Kotelokilpikonnat (Terrapene) on Etelä- ja Itä-Amerikasta kotoisin oleva kilpikonnasuku. Myös Cuora-suvun rasiakilpikonnia kutsutaan joskus, tosin virheellisesti, kotelokilpikonniksi. Terrapene-suku on kotoisin Amerikasta, Cuora-suku taas Aasiasta. Kotelokilpikonnat (engl. box turtles) kuuluvat suokilpikonnien heimoon Emydidae. Sukuun kuuluu neljä lajia. Kotelokilpikonnat ovat metsänpohjan eläimiä, ne viettävät piilottelevaa elämää kosteahkojen metsien kenttäkerroksessa. Ne pysyttelevät usein veden lähellä. Kotelokilpikonnat ovat omnivoreja, ja syövät kasvimateriaalin lisäksi etanoita, toukkia, kastematoja ja hyönteisiä. Kotelokilpikonnat ovat verraten pienikokoisia kilpikonnia, lajista riippuen suora kilven mitta on 13-20cm. Niiden erikoisuutena omnivorismin lisäksi on niiden plastronin, vatsakilven sarana, jolla ne saavat kilpensä etuaukon suljettua täysin. Tästä juontaa juurensa niiden nimikin
Luoma-aho

Koordinaatit: 63°05.286′N, 23°51.195′E Luoma-aho on kylä Alajärven kaupungin pohjoisosassa Etelä-Pohjanmaalla kantatie 68:n varrella noin kymmenen kilometriä keskustaajamasta pohjoiseen. Nimessä esiintyvä luoma-sana on maastotermi, joka tarkoittaa jyrkkäreunaista puroa tai notkelmaa. Luoma-aho muodostaa myös taajaman ja on yksi Alajärven kolmesta taajamasta. Kaupungin muut taajamat ovat Alajärven keskustaajama ja Lehtimäki. Luoma-aholla on noin 350 asukasta ja työpaikkoja noin 450. Kun Alajärven asukasmäärä on vähentynyt noin 700 asukkaalla vuosina 2008–2018, Luoma-ahon asukasmäärä on kasvanut muutamalla kymmenellä. Kylässä toimii useita metalliteollisuuden (Sandwich -elementtitehdas ja alumiini) yrityksiä. Luoma-ahon koulu aloitti toimintansa vuonna 1924. Kylässä toimii vuonna 1920 perustettu Luoma-ahon nuorisoseura. Nykyinen nuorisoseurantalo on rakennettu 1934
Frozen (albumi)

Suomen virallinen lista: 3. Frozen on metalliyhtye Sentencedin viides studioalbumi. Se julkaistiin Century Media -levy-yhtiön kautta vuonna 1998, ja sijoittui Suomen virallisella albumilistalla parhaimmillaan kolmanneksi. Albumi oli basisti Sami Kukkohovin ensimmäinen yhtyeessä. Myöhemmin vuonna 1998 Century Media julkaisi albumista rajoitetun digipak-version, joka sisältää alkuperäisen painoksen kappaleiden lisäksi neljä cover-kappaletta: "Creep" (Radiohead), "Digging the Grave" (Faith No More), "I Wanna Be Somebody" (W.A.S.P.) ja "The House of the Rising Sun" (The Animals). Samat kappaleet ovat myös albumin uusintapainoksessa. Albumin kappaleet ovat sanoituksiltaan Sentencedille tuttua melankoliaa, ja itsemurha on keskeinen aihe myös tällä levyllä. Kappaleen ”The Suicider” sanoittajaksi merkitty The Serial Self-Killer on yhtyeen kitaristi Sami Lopakka
Kingdom Hearts II

Kingdom Hearts II (jap. キングダムハーツII, Kingudamu Hātsu Tsū) on Square Enixin kehittämä ja julkaisema Kingdom Hearts -pelisarjaan kuuluva toimintaroolipeli. Peli julkaistiin PlayStation 2:lle vuonna 2005. Vuosi Kingdom Heartsin jälkeen, Sora, Aku Ankka ja Hessu ovat olleet unessa, jotta heidän muistonsa saataisiin korjattua. Samaan aikaan Roxas, oman muistinsa menettänyt Soran ei-kukaan, viettää kesälomansa ystäviensä Haynerin, Pencen ja Oletten kanssa Twilight Townissa, joka on pelkkä DiZin ja "Ansemiksi" itsensä muuttaneen Rikun simuloima versio oikeasta Twilight Townista. Kuitenkin Organisaatio XIII:n ei-ketkään yrittävät Axelin, Organisaation jäsenen VIII ja Roxasin entisen parhaan ystävän, johdolla pilata DiZin aikeet. Roxasin oltua simuloidussa kaupungissa 6 päivää, hän saa tietää totuuden itsestään ja että hänen yhdistyttävä takaisin Soraan voidakseen saada tämän muistot täysin palautumaan. Lopulta Roxas suostuu ja saa Soran heräämään. Todellisessa Twilight Townissa Sora, Aku ja Hessu tapaavat kuningas Mikin, joka lähettää heidät entisen opettajansa, mestari Yen Sidin luokse. Yen Sid kertoo ei-keidenkään olevan pelkistä ruumiista ja sieluista koostuvia olentoja. Vahvan sydämen omaava jakautuu sydämensä menettäessään sydämettömäksi ja ei-keneksikään. Lisäksi hän kertoo Organisaatio XIII:sta, joka kontrolloi heikompia ei-ketään
Vietnamin lippu

Vietnamin lippu otettiin käyttöön 30. marraskuuta 1955, jolloin siitä tuli silloisen Pohjois-Vietnamin lippu. Vuosina 1945–1955 lippu oli samanlainen, mutta siinä oli suurempi tähti. Lippu jäi käyttöön Pohjois- ja Etelä-Vietnamin yhdistyttyä Vietnamin sosialistiseksi tasavallaksi. Lipun sivujen suhteet ovat 2:3. Sen keskellä oleva viisisarkainen tähti symboloi Vietnamin Kommunistisen puolueen valtaa. Tähden viisi sakaraa edustavat työläisiä, talonpoikia, sotilaita, älymystöä ja kauppiaita. Punainen tausta kuvaa vallankumousta ja siinä vuodatettua verta. Lipun suunnitteli kommunistivallankumouksellinen Nguyen Huu Tien.
Halvaus

Halvaus eli paralyysi tarkoittaa yhden tai useamman lihasryhmän toiminnan täydellistä pysähtymistä. Halvauksen aiheuttavia sairauksia on laaja joukko. Tavallisimpia halvauksen aiheuttajia (ei yleisyysjärjestyksessä) ovat aivoinfarkti, ohimenevä aivoverenkiertohäiriö, polyneuropatiat, MS-tauti, hermopinne, aivoverenvuoto, aivokasvaimet, hermojuurivaurio (esimerkiksi iskiaksen takia), sydänhalvaus ja selkäydinvamma. Muita mahdollisia halvauksen aiheuttajia ovat muun muassa ALS-tauti, Guillain-Barrén oireyhtymä, polio sekä erilaiset tapaturmat. Osa halvauksen aiheuttamista tiloista voi korjaantua.
Kuivasjärvi (täsmennyssivu)

Kuivasjärvi on usean paikan tai vesialueen nimi:
Kuivasjärvi (Oulu)

Kuivasjärvi on järvi Oulun kaupungin pohjoisosassa Linnanmaan, Kuivasjärven, Kaijonharjun ja Ritaharjun kaupunginosien alueella. Matalan järven pituus on itä–länsisuunnassa 1,9 kilometriä ja leveimmältä kohdaltaan järvi on 0,8 kilometriä leveä, pinta-alan ollessa 82 hehtaaria. Järvialtaan keskisyvyys on 1,45 metriä. Kuivasjärvi on tärkeä lintuvesi. Järvi jakaantuu suurempaan läntiseen altaaseen sekä pienempään itäiseen altaaseen. Läntinen osa eli varsinainen Kuivasjärvi on matala, ja sen suurin pituus itä–länsisuunnassa on noin 1,4 kilometriä. Järven itäistä allasta, Kaijonlahtea, erottaa pääaltaasta maapenkereelle rakennettu jalankulun ja pyöräilyn väylä. Pengerryksessä on yksi silta-aukko veden virtausta varten. Kuivasjärvi on Kuivasojan vesistön alempi järvi, perustasossaan 12 metriä merenpinnan yläpuolella. Ylempänä, 12,8 m merenpinnasta oleva Pyykösjärvi laskee vetensä Kuivasjärven itäosan Kaijonlahteen Laholaisojana, joka on suurin Kuivasjärveen tulevista ojista. Toiseksi suurin on järven pääaltaaseen laskeva Ahvenoja, joka on kuivatettujen Ison Ahvenjärven ja Pienen Ahvenjärven entinen laskuoja. Muut Kuivasjärveen tulevat vedet ovat peräisin lähinnä ympäröivien alueiden kuivatusojista
Benedictus XIV

Benedictus XIV (31. maaliskuuta 1675, Bologna – 3. toukokuuta 1758, Rooma), syntymänimeltään Prospero Lorenzo Lambertini, toimi paavina 17. elokuuta 1740 – 3. toukokuuta 1758. Benedictus syntyi aatelisperheeseen Bolognassa, joka oli siihen aikaan Kirkkovaltion suurin kaupunki. Konklaavi, joka valitsi hänet paaviksi, oli koolla kuusi kuukautta. Benedictuksen on väitetty sanoneen kardinaaleille: "Jos haluatte valita pyhimyksen, valitkaa valtiomies Gotti, jos rehellisen miehen, valitkaa minut". Hänen paaviutensa alkoi suurten vaikeuksien saattelemana. Nämä johtuivat pääasiassa katolisten maiden ja paavinistuimen keskinäisestä kiistelystä siitä, tulisiko oikeus piispojen nimittämiseen kuulua hallituksille vai kirkolle.lähde? Paavina Benedictus toimi erittäin aktiivisesti: Hän muun muassa uudisti pappien koulutusta, kirkon pyhimyskalenteria ja useita paavillisia instituutioita. Ehkä tärkein Benedictus XIV:n uudistus oli lähetystyön lakien voimaansaattaminen kahdella paavin bullalla (käskykirjeellä): Ex quo singularilla ja Omnium solicitudinumilla
Kuivasjärvi (Parkano)

Kuivasjärvi  on Pirkanmaalla Parkanossa Kuivasjärven kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen, jonka keskusjärvi se on. Kuivasjärven ympäristö muodostaa Kuivasjärven lähialueen, jonka sadanta päätyy suoraan järveen. Järven pituus on 7,1 kilometriä, leveys 1,8 kilometriä ja sen pinta-ala on 637 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanon keskustasta 12 kilometriä pohjoiseen ja se jää valtatien 3 ja Tampere–Seinäjoki-radan väliin. Suurin laskujoki on Vatajanjoki, joka laskee Vatajanjärvestä. Muita laskuojia ovat pohjoiseen laskeva Luoma eli Vääräjoki, jonka valuma-alueella sijaitsee Liesilampi, idästä laskeva Kakkurinlammen laskuoja, eteläpuolelta laskeva Nivusjärven valuma-alueen laskuoja sekä kahden lammen, nimittäin Kivilammen ja Lokalammen, omat laskuojat. Monet pikkuojat tuovat suo-ojien vettä ja myös muutamilta pelloilta laskee järveen pieniä ojia. Valuma-alueen pinta-alasta noin 30 % on suota, joista pieni osuus on turvetuotannossa. Yli puolet valuma-alueesta on metsää ja noin 10 % on peltoa. Järven oma laskujoki on Kuivasjoki, joka lähtee järven eteläpäästä Nivuslahden vierestä. Saaria on 15, vain yksi on yli hehtaarin kokoinen ja 13 saarta on alaltaan aarin ja hehtaarin väliltä. Suurin saari on Saarelansaari, joka on 650 metriä pitkä ja 300 metriä leveä, ja sillä on kaksi vapaa-ajan asuntoa
Christine de Pisan

Christine de Pisan eli Christine de Pizan (1364 Venetsia – 1430 Poissyn luostari) oli ranskalainen, tosin alkuperältään italialainen filosofi ja runoilija. Yleisesti Christine de Pisan todetaan olleen ensimmäinen nainen, ainakin ranskalainen nainen, joka elätti itsensä ja perheensä ammattimaisella kirjoittamisella. Hänen oppineisuutensa erottaa hänet ajankohdan muista kirjailijoista, miehistä sekä naisista. Hän kävi useita vuosia oikeustaistelua saadakseen haltuunsa hänelle kuuluvan perinnön. Tämän tähden hän alkoi kirjoittaa ansaitakseen elantonsa. Hän kirjoitti poliittisia ja filosofisia tutkielmia, kuten myös runokokoelmia. Hän oli hyvin poliittinen kirjailija, ja hän vetäytyi luostariin elämänsä loppuvaiheessa, ja siellä hän kirjoitti teoksensa Ditié de Jeanne d'Arc. Hän kirjoitti myös teokset Cent ballades d'amant et de dame sekä La Cité des dames. Pääosa hänen teoksistaan syntyi vuosina 1400–1418. Cristine de Pisan syntyi Venetsiassa noin vuonna 1364, ja hän seurasi isäänsä, joka oli arvostettu lääkäri ja Bolognan yliopistossa luennoinut Tommaso de Benvenuto sa Pizzano. Ranskan kuningas Kaarle V oli kutsunut isän Pariisiin vuonna 1368. Christine sai kuninkaan hovissa nuorelle aatelisneidolle tarkoitetun kasvatuksen, ja hän aloitti lyhyiden lyyristen runojen kirjoittamisen
Kuivasjärven rautatieasema

Kuivasjärvi (lyh. Kis) on Suomen rataverkon liikennepaikka Parkanossa rataosalla Tampere–Seinäjoki. Se sijaitsee Kuivasjärven kylän itäpuolella Parkanon kaupungin keskustasta noin 18 kilometriä pohjoiseen. Liikennepaikalla ei ole henkilöliikennettä, ja sitä käytetään junien kohtaamisiin. Liikennepaikan ratapiha muodostuu kahdesta kohtausraiteesta, yksi pääraiteen molemmin puolin. Lisäksi ratapihan itäreunalla on lyhyt kuormausraide. Sivuraiteilla suurin sallittu nopeus on pitkien vaihteiden vuoksi 80 km/h. Varsinaista asemarakennusta ei ole, ainoastaan laitetila ratapihan pohjoispäässä. Liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä Tampereen asemalta käsin.