nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Edmund Hillary

Edmund Percival Hillary (20. heinäkuuta 1919 Auckland, Uusi-Seelanti – 11. tammikuuta 2008 Auckland, Uusi-Seelanti) oli uusiseelantilainen vuorikiipeilijä ja tutkimusmatkailija, joka tuli kuuluisaksi valloitettuaan yhdessä šerpa Tenzing Norgayn kanssa maailman korkeimman vuoren Mount Everestin vuonna 1953 ensimmäisinä ihmisinä maailmassa. Edmund Hillary syntyi Aucklandissa Uudessa-Seelannissa 20. heinäkuuta 1919 ja varttui Tuakaun kylässä Aucklandista etelään. Hänellä oli isosisko ja pikkuveli. Hillary oppi isältään mehiläishoidon, ja 15-vuotiaana hän työskenteli jo isänsä mehiläistarhassa. Toisen maailmansodan sytyttyä Hillary yritti värväytyä navigaattoriksi Uuden-Seelannin kuninkaallisiin ilmavoimiin. Hänen isänsä oli kuitenkin hankkinut hänelle vapautuksen armeijasta hänen mehiläistyönsä vuoksi. Perhe omisti jo 1600 mehiläispesää. Vuonna 1944 Hillary haki uudelleen ilmavoimiin ja pääsi sinne. Hänet lähetettiin koulutuksen jälkeen Salomonsaarille
Kuorevesi

vaakuna sijainti Kuorevesi on Pirkanmaan maakunnassa sijainnut entinen Suomen kunta, jossa oli 2 800 asukasta vuonna 2000. Vuoden 2001 alussa toteutuneessa kuntaliitoksessa Kuorevesi liittyi Keski-Suomen puolella sijaitsevaan Jämsän kaupunkiin. Muodollisesti Jämsä ja Kuorevesi muodostivat uuden Jämsän kaupungin. Kuoreveden naapurikunnat olivat Juupajoki, Jämsä, Jämsänkoski, Keuruu, Längelmäki, Mänttä ja Vilppula. Aiemmin naapurikuntiin kuului myös Koskenpää, joka liitettiin Jämsänkoskeen vuonna 1969. Kuoreveden vaakunan suunnitteli Olof Eriksson ja se vahvistettiin vuonna 1952. Kuoreveden asutus on keskittynyt Hallin taajamaan ja kunnan kahtia jakavan Kuoreveden rannalle. Kunnan hallintokeskus siirtyi Suinulan kylästä Halliin vuonna 1969. Hallista on matkaa Mänttään ja Jämsään kumpaankin runsaat 20 kilometriä, Tampereelle 105 kilometriä ja Jyväskylään 95 kilometriä. Kuoreveden kirkko on rakennettu rakennusmestari Matti Åkerblomin johdolla vuonna 1779. Tyyliltään kirkko kuuluu 1700-luvun keskisuomalaisten tornikirkkojen ryhmään, mutta siinä on piirteitä myös lounaissuomalaisista kirkoista. Kirkossa on kolme kelloa, joista vanhimman kuningatar Kristiina lahjoitti pitäjän ensimmäiselle kirkolle vuonna 1648
Nostradamus

Michel de Nostredame (latinankielinen kirjailijanimi Nostradamus; 14. joulukuuta 1503 Saint-Rémy-de-Provence, Ranska – 2. heinäkuuta 1566 [juliaaninen kalenteri] Salon-de-Provence, Ranska) oli ranskalainen lääkäri, astrologi ja ennustaja. Hänen monitulkintaisissa nelisäkeisten runojen kokoelmissaan on satoja ennustuksia, joista on väitetty löytyvän viittauksia myöhempiin maailmanhistoriallisiin tapahtumiin. Michel de Nostredame, myöhemmin kirjailijanimeltään Nostradamus, syntyi 14. joulukuuta 1503 Saint-Rémy-de-Provencessa, Etelä-Ranskassa perheensä esikoiseksi. Hänen juutalaissyntyiset vanhempansa, menestynyt notaari Jacques de Nostredame ja tämän vaimo Renée olivat joutuneet kääntymään katolisuuteen kaksi vuotta aiemmin kuninkaan määräyksestä, ja he kastoivat myös lapsensa. Ennen koulun aloittamista Micheliä opetti hänen äidinisänsä ja tämän kuoltua isänisä. Sen jälkeen poika lähetettiin kouluun Avignoniin. Siellä hän luki kielioppia, filosofiaa ja retoriikkaa, ja hänen kerrottiin olleen erityisen kiinnostunut astrologiasta. Avignonin koulun jälkeen Nostradamus lähetettiin 19-vuotiaana opiskelemaan lääketiedettä arvostettuun Montpellier’n yliopistoon. Hän luki alemman tutkinnon kolmessa vuodessa, mutta joutui lykkäämään tohtorintutkintoa ruttoepidemian puhjettua eteläisessä Ranskassa vuonna 1525
Renny Harlin

Betoni-Jussi elämäntyöstä (1991)Independent Spirit Award (1992)Bridging the Borders Award (2011) Renny Lauri Mauritz Harlin (vuoteen 1985 tai 1987 Harjola; s. 15. maaliskuuta 1959 Riihimäki) on suomalainen elokuvaohjaaja ja -tuottaja. Harlin ohjasi esikoiselokuvansa Jäätävä polte (1986) Suomessa ja siirtyi sen jälkeen ohjaamaan lähes 30 vuodeksi Hollywoodiin. Toimintaelokuvistaan tunnetun Harlinin tunnetuimpia ohjaustöitä ovat muun muassa Painajainen Elm Streetillä 4 – Unien valtias, Die Hard 2 – vain kuolleen ruumiini yli, Cliffhanger – kuilun partaalla ja Deep Blue Sea. 2010-luvulta alkaen Harlin on ohjannut elokuvia muun muassa Kiinassa ja Suomessa. Hän on ohjannut myös televisiosarjojen jaksoja. Harlinin ohjaamat elokuvat ovat tuottaneet vuoteen 2021 mennessä maailmanlaajuisesti yli 1,2 miljardia dollaria. Renny Harlinin vanhemmat olivat Riihimäen sairaalan ylilääkäri, lääketieteen lisensiaatti Oiva Harjola ja sairaanhoitaja Liisa Koskiluoma. Harlinilla on isosisko Tuire Harjola sekä velipuoli ja siskopuoli isänsä edellisestä avioliitosta. Harlinin vanhemmilla oli 24 vuoden ikäero, ja Oiva-isä oli jo 62-vuotias pojan syntyessä, minkä Renny on kertonut nolostuttaneen ja vaivanneen häntä paljon lapsena. Harlinin Oiva-isä oli suomalaistanut alkuperäisen Harlin-sukunimensä 1930-luvulla Harjolaksi, josta tuli myös Rennyn sukunimi
Bonobo

Erittäin uhanalainen  Pan paniscusSchwarz, 1929 Bonobo Wikispeciesissä Bonobo Commonsissa Bonobo, myös kongonsimpanssi tai kääpiösimpanssi, (Pan paniscus) on afrikkalainen ihmisapinalaji, joka on simpanssin ohella ihmisen lähin sukulainen (ks. simpanssit). Bonobon lihaksisto on kuitenkin lähempänä ihmisen lihaksistoa kuin simpanssin lihaksisto. Se tarkoittaa, että bonobo on lähimpänä elävää ihmisen kantalajia. Ihmisellä ja bonobolla on 98,7 prosentin DNA:n yhteneväisyys, ja eräs DNA:n 1,6 prosentin osuus ihmisellä on yhtenevä bonobon kanssa, mutta ei simpanssin kanssa. Bonobo on yksi viimeisimpinä löydetyistä suurista nisäkäslajeista. Bonobo nimettiin omaksi lajikseen vasta vuonna 1929. Siihen asti sitä pidettiin samana eläimenä kuin simpanssia. Simpanssista eroavia piirteitä ovat kuitenkin kävely pystyasennossa, matriarkaalinen kulttuuri sekä seksuaalisen kanssakäymisen huomattava rooli bonoboyhteisöissä. Vaikka bonoboa kutsutaan kääpiösimpanssiksi, se ei ole juuri sukulaistaan pienikokoisempi mutta kylläkin kevytrakenteisempi. Bonobon suurin pituus on 115 senttimetriä ja uroksen paino keskimäärin 35–50 kiloa. Naaras on urosta hieman pienempi ja painaa keskimäärin 30–40 kiloa
Mont Blanc

Mont Blanc nähtynä Aostan laaksosta. muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa Mont Blanc (ital. Monte Bianco), joka tunnetaan myös nimellä ”La Dame Blanche”, on Alppien korkein huippu (4 810,90 m). Se sijaitsee Italian ja Ranskan rajalla. Huippu on osa suurempaa Mont Blancin massiivia, joka käsittää useita 4 000 metrin korkeuden ylittäviä huippuja. Ranskan puolella Mont Blancille pääsee nousemaan Chamonix’n hiihtokeskuksesta. Italian puolella lähin keskus on Courmayeur. Suosittu näköala Mont Blancille ja muualle Mont Blancin massiiviin sijaitsee Aiguille du Midin huipulla (3 842 m), jonne pääsee köysihissillä joko Chamonix’sta tai Italian puoleiselta Punta Helbronnerin (3 462 m) huipulta, jonne taas nousee köysihissi Courmayeurin La Palud’sta. Vuonna 1965 valmistunut 11,6 kilometriä pitkä Mont Blancin tunneli kulkee vuoren alla Courmayeurin ja Chamonix’n välissä ja on yksi tärkeimmistä kulkureiteistä Alppien välisessä liikenteessä. Mont Blancin korkeus vaihtelee huipulla olevan jääpeitteen paksuuden mukaan, joka saattaa ajoittain olla jopa 23 metriä. Syyskuussa 2007 Mont Blancin korkeudeksi mitattiin 4 810,90 metriä. Ensimmäisen kerran Mont Blancin huipulle kiipesivät Jacques Balmat ja Michel Paccard 8
Hispaniola

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa Hispaniola (esp. La Española, haitiksi Ispayola, ransk. Hispaniola) on Karibian toiseksi suurin saari. Se kuuluu Isoihin-Antilleihin, ja se jakaantuu poliittisesti Haitin ja Dominikaanisen tasavallan valtioihin. Hispaniolan saaren pinta-ala on 76 200 neliökilometriä ja asukasluku noin 21 miljoonaa. Hispaniola sijaitsee Atlantin ja Karibianmeren välissä Karibian saariketjun keskellä noin 960 kilometriä Floridasta kaakkoon ja vajaat 500 kilometriä Etelä-Amerikasta pohjoiseen. Lännessä on Kuuba ja idässä Puerto Rico. Hispaniolaa halkoo kahdeksan vuoriketjua, joista suurin on Cordillera Central/Massif du Nord. Saaren pisin joki on Río Yaque del Norte ja suurin järvi Lago Enriquillo, kumpikin Dominikaanisen tasavallan puolella. Korkein vuori Pico Duarte nousee 3 175 metrin korkeuteen. Hispaniolalla on trooppinen, kuuma ja kostea ilmasto. Keskilämpötila on 26 °C
Demokritos

Demokritos (m.kreik. Δημόκριτος, n. 460–370 eaa.) oli antiikin kreikkalainen esisokraatikkoihin lukeutunut filosofi, joka oli kotoisin Abderasta, Traakiasta. Hänet tunnetaan atomiopin kehittäjänä yhdessä Leukippoksen kanssa. Demokritoksesta itsestään tiedetään vain vähän. Hän oli kotoisin Abderasta, mikä oli myös muun muassa Protagoraan kotipaikka, vaikkakin hänet mainitaan myös Miletoksen kansalaisena. Hänen isänsä nimenä mainitaan Hegesistratos, Athenokrites ja Damasippos. Demokritos sanoo itse olleensa vielä nuori silloin, kun Anaksagoras oli jo vanha, toisin sanoen n. 430-luvulla eaa. Hänen on yleensä katsottu eläneen merkittävän vanhaksi, jopa yli satavuotiaaksi
Muurmannin legioona

Muurmannin legioona oli brittien värväämä joukko-osasto, joka muodostui Suomen sisällissodan aikana Neuvosto-Venäjän puolelle paenneista punakaartilaisista. Se taisteli yhdessä brittien kanssa muun muassa Suomen hallituksen lähettämää Vienan retkikuntaa vastaan Petsamossa ja pohjoisessa Itä-Karjalassa vuonna 1918. Lehdistössä käytettiin nimitystä ”Holstin jääkärit”, ja pilkan kärki suuntautui ulkoministeri Rudolf Holstiin, joka oli allekirjoittanut valkoiselta puolelta aseellisella toiminnalla haltuun otettujen alueiden palautussopimuksen. Brittijoukot olivat nousseet maihin pohjoisessa miehittämään Arkangelia ja Muurmannin rataa Venäjän sisällissodan aikana estääkseen satamiin ensimmäisen maailmansodan aikana laivattujen tarvikkeiden joutumisen saksalaisten ja heidän kanssaan Brest-Litovskin rauhansopimuksen tehneiden bolševikkien puna-armeijan käsiin. Muurmannin legioonan poliittinen neuvonantaja oli brittiarmeijan everstiluutnantin arvoiseksi nimitetty entinen senaatin puhemies ja Suomen sisällissodan punaisten johtohahmo, maanpetossyytettä Venäjälle paennut Oskari Tokoi. Hän, kuten muutkin legioonalaiset, ajautui Muurmannin legioonaan jouduttuaan huonoihin väleihin sekä Moskovan että Pietarin alueen suomalaiskommunistien, esimerkiksi Rahjan veljeksien ryhmittymän kanssa. Legioonan johtajaksi kohosi entinen punakaartin Tampereen rintaman ylipäällikkö Verner Lehtimäki, joka sai brittiarmeijan everstin arvon. Pääpaikkaansa Knäsöissä pitäneeseen legioonaan ilmoittautui kesäkuussa 1918 1 500 suomalaista, joista ensi vaiheessa vain kenttäkelpoisin kolmasosa hyväksyttiin palvelukseen. Suurimmillaan Muurmannin legioona oli helmikuussa 1919, jolloin legioonan miesvahvuus oli 1 200 ja taisteluvahvuus 900 miestä. Legioonalaiset saivat brittiläisen asepuvun, varustuksen ja sotilaskoulutuksen. Brittien vetäytyessä Muurmannin legioona laivattiin Britanniaan, josta suurin osa miehistä palasi Suomeen. Suomen valtionrikosoikeuden tutkittua asian suurin osa legioonan jäsenistä vapautettiin Britannian vaatimuksesta
Absintti

Absintti on väkevä alkoholijuoma, jota valmistetaan rypäle- tai viljaperäisestä alkoholista ja useista tietyistä yrteistä, joista tärkeimmät ovat anis, fenkoli ja koiruoho (Artemisia absinthium). Juoma oli hyvin suosittua etenkin Sveitsissä ja Ranskassa 1800-luvulla. Pelot koiruohon epäterveellisyydestä aiheuttivat juoman kieltämisen sadaksi vuodeksi. Nykyisin juomaa saa jälleen valmistaa ja myydä. Absintti on yleensä väriltään vaaleanvihertävää, josta se on saanut lempinimensä "vihreä keiju". Koiruohon ja aniksen (joka on usein korvattu osittain tähtianiksella) lisäksi absintti sisältää Firenzen fenkolia, iisoppia, sitruunamelissaa ja silkkimarunaa (Artemisia pontica). Eri absinttiresepteihin sisältyy monia muitakin yrttejä, kuten korianteria. Silkkimarunaa käytetään vihreiden absinttien värjäysvaiheessa. Aniksen maku on yleensä miedompi kuin esimerkiksi pastiksessa, koska tähtianiksen osuus on vähäisempi. Käytettyjen yrttien korkea laatu on ensiarvoisen tärkeää saadun absintin laadun kannalta. Esimerkiksi fenkolin eri lajikkeista vain jotkut ovat soveltuvia, vaikkakin maallikon kannalta varsin samanlaisia. Anis (Pimpinella anisum) tuodaan usein Espanjasta tai Lähi-idästä
American Hockey League

American Hockey League eli AHL on Pohjois-Amerikassa pelattava jääkiekon ammattilaissarja. Sarjassa on 32 joukkuetta. AHL:n pelaajamateriaali koostuu nuorista pelaajista, jotka ovat sarjassa kehittymässä NHL:ää varten sekä kokeneemmista pelaajista, joille ei ole NHL-joukkueessa tarjolla sopivaa roolia. AHL:n säännöt tukevat nuorten pelaajien kasvatusprosessia siten, että kunkin joukkueen pelaavassa kokoonpanossa saa olla korkeintaan viisi veteraania (tässä tapauksessa tarkoittaa yli 250 ammattilaisottelua pelannutta pelaajaa). AHL on perustettu vuonna 1936. AHL:n voittanut joukkue palkitaan Calder Cupilla. AHL:n runkosarjassa pelataan kaudella 2023-2024 72 ottelua. Runkosarjan jälkeen pelataan konferenssin sisäiset pudotuspelit. Itäisen ja läntisen konferessin voittajat kohtaavat Calder Cupissa, joka pelataan paras seitsemästä -järjestelmällä (tarvitaan neljä voittoa). Liigan hallitseva mestari kaudelta 2022–2023 on Hershey Bears, joka on NHL-seura Washington Capitalsin farmijoukkue. AHL-kauden päätteeksi jaetaan joukkueille ja pelaajille seuraavat palkinnot:
Transilvania

Transilvania (rom. Ardeal tai Transilvania, unk. Erdély, saks. Siebenbürgen) on historiallinen alue ja suuriruhtinaskunta, joka kattaa nykyisen Romanian keskiosat. Transilvania on kuvitteellisen kreivi Draculan kotipaikka, ja monet vampyyrimyytit liitetään alueeseen. Transilvanian erottavat eteläisestä Valakiasta Transilvanian Alpit, idässä Moldaviasta ja Bukovinasta Itä-Karpaatit. Transilvania on 305–488 metriä korkeaa ylätasankoa, josta vedet virtaavat Tonavaan Mureș- ja Someșjokien kautta. Suurimpia kaupunkeja ovat Cluj-Napoca, Brașov ja Sibiu. Transilvania on Romanian kehittyneintä seutua, jossa on myös runsaita mineraalivaroja ja metsää. Transilvanian 7,3 miljoonanlähde? väestöstä pääosa on romanialaisia, ja merkittäviä vähemmistöjä ovat unkarilaiset (1,4 miljoonaa), romanit ja saksalaiset (200 000). Transilvania oli aikoinaan Daakian keskus. Rooman keisari Trajanus valloitti Daakian vuosien 101–102 ja 105–106 sodissa
Huuhaa

Huuhaa on sana, jota käytetään perättömistä, epätieteellisistä väitteistä ja uskomuksista. Suomessa Skepsis ry myöntää vuosittain Huuhaa-palkinnon taholle, joka on vakiinnuttanut näennäistieteiden asemaa. Sanan taustalla on englannin slangisana hoo-ha ’meteli, hässäkkä, kohu’, jonka alkuperästä sanakirjat eivät ole yksimielisiä. Suomessa huuhaasta on puhuttu ainakin 1970-luvulta alkaen. Huuhaasta puhutaan esimerkiksi yliluonnollisten ilmiöiden, ufojen, horoskooppien, kummitusten, ennustamisen, uskomuslääkinnän ja muun taikauskon yhteydessä. Huuhaan vastakohdaksi asetetaan kriittinen ajattelu ja itseään korjaava tieteellinen menetelmä.
Pjotr Tšaikovski

Pjotr Iljitš Tšaikovski (ven. Пётр Ильи́ч Чайко́вский, kuuntele ääntämysⓘ (ohje)) ; (7. toukokuuta (J: 25. huhtikuuta) 1840 Votkinsk (nyk. Udmurtia) – 6. marraskuuta (J: 25. lokakuuta) 1893 Pietari, Venäjän keisarikunta) oli venäläinen romantiikan ajan säveltäjä. Hän oli Venäjän tunnetuimpia ja 1800-luvun merkittävimpiä säveltäjiä. Hänen kunniakseen järjestetään Moskovassa joka neljäs vuosi Kansainvälinen Tšaikovski-kilpailu. Tšaikovskin kuuluisimpia teoksia ovat muun muassa kuusi sinfoniaa, baletit Joutsenlampi, Prinsessa Ruusunen ja Pähkinänsärkijä, kymmenen oopperaa, joista tunnetuimpia Jevgeni Onegin ja Patarouva, kolme pianokonserttoa, viulukonsertto ja orkesterialkusoitto Vuosi 1812. Pjotr Iljitš Tšaikovski syntyi sotilastaustaiseen perheeseen. Hänen vanhempansa olivat everstiluutnantti, vuori-insinööri Ilja Petrovitš Tšaikovski (1795–1880), joka työskenteli paikallisen raudanvalmistamon johtajana ja tämän toinen vaimo, 18 vuotta nuorempi saksalais-ranskalainen Aleksandra Andrejevna Assier (1812–1854)
Meteorisironta

Meteorisironta (engl. Meteor scatter) on etenemismuoto, jossa radioaalto heijastuu ylemmässä ilmakehässä palaneiden meteorien jättämistä ajallisesti yleensä lyhytkestoisista ionisoituneista vanoista. Meteorisirontaa voidaan käyttää mm. radioamatööriyhteyksiin erityisesti VHF-alueella. Meteorisirontayhteydet ovat yleisimpiä meteoriparvien aikaan.
Gregory Bateson

Gregory Bateson (9. toukokuuta 1904 Grantchester, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta – 4. heinäkuuta 1980 San Francisco, Yhdysvallat) oli brittiläinen monialainen tutkija. Hän oli muun muassa kulttuuriantropologi, psykologi, sosiologi, tietoteoreetikko, kyberneetikko, kielentutkija ja oppimistutkija. Hänen kuuluisimmat teoksensa olivat Steps to an Ecology of Mind (1972) ja Mind and Nature (1980). Vuonna 1956 Batesonista tuli Yhdysvaltain kansalainen. Bateson on erityisen kuuluisa kehittämästään kaksoissidonnaisuusteoriasta (skitsofrenia). Hänen muita keskeisiä tutkimusteemojaan olivat muun muassa sosiaalinen vuorovaikutus, oppiminen ja kommunikaatio sekä ryhmien väliset suhteet ja -kulttuurierot. Bateson edusti tutkimuksessaan relationistista lähestymistapaa. Gregory Bateson oli tunnetun geneetikon William Batesonin (1861–1926) poika ja kulttuuriantropologi Margaret Meadin puoliso. Gregory Bateson valmistui antropologiksi, mutta hänen tuotantonsa sisältää myös biologisia ja etologisia kirjoituksia. Bateson työskenteli useissa eri yliopistoissa uransa aikana, mutta kaihtoi sitoutumista koulukuntiin ja vakiintuneisiin tutkimusohjelmiin
M. A. Numminen

Mies Mauri Antero Numminen (s. 12. maaliskuuta 1940 Somero) on suomalainen muusikko, taiteilija ja kulttuurin monitoimimies. Numminen asuu nykyään Helsingissä ja Lempäälässä. Numminen on toiminut uransa aikana muun muassa laulajana, säveltäjänä, sanoittajana, kirjailijana, runoilijana, näyttelijänä, tuottajana ja lyhytelokuvien ohjaajana. Lastenlaulut, joita hän on esittänyt usein Gommi-jänishahmona, ovat mahdollisesti tunnetuin osa hänen tuotannostaan, mutta sävellyksiin kuuluu myös paljon epäsovinnaiseen tyyliin tehtyä populaarimusiikkia sekä taidemusiikkia. M. A. Numminen varttui Somerolla, missä hänen isänsä Paavo Numminen oli edistysmielistä osuustoimintaa edustaneen Osuusliike Oraksen toimitusjohtajana, ja kävi koulunsa Someron yhteiskoulussa, jossa opettajina olivat muiden muassa esperantisti ja vapaan kasvatuksen kannattaja Joel Vilkki ja murreperinteen kerääjä Tapio Horila. Vuosina 1958–1960 Numminen toimi silloin tällöin somerolaisen Unto Monosen yhtyeessä rumpalina. Hänen ensimmäinen oma yhtyeensä oli Viisi vierasta miestä, jossa olivat mukana Nummisen koulutoverit Tommi Parko, Kullervo Aura, Heikki Kasari, Arto Koskinen ja Veli Verronen. Vuonna 1960 Numminen muutti Helsinkiin tavoitteenaan opiskella kansantaloustiedettä
Turun Palloseura

Turun Palloseura eli TPS on turkulainen palloilun yleisseura. Perustamishetkellä vuonna 1922 TPS oli ainoastaan jalkapalloseura, mutta vuonna 1937 mukaan liittyi myös jääkiekko ja 1995 salibandy. Mukana on ollut myös käsi- ja jääpallotoimintaa. Käsipallossa seura on saavuttanut SM-kultaa vuonna 1944. Jääpallon SM-sarjassa seura käväisi 1932. Jääkiekossa TPS on pelannut monta vuotta pääsarjatasolla menestyen hyvin. Jalkapallossa joukkue nousi takaisin Suomen korkeimmalle sarjatasolle Veikkausliigaan kaudella 2017 vietettyään kaksi kautta Ykkösessä. Tuoreempi salibandypuoli pelasi kaudella 2007–2008 myös salibandyn pääsarjaa historiansa ensimmäistä kertaa. Turun Palloseura pelaa jalkapalloa Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Ykkösessä. Seura on voittanut kaikkiaan kahdeksan Suomen mestaruutta, kolme Suomen Cupia ja yhden Liigacupin. Naisten edustusjoukkue pelaa Kansallisessa liigassa. Turun Palloseuran jääkiekkotoiminta alkoi vuonna 1937
Lähioikeudet

Lähioikeudet eli tekijänoikeuden lähioikeudet ovat tekijänoikeutta lähellä olevia oikeuksia, joista säädetään Suomen tekijänoikeuslain 5. luvussa. Niillä suojataan esittäviä taiteilijoita ja heidän esityksiään, äänitetuottajia ja kuvatallenteen tuottajia, luetteloiden valmistajia, radio- ja televisioyrityksiä ja valokuvaajia. Tällaisia lähioikeuksia kutsutaan joskus myös naapurioikeuksiksi. Lähioikeussuoja ei sulje pois varsinaista tekijänoikeussuojaa, jos kyse on teoksesta. Luettelo, taulukko ja tietokanta voivat saada varsinaista tekijänoikeussuojaa suppeampaa luettelosuojaa, joka on kansallinen suojamuoto. Luettelon suoja on voimassa 15 vuotta työn valmistumisesta tai kun on kulunut 15 vuotta työn saattamisesta yleisön saataville. Luettelojen ja tietokantojen suojaamisella pyritään antamaan turvaa kokoomatyön valmistamisen vaatimille inhimillisille, teknisille ja taloudellisille panostuksille (investointien suojaaminen). Valokuvaajan tuotoksia ja kopioita suojaa lähioikeus mahdollisen tekijänoikeuden lisäksi. Muita lähioikeuden piiriin kuuluvia ovat esimerkiksi videointi teatteriesityksestä, ääninauhoitus konsertista, äänitallenteiden tuotanto ja julkaisu, kuvatallenteen tuotanto ja julkaisu sekä radio- ja televisiotoiminta. Näiden oikeuksien suoja-ajat lasketaan esitys-, tallentamis-, julkaisemis-, lähetys- tai valmistamisvuodesta. Esitys ja julkaisematon tallennettu teos saa tekijänoikeussuojaa 50 vuoden ajaksi
Kaarle I (Liechtenstein)

Kaarle I (Karl; 30. heinäkuuta 1569 – 12. helmikuuta 1627) oli ensimmäinen ruhtinas Liechtensteinin suvussa (hän ei kuitenkaan hallinnut nykyisen Liechtensteinin ruhtinaskunnan aluetta). Protestanttina syntynyt Kaarle kääntyi katolilaiseksi vuonna 1599, minkä ansiosta hänet nimitettiin nopeasti korkeisiin valtion virkoihin. Vuonna 1608 Habsburgin arkkiherttua Matthias antoi Kaarlelle perinnöllisen ruhtinaan arvonimen hänen oltuaan Matthiaksen puolella Habsburgin veljesten kiistoissa. Oltuaan vähän aikaa poissa politiikasta Kaarle otti sleesialaisen Troppaun herttuakunnan haltuunsa vuonna 1614. Vuonna 1622 Troppauhun liitettiin Jägerndorfin herttuakunta, jolloin alue muodosti ruhtinaan arvolle sopivan läänityksen. Böömin kapinoiden aikana Kaarlelle annettiin tehtäväksi pidättää ja teloittaa kapinallisia, joilta takavarikoidun omaisuuden ansiosta Liechtensteinin suvun omaisuus kasvoi merkittävästi.
Uusi-Kaledonia

Uusi-Kaledonia (ransk. Nouvelle-Calédonie) on Ranskalle kuuluva erityisyhteisö Tyynenmeren länsilaidalla. Maantieteellisesti se on osa Melanesiaa. Uuden-Kaledonian pinta-ala on 18 575 neliökilometriä ja asukasluku on vuoden 2011 arvion mukaan 256 275. Yhteisön pääkaupunki on Nouméa. Vuoteen 1998 Uusi-Kaledonia oli Ranskan merentakainen alue, mutta se sai vuonna 1998 solmitulla sopimuksella erityisaseman ja muita alueita enemmän itsehallintoa. Uuden-Kaledonian itsenäistymisestä järjestettiin kansanäänestys marraskuussa 2018, lokakuussa 2020 ja joulukuussa 2021, joissa enemmistö äänestäjistä kannatti Ranskan osana pysymistä. Uuden-Kaledonian alue muodostuu saarista, jotka ovat Grande Terre (16 350 km²), Pinssaari (156 km²), Loyautésaaret (1 980 km²) sekä pienet Bélepsaaret. Grande Terre on noin 400 kilometriä pitkä ja 50 kilometriä leveä. Saaren jakavat osiin vuoriryhmät, joiden korkeimpia huippuja ovat Mont Panié (1 629 m) ja Mont Humbolt (1 618 m). Vuorilta laskee mereen useita jokia. Itärannikko on maastoltaan vuoristoista ja ilmastoltaan kosteaa, länsirannikko kuiva ja tasaisempi