nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Oikeustiede

Oikeusjärjestys Oikeustiede (juridiikka) on tiede, jonka tehtävänä on oikeusjärjestyksen sisällön tutkiminen ja sen systematisointi eli oikeudellisen informaation jäsentäminen hallittavaan muotoon. Tämän lisäksi oikeustieteen tehtävänä on tuottaa tulkintasuosituksia oikeudellisiin ongelmiin. Näihin tulkintasuosituksiin on puolestaan mahdollista vedota sallittuina oikeuslähteinä tuomioistuimissa. Muun tieteellisen tutkimuksen tavoin myös oikeustieteellinen tutkimus perustuu teoreettisesti yleisen filosofian perustutkimukseen. Oikeusfilosofian tutkimuskohteet ovat monin osin samat kuin esimerkiksi moraalifilosofian. Oikeustiedettä ei kuitenkaan voida pitää yhteiskuntatieteenä, sillä se tarkastelee oikeusjärjestystä normikokonaisuutena eikä yhteiskunnallisena ilmiönä. Käytännöllisellä, pragmaattisella tasolla oikeustiede jaetaan perinteisesti Yksityisoikeuteen liittyviä oikeustieteen tutkimuskohteita ovat muun muassa varallisuusoikeus, kauppaoikeus, perhe- ja jäämistöoikeus, kansainvälinen yksityisoikeus ja työoikeus. Julkisoikeuteen liittyviä ovat esimerkiksi valtiosääntöoikeus, hallinto-oikeus ja finanssioikeus. Myös rikos- ja prosessioikeus voidaan systematisoida osaksi julkisoikeutta. Lisäksi usein puhutaan oikeuden yleistieteistä, joissa oikeutta tarkastellaan muiden tieteenalojen tarjoamien välineiden avulla. Tällaisia ovat esimerkiksi kriminologia, oikeuden ja sukupuolen tutkimus, oikeusfilosofia, oikeushistoria, oikeussosiologia sekä oikeustaloustiede. Oikeustiedettä opiskelleet voivat toimia monenlaisissa tehtävissä
Oikeudenkäynti

Oikeudenkäynti (ruotsiksi rättegång) on tuomioistuimissa tapahtuvaa laissa säänneltyä menettelyä, jossa ratkaistaan oikeusriitoja ja määrätään oikeudellisia seuraamuksia tapahtuneiden rikosten johdosta. Roomalainen siviiliprosessi kehittyi yksityisasiamaisesta välimiesmenettelystä. Ensimmäinen menettelymuoto oli ns. legis actio -menettely, jossa asianosaiset esittivät vaatimuksensa tarkoin määrätyillä kaavasanoilla. Luultavasti jo vanhemman Rooman tasavallan aikana kehittyi joustavampi formulaprosessi, jossa riidan "ohjelma" tallennettiin prosessikaavaksi (formula). Formulaprosessin rinnalle ja vähitellen sen tilalle kehittyi Augustuksen ajasta alkaen keisarioikeuteen perustunut cognitiomenettely, jossa määräysvalta prosessista oli siirtynyt asianosaisilta virkatuomarille. Vanhin roomalainen rikosprosessuaalinen järjestelmä oli kansanprosessia, joka osaksi oli vapaamuotoista perheen sisäistä menettelyä. Julkisessa elämässä kuninkaalla ja konsuleilla oli aluksi ylin tuomiovalta, joka vähitellen siirtyi kansankokoukselle. Menettely kehittyi ns. questioprosessiksi, joka oli akkusatorista, julkista ja suullista. Myöhemmin keisarivallan aikana lainkäyttö virkavaltaistui ja menettely tuli salaiseksi ja muodolliseksi. Roomalaisen, germaanisen ja katolisen kirkon oikeudenkäyntimenettelystä kehittyi keskiajalla italialais-kanoninen prosessi
Mihail Gorbatšov

Mihail Sergejevitš Gorbatšov (ven. Михаи́л Серге́евич Горбачёв [mʲɪxɐˈil sʲɪrˈɡʲejɪvʲɪdʑ ɡərbɐˈtɕɵf];ⓘ (ohje) 2. maaliskuuta 1931 Privolnoje, Stavropolin aluepiiri, Neuvostoliitto – 30. elokuuta 2022 Moskova, Venäjä) oli neuvostoliittolainen ja venäläinen poliitikko, joka toimi Neuvostoliiton kommunistisen puolueen viimeisenä pääsihteerinä vuosina 1985–1991 ja Neuvostoliiton valtionpäämiehenä vuosina 1988–1991. Gorbatšovin uudistuspyrkimykset, joista käytettiin nimityksiä perestroika (”uudelleenrakentaminen”) ja glasnost (”avoimuus”), johtivat liennytykseen ja vaikuttivat kylmän sodan päättymiseen, mistä hän sai Nobelin rauhanpalkinnon. Samalla Neuvostoliiton kommunistinen puolue menetti aikaisemman poliittisen valta-asemansa, mikä lopulta aiheutti Neuvostoliiton hajoamisen. Gorbatšov oli myös ainoa Neuvostoliiton johtaja, joka oli syntynyt itse Neuvostoliitossa. Mihail Sergejevitš Gorbatšov syntyi 2. maaliskuuta 1931 Privolnojen kaupungissa Neuvostoliitossa. Hänen äitinsä Marija oli ukrainalainen, kotoisin Tšernihivistä Pohjois-Ukrainasta, mistä oli kotoisin myös Raisa Gorbatšovan suku. Gorbatšovin isä Sergei oli venäläinen. Hänen perheensä koki Josif Stalinin poliittiset vainot, ja hänen vuonna 1934 kulakiksi epäilty isoisänsä Andrei tuomittiin yhdeksäksi vuodeksi gulag-leirille
Victor Hugo

Victor Marie Hugo [yˈgo] (26. helmikuuta 1802 Besançon – 22. toukokuuta 1885 Pariisi) oli ranskalainen prosaisti ja runoilija romantiikan ajalta. Hänen tunnetuimmat teoksensa ovat Pariisin Notre-Dame (1831) ja Kurjat (1862). Victor Hugo oli myös innokas ihmisoikeuksien puolustaja, vaikkakin hänen poliittiset aatteensa vaihtelivat ajan kuluessa. Nuorena hän oli äitinsä vakaumuksen mukaisesti konservatiivi. Sittemmin hän kannatti tasavaltalaisuutta ja hän oli poliittiselta kannaltaan liberaali, mutta kääntyi vuosikymmenten kuluessa yhä enemmän vasemmalle. Hänen intonsa ihmisoikeuksien puolesta oli kuitenkin jatkuvaa, ja näistä tunteista syntyi myös hänen teoksensa Kurjat, joka ilmestyi vuonna 1862 ja saavutti suuren menestyksen heti ilmestyttyään. Käsikirjoitus Kurjiin syntyi alun perin jo vuosia ennen ilmestymistä, mutta koska Hugon aatteet – ja asenteet muun muassa kirkkoa kohtaan – olivat muuttuneet, kirjoitti hän koko kirjan uudelleen. Kurjien ilmestymisen aikaan Victor Hugo oli maanpaossa Guernseyssä, koska hän oli ankarasti arvostellut Napoleon III:n vallankaappausta. Victor Hugo syntyi Besançonissa vuonna 1802. Hänen isänsä oli Napoleon I:n armeijan kenraali Joseph Léopold Sigisbert Hugo ja äiti konservatiivinen rojalisti Sophie Françoise Trébuchet
Dante Alighieri

Dante Alighieri (monesti vain Dante; noin 21. toukokuuta 1265 Firenze – 13. tai 14. syyskuuta 1321 Ravenna) oli italialainen kirjallisuushistorian maineikkaimpiin lukeutuvan Jumalainen näytelmä -runoelman kirjoittanut prosaisti ja runoilija. Teoksillaan hän loi myös italian kirjakielen. Dante uskoi olevansa Pohjois-Italian Arno-joen seudun roomalaisten sotilaiden perillinen. Historiallista tukea tälle väittämälle ei ole olemassa. Varhaisin tunnettu Danten esi-isä on Adamo Elisei, jonka kahdesta pojasta toinen oli firenzeläinen toiseen ristiretkeen osallistunut Cacciaguida degli Elisei. Ilmeisesti hän sai surmansa kesken ristiretkeä Pyhällä maalla, nykyisen Israelin seudulla. Cacciaguida avioitui Aldighiera degli Alighierin kanssa. Suhteeseen syntyneen Alighiero I Elisein jälkeläiset Bello ja Bellincione olivat suvun ensimmäisiä, jotka omivat isoäitinsä suvun nimen Alighieri. Tästä eteenpäin suvun jäsenet olivat Alighierejä
Gabrielin torvi

Gabrielin torvi eli Torricellin trumpetti on Evangelista Torricellin keksimä geometrinen kappale tai sen rajapinta, jolla on äärellinen tilavuus mutta ääretön pinta-ala. Nimi Gabrielin torvi viittaa arkkienkeli Gabrieliin, joka Raamatun mukaan käyttää torvea ilmoittaakseen ihmisille toisinaan ilahduttavia, toisinaan kohtalokkaitakin uutisia, esimerkiksi Harmagedonin taistelun yhteydessä, yhdistäen täten jumalallisen äärettömyyden ja inhimillisen äärellisyyden. Gabrielin torvi on pyörähdyspinta, joka muodostuu kun hyperbelin muotoinen käyrä 𝑦=1𝑥 (x ≥ 1) pyörähtää kolmessa ulottuvuudessa x-akselin ympäri. Mukana on vain se osa käyrästä, jossa 𝑥≥1, jotta vältetään asymptootti kohdassa 𝑥=0. Gabrielin torven ominaisuudet keksittiin alkujaan soveltamalla Cavalierin periaatetta ennen kuin integraalilaskenta keksittiin, mutta nykyisin sitä on helpointa käsitellä integraalilaskennan avulla. Soveltamalla pyörähdyskappaleen tilavuuden ja pyörähdyspinnan alan lausekkeita voidaan laskea torven sen osan pinta-ala ja tilavuus, joka jää tasojen 𝑥=1 ja 𝑥=𝑎 väliin, missä 𝑎>1. Tällöin saadaan torven sisään jäävän alueen tilavuudeksi: ja torven pinta-alaksi: Näissä a voi olla kuinka suuri luku tahansa, mutta tilavuuden lausekkeesta nähdään, ettei torven tilavuus koskaan ylitä arvoa 𝜋. Se voi kyllä olla kuinka lähellä 𝜋:tä tahansa, kunhan vain a on tarpeeksi suuri. Toisin sanoen tilavuuden raja-arvo a:n kasvaessa on 𝜋 eli Voidaan siis ajatella, että vaikka torvi todella olisi äärettömän pitkä, sillä on äärellinen tilavuus. Sitä vastoin torven pinta-alalle saatu lauseke kasvaa rajattomasti a:n kasvaessa. Sillä ei ole ylärajaa. Niinpä torven kokonaispinta-ala on ääretön
Osman I

Osman I (osmaniksi عُثمَان, ʿUthmān; k. 1324?) oli Osmanien valtakunnan ensimmäinen hallitsija. Osmanista tiedetään vain vähän varmaa, mutta hänestä on runsaasti myyttisiä tarinoita. Todennäköisesti osmanli-heimo tuli Anatoliaan Manzikertin taistelua (1071) seuranneen turkkilaisen muuttoaallon mukana. Historioitsijat katsovat, että ennen vuotta 1300 Osman oli yksi monista turkkilaisista heimopäälliköistä (bey), jotka liikkuivat gazi-sotureineen Sakaryassa. Se oli lähellä Konstantinopolia sijainnut maakunta, missä Osman 1310-luvulla onnistui valtaamaan Bysantille kuuluneita maita. Niistä tärkein oli Bursan kaupunki (1326), jonka jälkeen tai sitä ennen Osmanin arvellaan kuolleen. Osmania seurasi hallitsijana hänen poikansa Orhan I (1326–1359). Osmanin menestyksen arvellaan perustuneen siihen, että hän solmi liittosuhteita eri tahoilta ahdistettuun maanviljelysväestöön. Lyötyään Bysantin joukot ja vallattuaan Nikeian kaupungin (nyk. Izmit) vuonna 1301, Osman nousi turkkilaisheimojen päällikkökunnan johtajaksi ja myös hyvään onneen turvautuen torjui mongolien ja Bysantin vastahyökkäykset. Osmanien historiallisuuden varmentaa hänen nimeään kantava hopeakolikko, joka osoittaa hänen julistautuneen hallitsijaksi
Jääkiekon SM-liiga

Jääkiekon SM-liiga (markkinoinnissa myös pelkkä Liiga) on Suomen jääkiekon miesten pääsarja. Se perustettiin vuonna 1975 korvaamaan vanha SM-sarja, jota pelattiin vuosina 1928–1975. SM-liiga toimii erillään Suomen Jääkiekkoliiton toiminnasta. SM-liiga on Suomen suosituin urheilusarja yleisömäärillä mitattuna. Liiga perustettiin 24. toukokuuta 1975 Tampereella korvaamaan SM-sarja, jota oli pelattu vuodesta 1928 alkaen. Käänteentekevässä organisaatiouudistuksessa pääsarja erotettiin muusta sarjakiekkoilusta, josta jäi huolehtimaan Suomen Jääkiekkoliitto. Liitto huolehtii myös jääkiekon perustyöstä sekä valmennus- ja kasvatustyöstä sekä Suomen maajoukkueista.lähde? Liigauudistus merkitsi mestaruuden ratkaisemista pudotuspeleillä. Aluksi SM-liigassa oli 10 seuraa. Sarja laajeni 12-joukkueiseksi kaudella 1988–1989. Vuonna 2000 SM-liigaa laajennettiin yhdellä joukkueella, jonka jälkeen sarja suljettiin siten, etteivät joukkueet voineet pudota liigasta tai vastaavasti nousta sinne alemmasta sarjasta
Anja Snellman

Anja Kyllikki Kauranen (kirjailija-terapeuttinimi Anja Snellman, s. 23. toukokuuta 1954 Helsinki) on suomalainen kirjailija, toimittaja ja yleis- sekä seksuaaliterapeutti. Anja Kauranen syntyi ja kasvoi Helsingin Kalliossa. Hän kävi koulua Aleksis Kiven koulussa ja Alppilan Yhteislyseossa. Vuosina 1973–1981 Anja Kauranen opiskeli Helsingin yliopistossa muun muassa englantilaista filologiaa, soveltavaa psykologiaa ja kotimaista kirjallisuutta ja valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi 1977 ja filosofian maisteriksi 2017. Syksyllä 1980 hän kirjoitti yhdessä Esa Saarisen kanssa Ylioppilaslehteen kirjoituksen, jossa arvosteli jyrkästi ajan suomalaista romaanitaidetta. Seuraavana vuonna 1981 julkaistiin hänen esikoisromaaninsa Sonja O. kävi täällä, joka muodostui Kaurasen kirjalliseksi läpimurroksi ja on edelleen etenkin yhä uusien sukupolvien suosikki ja kulttikirjan maineessa ja myös Suomen myydyin esikoisromaani. Esikoisromaanin jälkeen hänen kirjailijanuraansa on kestänyt yli kolme vuosikymmentä ja se käsittää yli kaksikymmentä julkaistua teosta, 25 romaania ja 3 runokokoelmaa. Hänen tuotantoaan on käännetty yli 20 kielelle. Romaanien ja runojen lisäksi hän on kirjoittanut tietokirjoja, elokuvakäsikirjoituksia sekä kuunnelmia
Ilkka Remes

Petri Pykälä (s. 13. joulukuuta 1962 Luumäki), kirjailijanimeltään Ilkka Remes, on suomalainen jännityskirjailija. Hän on suosituimpia suomalaisia kirjailijoita. Remeksen teosten myynti ylitti kesäkuun 2006 alussa miljoonan kappaleen rajan, ja marraskuussa 2016 hänen teoksiaan oli myyty yli kaksi miljoonaa kappaletta. Remestä on verrattu jännityskirjallisuuden kuuluisimpiin nimiin. Kirjailija on sanonut käyttävänsä salanimeä, koska ei halua profiloitua vain yhden tyypin kirjailijaksi ja koska salanimen käyttö on yleistä tämän lajityypin kirjallisuudessa maailmalla. Ilkka Remes kirjoitti ylioppilaaksi Luumäen Taavetin lukiosta. 23-vuotiaana Remes tuotti jännityselokuvan Tappavat sekunnit, joka ei ollut katsojamenestys. Hän valmistui kauppatieteiden maisteriksi Turun kauppakorkeakoulusta ja opiskeli kuvallista viestintää Lontoossa. Hän on työskennellyt viestintäalalla Suomessa ja ulkomailla. Hänen perheeseensä kuuluu vaimo ja kaksi lasta
Atomimassayksikkö

Atomimassayksikkö (tunnus u) eli dalton (tunnus: Da) on massan yksikkö, jota käytetään atomien ja molekyylien massojen ilmoittamiseen. Nykyisen määritelmän mukainen, yhtenäistetty atomimassayksikkö (engl. Unified atomic mass unit) on määritelty 1/12-osaksi kemiallisesti sitoutumattoman hiili-12-atomin massasta perustilassa, ja SI-yksikköinä se on noin 1,660 539 040 · 10−27 kg. Molempien nukleonien, sekä protonin että neutronin massat, ovat lähellä yhtä atomimassayksikköä. Kansainvälinen mittojen ja painojen komitea (Comité International des Poids et Mesures, CIPM) on luokitellut sen yksiköksi, joka ei kuulu SI-järjestelmään, mutta joka kuitenkin on hyväksytty käytettäväksi SI-yksiköiden ohella ja jonka suuruus SI-yksikköinä on määritettävä kokeellisesti. Ennen vuotta 1961 atomimassayksikön määritelmä perustui happeen. Tällöin sen lyhenteenä oli amu. Toisinaan lyhennettä ”amu” käytetään uudemmassakin kirjallisuudessa, jossa se kuitenkin määritellään samoin kuin nykyinen, yhtenäistetty atomimassayksikkö u, siis hiili-12:n avulla. Nykyisin atomimassayksiköstä puhuttaessa tarkoitetaankin säännöllisesti yhtenäistettyä yksikköä. Standardointia varten oli määritelmän pohjaksi kuitenkin valittava jokin tietty nuklidi, sillä vaikka kaikkien ytimien massat atomi­massa­yksikköinä ovatkin lähellä kokonaislukuja (ytimen massalukua), ytimen massaylijäämän vuoksi ne kuitenkin poikkeavat kokonais­luvuista jonkin verran, eikä keskimääräinen poikkeama nuklidia kohti ole kaikilla nuklideilla yhtä suuri. Samasta syystä myöskään protonin tai neutronin massa ei ole tasan 1 u, vaan hieman enemmän. Atomimassayksikkö ei ole sama kuin atomiyksiköiden massayksikkö, joka on määritelty elektronin massaksi (me)
Kronstadt

Koordinaatit: 59.9916°N, 29.7776°E Kronstadt (ven. Кронштадт, Kronštadt) on kaupunki saman nimisessä Pietarin kaupungin piirissä. Vuoden 2010 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 43 005. Kronstadtin kaupunki sijaitsee Retusaaren (ven. Kotlin) itäpäässä Pietarin edustalla. Pietarin tulvapadon valmistuttua saarelle pääsee nykyään myös Pietarin kehätietä pitkin. Kronstadt perustettiin vuonna 1703 Venäjän linnoitukseksi suuren Pohjan sodan aikana. Linnoituksen nimenä oli aluksi Kronslot (ven. Кроншлот, Kronšlot, Kruununlinna).  Kronstadtin laivasto perustettiin 18
Anekdootti

Anekdootti on lyhyt ja mahdollisesti todentamaton, usein viihteellinen tai humoristinen, tarina henkilöstä tai tapahtumasta. Anekdootti on yleensä liioiteltu, pelkistetty tai karrikoitu. Sen ensisijainen tarkoitus ei kuitenkaan ole naurattaa vaan kertoa henkilöstä, tapahtumasta tai asiasta jokin olennainen seikka, yleispätevä ja jopa universaali totuus. Anekdootin alalajeja ovat esimerkiksi niin sanotut kaupunkitarinat, tornihuhut, kaskut tai vaikkapa vitsit.
Roope Ankka

Roope Ankka eli Roope-setä (engl. Scrooge McDuck tai Uncle Scrooge) on sarjakuvataiteilija Carl Barksin vuonna 1947 luoma sarjakuvahahmo, joka seikkailee Disneyn sarjakuvamaailmassa. Hahmo on esiintynyt myös animaatioissa. Roopea pidetään yleisesti Barksin lukuisista luomuksista merkittävimpänä. Vuodesta 1952 lähtien Roopella on ollut Yhdysvalloissa oma nimikkolehti nimeltä Uncle Scrooge, ja vuonna 1978 Suomessa julkaistiin Roope-setä-lehden ensimmäinen numero. Roope Ankka on maailman rikkain ankka, joka elää Ankkalinnan kaupungissa ja säilyttää valtaisia rahavarojaan rahasäiliöksi kutsutussa rakennuksessa. Hän on ammatiltaan liikemies, pankkiiri ja sijoittaja. Roope Ankka omistaa suurimman osan Ankkalinnan yrityksistä ja kaupoista. Suuresta omaisuudestaan huolimatta Roope on hyvin saita. Hänen rakkain rahansa on ensilantti, kolikko, jonka hän ansaitsi ensimmäisenä työnteolla. Toisinaan Roope-tarinat kuvaavat seikkailuja, joissa Roope siskonpoikansa Aku Ankan sekä siskontyttären poikien Tupun, Hupun ja Lupun kanssa metsästää kadonneita aarteita. Barksin mukaan syy Roopen suosioon ovat hänen rahavaransa, jotka kiehtovat ihmisten mieliä
Avaruusluotain

Avaruusluotain on mikä tahansa Maasta Maan kiertorataa edemmäs avaruuteen laukaistu miehittämätön avaruusalus, jonka on tarkoitus suorittaa mittauksia. Sitä ohjataan Maassa olevasta lennonohjauskeskuksesta mutta jo pelkästään väistämättömän viiveen takia niissä on myös runsaasti autonomista toimintakykyä. Luotain on tyypillisesti ohilento-, kiertolais- (ts. satelliitti) iskeytymis- tai laskeutumisluotain tai jokin näiden yhdistelmä. Kun avaruusluotain laukaistaan avaruuteen, saa se raketilta tarpeeksi suuren pakonopeuden pystyäkseen poistumaan Maan painovoimakentästä. Avaruusluotaimet lähetetään yleensä tutkimaan yhtä tai muutamaa tiettyä kohdetta avaruudessa, joista tieteilijät haluavat lisää tietoa. Ohilennon, kiertoradalle asettumisen ja iskeytymisen lisäksi luotain voi myös laskeutua tai sisältää erillisen laskeutuja-osan, joka kohteen lähellä irtoaa muusta luotaimesta ja laskeutuu tutkittavan kohteen pinnalle. Pinnalle laskeutunut tutkimuslaite yleensä välittää tietonsa kiertoradalle jääneeseen luotaimeen, joka edelleen välittää tiedon Maahan. Laskeutujan oma radiolähetin ei yleensä ole tarpeeksi voimakas välittämään tietoa suoraan Maahan. Hyvä esimerkki tällaisesta yhteistyöstä on Saturnusta ja sen kuuta Titania tutkimaan lähetetty Cassini-Huygens. Marsiin lähetetyt kulkijat Spirit ja Opportunity voivat viestiä Maahan jo aikaisemmin Marsin kiertoradalla lähetetyn Mars Global Surveyor -kiertolaisen kautta. Avaruusluotaimia on lähetetty tutkimaan useita Aurinkokunnan planeettoja, pikkuplaneettoja, asteroideja sekä komeettoja
Valtakunnanoikeus

Muut sopimukset Valtioneuvosto Keskushallinto Aluehallinto Paikallishallinto Eduskunta Valiokunnat Hallintotuomioistuin Erityistuomioistuin Syyttäjälaitos Tarkastus Valtuutetut Talousarvion ulkopuoliset rahastot Muut julkisoikeudelliset rahastot Julkisoikeudelliset laitokset Julkisoikeudelliset säätiöt Hallintolainsäädäntö Koulutus Hallinnollinen aluejako Valtakunnanoikeus (ruots. riksrätten) on Suomessa perustuslaissa säädetty erityistuomioistuin. Valtakunnanoikeus käsittelee syytteen, joka nostetaan virkatoimessa lainvastaisesti menetellyttä valtioneuvoston jäsentä, oikeuskansleria, eduskunnan oikeusasiamiestä tai korkeimpien oikeuksien presidenttiä tai jäsentä vastaan. Syyttäjänä toimii valtakunnansyyttäjä, valtioneuvoston oikeuskansleri tai eduskunnan oikeusasiamies.lähde? Lisäksi valtakunnanoikeus käsittelee tasavallan presidentin rikosoikeudellista vastuuta koskevan syytteen. Valtakunnanoikeuden päätös on lopullinen. Armahdus tuomiosta voidaan myöntää vain oikeuden itsensä esityksestä.lähde? Eduskunta hyväksyi lain valtakunnanoikeudesta 25. marraskuuta 1922 ja samassa yhteydessä tähän liittyvän lain eduskunnan oikeudesta tarkastaa valtioneuvoston jäsenten ja oikeuskanslerin virkatoimien lainmukaisuutta (ns. ministerivastuulaki). Nykyiset valtakunnanoikeutta koskevat määräykset sisältyvät vuoden 2000 perustuslain lainkäyttöä ja laillisuusvalvontaa koskeviin 9. ja 10
Päättely

Päättely on ajattelua, joka tavallisesti etenee oletuksista johtopäätökseen. Usein päättelylle annetaan perusteluja. Päättelyn perusteiden ja todistusketjujen esittämistä kutsutaan argumentaatioksi. Argumentaatio rakentaa yhteyden päättelyn perusteiden ja päättelyn johtopäätöksen välille. Johtopäätös on väite, jonka puolesta päättelyssä argumentoidaan. Filosofian osa-aluetta, joka tutkii muodollisesti pätevää päättelyä, kutsutaan logiikaksi. Logiikan alueella perusteita, joista päättelyn johtopäätös johdetaan, kutsutaan premisseiksi. Logiikka ei tutki, kuinka ihmiset päättelevät, vaan sitä, kuinka ihmisten tulisi päätellä, jos halutaan että päättely on pätevää. Pätevässä päättelyssä oletusten totuus antaa halutun varmuuden johtopäätöksen totuudesta. Jos perusteet tai päättelyn lähtökohdat ovat epätosia, ei johtopäätöksen totuudesta voi olla varmuutta, vaikka päättely olisi muodollisesti moitteetonta. Perinteisesti päättely jaotellaan tekemällä ero dialektisen päättelyn, deduktiivisen päättelyn, induktiivisen päättelyn, hypoteettis-deduktiivisen päättelyn, analogiapäättelyn ja abduktiivisen päättelyn välille. Arkipäivässä ihmiset käyttävät erilaisia päättelytapoja usein tiedostamattaan
Paradigma

Paradigma on jonkin tieteenalan kulloinkin yleisesti hyväksytty oppirakennelma, ajattelutapa, suuntaus. Yleensä paradigma viittaa tieteellistä toimintaa ohjaaviin ajatuskulkuihin tai muihin tietoteoreettisiin näkökulmiin. Selkokielellä paradigma tarkoittaa oikeana pidettyä, yleisesti hyväksyttyä ja auktoriteetin asemassa olevaa teoriaa tai viitekehystä, kuten evoluutioteoriaa tai suhteellisuusteoriaa. Laajasti ajateltuna paradigma voi tarkoittaa sitä miten tietoa saadaan (ennen esimerkiksi uskonnot, nykyään esimerkiksi empirismi). Suppeammin ajateltuna paradigma voi tarkoittaa jonkin tieteenalan – kuten biologian – jotakin keskeistä teoriaa. Termi ”paradigma” tulee muinaiskreikan sanasta paradeigma (παράδειγμα), ”malliesimerkki”, ”esimerkki”, ”näyte”. Sanan ’paradigma’ merkitys on joskus epäselvä, mutta sen yleisin merkitys on peräisin Thomas Kuhnin tieteenfilosofiasta. Kuhn käytti sitä teoksessaan Tieteellisten vallankumousten rakenne kuvaamassa tiettyjä vakiintuneita tieteen toiminnan tapoja: Kuhnin mukaan tiede ei niinkään esiinny yksittäisten teorioiden kehityksenä vaan paradigman vaihdoksina. Paradigman käsitteen sekaantuessa hän itse alkoi käyttää muun muassa termiä normaalitiede. Uusi paradigma sisältää yleensä vanhan erikoistapauksena. Uusi tapa tehdä tiedettä on siis laajempi: se selittää enemmän ja paremmin. Eräs esimerkki on kvanttimekaniikka suhteessa klassiseen mekaniikkaan
Sauron

Sauron on fiktiivinen hahmo J. R. R. Tolkienin fantasiakirjassa Taru sormusten herrasta. Hän on kirjan pääantagonisti, mutta ei varsinaisesti esiinny yhdessäkään kirjan kohtauksessa. Tolkien nimesi Tarun sormusten herrasta Sauronin mukaan, sillä hän oli ”Sormusten herra”. Sauron esiintyy myös sivuhahmona Silmarillionissa. Hobitissa mainittu Synkmetsässä asuva paha Noita paljastui Tarussa sormusten herrasta Sauroniksi. Sauron oli alkujaan maia nimeltään Mairon. Hän oli muinainen henkiolento, jonka tehtävänä oli palvella valaria, kaikista Ardan asukkaista suurimpia. Hän oli muun maiarin tavoin olemassa jo ennen maailman luomista. Hän oli Aulën, vuoret, kalliot ja kääpiöt tehneen valan palvelija
Deduktiivinen päättely

Deduktiivinen päättely eli validi päättely on päättelytapa, jossa tosista premisseistä seuraa välttämättä tosi johtopäätös. Toisinaan deduktiivinen päättely määritellään esittämällä, että päättely etenee johtamalla yleistyksestä yksittäistapausta koskeva johtopäätös. Sana 'deduktio' tulee latinankielen sanasta deduco, joka tarkoittaa "esiin johtaa". Nimensä mukaisesti deduktiivinen päättely ei anna uutta tietoa, vaan "johtaa esiin" oletuksen, joka sisältyy annettuihin premisseihin. Tällä tarkoitetaan sitä, että deduktiivinen päättely on päättelyä tunnetuista tapauksista toisiin tunnettuihin tapauksiin. Esimerkki 1 Selitys: Ensimmäisessä premisissä tehdään yleistys kaikkien ihmisten kuolevaisuudesta. Toisessa premisissä esitetään väite, että Sokrates kuuluu ihmisten luokkaan. Näistä perusteista päätellään, että Sokrates, joka on ihminen, on myös kuolevainen. Johtopäätös ei lisää tietoamme, sillä kaikki siinä esitetty tieto sisältyy jo premisseihin. Deduktiivisessa päättelyssä tosista premisseistä ei voi koskaan seurata epätotta johtopäätöstä. Deduktiivinen päättely ja rationalismi liitetään usein yhteen. Rationalismilla tarkoitetaan tietoteoreettista näkemystä, joka pitää tiedon lähteen pätevyyden ratkaisijana järkeä, ei kokemuspohjaista havainnointia
Induktio

Induktio voi tarkoittaa seuraavia: