nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Chillum

Chillum eli chilu on perinteisesti savesta tai toisinaan myös puusta tehty charas-piippu, jota muun muassa Intian sadhut eli askeettijoogit käyttävät. Intian pyhät miehet ovat käyttäneet chillumeja tuhansia vuosia charasin eli hasiksen polttamiseen. Chillumin polttaminen on hyvin sosiaalinen tapa, koska se palaa liian vahvasti yksin poltettavaksi johtuen savun kulkeutumisesta suoraan keuhkoihin ilman säätelevää tuprauttamista poskilla. Täytteen kyhääminen ja charasin polttaminen on sadhuille rituaali, jolla pyritään herättämään hindujumala Shiva ja vastaanottamaan hänen henkensä. Chillumin sisään painetaan kivi, joka muodostaa pesän ja estää palavan charasin putoamisen polttajan kurkkuun. Toisinaan chillumia poltetaan märän "safi"-kankaan kera, joka viilentää savua ja vähentää tervan määrää savussa. Yleensä charas sekoitetaan tupakkaan: savukkeen tupakka paahdetaan liu'uttamalla sitä nopeasti liekissä, sisältö puristetaan sekoitusalustalle ja charas murennetaan sormin. Ainesten yhdistämisessä käytetään usein apuna kuivaa kookospähkinän kuorta. Safi-kangas kastetaan, kivi painetaan piippuun ja pesä täytetään charas-seoksella. Chillum asetetaan käsien väliin niin, että polttajan huulet eivät kosketa piippua, ja käsillä muodostetaan tietynlainen kuppi. Chillumin koskettaminen huulilla on vakava etikettivirhe ja aiheuttaa polttajien keskuudessa paheksuntaa. Ennen kuin yksi toveri seurueesta sytyttää pesän, erilaisia rukouksia lausutaan Shivalle
Nobelium

Nobelium (lat. nobelium, aikaisemmalta tilapäiseltä nimeltään myös unnilbium) on keinotekoisesti valmistettu alkuaine, jonka kemiallinen merkki on No ja järjestysluku 102. Alkuaine saatiin ensi kertaa muodostumaan kokeessa, jossa pommitettiin curiumatomeja hiili-ioneilla vuonna 1957. Nobeliumia on tuotettu vain hyvin pieniä määriä, eikä edes sen väristä olla varmoja; luultavasti se on hopeanvalkoinen tai metallinharmaa. Nobeliumin moolimassa on 259 u ja sulamispiste noin 1 100 K. Nimensä nobelium on saanut Alfred Nobelin mukaan. Nobeliumilla ei ole mitään tunnettua käyttöä tieteellisen perustutkimuksen ulkopuolella. Jaksollisessa järjestelmässä nobelium sijaitsee mendeleviumin ja lawrenciumin välissä. Nobeliumin kaikki isotoopit ovat radioaktiivisia. Niistä vakaimman, 259No:n, puoliintumisaika on 58 min, ja epästabiileimman 250No:n vain 0,25 ms. Kaikkiaan isotooppeja on löydetty 12. Nobeliumin kemialliset ominaisuudet tunnetaan huonosti
Formula 1 -kausi 2004

Formula 1 -kausi 2004 oli Formula 1 -sarjan historian 55. maailmanmestaruuskausi. Kausi alkoi Australiasta 7. maaliskuuta ja päättyi Brasiliaan 24. lokakuuta. Kausi oli 2000-luvun alun tapaan Ferrari-tallin täydellistä hallintaa. Michael Schumacher voitti jo viidennen peräkkäisen maailmanmestaruuden ja koko urallaan seitsemännen. Toinen oli hänen tallikaverinsa Rubens Barrichello. Kolmas oli urallansa tähän mennessä ilman osakilpailuvoittoja ollut Jenson Button. Ferrari voitti myös valmistajien mestaruuden. Schumacher saavutti kauden aikana seitsemän osakilpailuvoiton putken, joka on yksi F1-historian pisimmistä. Suomessa Formula 1 -lähetyksiä esitti kaudella 2004 maksutelevisiokanava MTV3+
Yhteydetön kielioppi

Yhteydetön kielioppi tai kontekstiton kielioppi on kielitieteessä ja tietojenkäsittelytieteessä formaali kielioppi, jossa jokainen kirjoitussääntö on muotoa missä V on välike (välisymboli,) joka ei saa olla tyhjä, ja w päätemerkeistä (päätesymboleista) ja/tai välikkeistä koostuva merkkijono. Korvauksen voi tehdä aina riippumatta V:n kontekstista eli sitä ympäröivistä symboleista; tästä nimi yhteydetön tai kontekstiton. Formaali kieli on yhteydetön jos sen tuottaa yhteydetön kielioppi. Kielioppi on kontekstiton jos ja vain jos se voidaan tunnistaa pinoautomaatilla. Yhteydetön kielioppi on nelikko 𝐺=(𝑉,Σ,𝑅,𝑆), missä Esimerkki 1: Yksinkertainen yhteydetön kielioppi on Kielioppi tuottaa kielen {𝑎𝑛𝑏𝑛:𝑛≥0} Esimerkki 2: Seuraava kielioppi tuottaa sellaisista aakkoston {a,b} merkkijonoista koostuvan kielen, joissa on eri määrä merkkejä a ja b. Tässä T voi tuottaa kaikki merkkijonot, joissa on sama määrä a:ta ja b:tä. U tuottaa merkkijonot, joissa on enemmän a- kuin b-merkkejä ja V vastaavasti sellaiset jonot, joissa a:ta on vähemmän. Kontekstivapaiden kielten joukko on suljettu yhdisteen, katenaation ja Kleenen tähden suhteen, mutta toisin kuin säännöllisten kielten joukko, se ei ole suljettu leikkauksen tai komplementin suhteen. On kaksi tapaa kuvata kuinka tietty merkkijono voidaan tuottaa annetusta kieliopista. Yksinkertaisempi tapa on listata peräkkäiset symbolijonot alkaen lähtösymbolista ja päättyen lopulliseen merkkijonoon. Jos jokaisessa johdon askeleessa produktiota käytetään merkkijonon vasemmanpuoleisimpaan välikkeeseen, kyseessä on ns. vasen johto, vastaavasti voidaan määritellä oikea johto
The Game (Queen)

The Game on Queen-yhtyeen 30. kesäkuuta 1980 julkaisema albumi. Se oli Queenin ensimmäinen levy, jossa käytettiin syntetisaattoreita. Albumin kappaleet "Play The Game", "Save Me", "Another One Bites the Dust" ja "Crazy Little Thing Called Love" julkaistiin myös singleinä.  Vuonna 1991 uudelleenjulkaistu Hollywood Recordsin CD-versio sisältää myös bonusraidan:   Albumi julkaistiin alun perin vinyylilevynä ja c-kasettina. Vuonna 1986 albumi julkaistiin ensimmäisen kerran cd-levynä, ja uudelleen Mercuryn kuolinvuonna 1991 uudelleensovitetun bonuskappaleen kera. Vuonna 2003 levy julkaistiin Yhdysvalloissa audio-dvd:nä.
Arto Merisaari

Arto Allan Merisaari (18. maaliskuuta 1940 Aura – 3. lokakuuta 1978 Siilinjärvi) oli suomalainen poliitikko ja SKDL:n kansanedustaja vuosina 1975–1978. Hänet valittiin eduskuntaan Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä 11 910 äänellä. Merisaari oli koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti, ja hän oli vuodesta 1964 naimisissa Tuula Kaarina Jalavan kanssa. Hänen vanhempansa olivat aputyömies Aarne Allan Merisaari ja Toini Esteri Jaakkola. Merisaari sai surmansa Rissalan lentoturmassa. Hänen tilalleen eduskuntaan nousi Joel Hongisto. Kansanedustajana Merisaari toimi muun muassa perustuslakivaliokunnassa, valtiovarainvaliokunnassa ja Kansaneläkelaitoksen valtuutettuna. Hän työskenteli myös SKDL:n paikallishallintoasiain tiedotussihteerinä vuonna 1968, Turun kaupungin kiinteistö- ja rakennuslautakunnan apulaissihteerinä vuodesta 1968 vuoteen 1978 ja kaavoitus- ja rakennusasiain neuvottelukunnassa. Vuonna 1978 hänet valittiin myös presidentin valitsijamieheksi. Hän oli lisäksi Turun kaupunginvaltuuston jäsen, SKDL:n Varsinais-Suomen piirin puheenjohtaja, Varsinais-Suomen seutukaavaliiton liittovaltuuston ja Turun ylioppilaskyläsäätiön hallituksen jäsen
Dolgaanin kieli

Dolgaanin kieli (dolgaaniksi дулган тыла, dulgan tyla) on Venäjällä Pohjois-Siperiassa asuvien dolgaanien puhuma turkkilainen kieli. Dolgaanit asuvat Krasnojarskin aluepiirin Taimyrin piirin Dudinkan ja Hatangan kunnissa sekä Jakutian Anabarin piirissä. Vuonna 1989 Venäjällä laskettiin olevan 6 600 dolgaania ja 5 500 dolgaanin kielen puhujaa. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan dolgaaneja oli 7 300 ja dolgaanin puhujia 4 900 henkeä. Samana vuonna 93,1 % dolgaaneista osasi venäjää. Väestönlaskennan yleiset tulokset antavat jonkin verran vääristyneen kuvan kielitilanteesta: Taimyrin dolgaaneista (4 300 henkeä) 78,8 % ilmoittaa puhuvansa dolgaanin kieltä, mutta Jakutiassa (1 300 henkeä) ainoastaan 3,2 %. Jakutian dolgaaneista 95,7 % osaa jakuuttia ja 80,5 % venäjää. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on vain 1 100 dolgaanin puhujaa. Kielen pohjana on jakuutti, jonka venäläisiin ja alueen alkuperäiskansoihin sekoittuneet evenkiheimot omaksuivat 1600–1700-lukujen vaihteessa. Pitkällisen erilliskehityksen tuloksena on syntynyt omia piirteitä, jotka näkyvät varsinkin sanastossa. Kielellisesti dolgaania voidaan pitää jakuutin murteena, mutta puhujien erillisen kansallisen identiteetin perusteella se katsotaan nykyään itsenäiseksi kieleksi. Vuonna 1933 ilmestyi dolgaaneille tarkoitettu jakuutinkielinen aapinen, mutta jakuutinkielisestä kouluopetuksesta luovuttiin pian
Spektroskopia

Spektroskopia on menetelmä, jolla analysoidaan tutkittavasta kohteesta vastaanotettua säteilyä, esimerkiksi valoa. Säteily hajotetaan eri aallonpituus- tai taajuuskomponentteihinsa spektroskoopilla, jolla tuotettua säteilyn hajotelmaa sanotaan spektriksi eli kirjoksi. Tutkittava säteily voi olla sähkömagneettista säteilyä kuten infrapuna- eli lämpösäteilyä, radioaaltoja, ultraviolettia tai vaikkapa hiukkassäteilyä. Äänen spektrirakenteen tutkiminen on mahdollista spektrografilla. Kappaleen lähettämän tai heijastaman säteilyn voimakkuudesta eri aallonpituusalueilla voidaan esimerkiksi päätellä, mitä alkuaineita kappaleessa on. Spektri voidaan esittää joko kirkkaina ja tummina nauhoina tai käyränä tai lukusarjana. Spektroskooppi on laite, joka hajottaa esimerkiksi Auringon valon prisman avulla sateenkaaren väreihin eli spektriksi. Prisman sijasta valon hajottamiseen voidaan käyttää ohuita hyvin lähekkäisiä yhdensuuntaisia lasiin tai muuhun vastaavaan aineeseen tehtyjä uurteita, hilaa. Sateenkaaren väreihin hajotetussa Auringon valossa huomataan tummia viivoja, jotka ovat peräisin eri alkuaineista. Näitä tutkimalla kyetään päättelemään muun muassa, mitä alkuaineita Auringossa on. Tietty alkuaine aiheuttaa tietylle aallonpituudelle oman viivansa. Sama alkuaine aiheuttaa monia viivoja spektriin
Alkio (joukko-oppi)

Alkio (myös elementti tai jäsen) on joukko-opissa joukon sisältämä objekti. Joukossa A = {1, 2, 3, 4} on neljä alkiota: 1, 2, 3 ja 4. Näiden muodostamat ryhmät, esimerkiksi {1, 2} ja {3}, ovat A:n osajoukkoja. Joukon alkiot voivat olla mitä tahansa olioita. Esimerkiksi joukossa C = {Kasper, Jesper, Joonatan} on kolme alkiota: Kasper, Jesper ja Joonatan. Joukon alkiot voivat olla myös joukkoja. Esimerkiksi joukon B = {1, 2, {3, 4} } alkiot eivät ole 1, 2, 3 ja 4, vaan joukossa on kolme alkiota: luvut 1 ja 2 sekä joukko {3, 4}. Relaatiota "kuuluu joukkoon" merkitään merkillä ∈. Esimerkiksi x ∈ A tarkoittaa, että x on joukon A alkio. Voidaan myös sanoa, että "x on joukossa A" tai "A sisältää x:n". Jos x ei kuulu joukkoon A, se merkitään x ∉ A. Tyhjä joukko on joukko, jossa ei ole yhtään alkiota
Alkio

Ihmisen ikäkaudet Alkio eli embryo on aitotumainen eliö kehityksensä varhaisimmassa vaiheessa. Alkioita tutkivaa tieteenalaa kutsutaan embryologiaksi. Sukupuolisesti lisääntyvien organismien hedelmöittynyttä munasolua kutsutaan tsygootiksi. Tsygootilla on puolet kummankin vanhemman geneettisestä perimästä eli DNA:sta. Kasveilla, eläimillä ja joillakin protisteilla tsygootti alkaa jakaantua mitoosin avulla, ja siitä tulee monisoluinen organismi. Termi alkio viittaa tämän kehityksen alkuvaiheisiin sen jälkeen, kun tsygootti on jakautunut ainakin kerran. Embryologian kehittäjiin kuulunut Karl Ernst von Baer muotoili alkionkehitykseen liittyvät niin sanotut Baerin lait. Niihin kuuluu muun muassa havainto siitä, että alkiolle kehittyvät yleisemmät rakenteet ennen yksityiskohtaisempia (esimerkiksi kädet ennen sormia). Hän havaitsi myös, että kehittyneiden eläinlajien alkiot muistuttavat huomattavasti toisiaan, vaikka aikuisilla eläimillä yhtäläisyydet eivät olisikaan niin selvät. Alkion juridinen määritelmä poikkeaa biologisesta. Se, missä vaiheessa alkio lakkaa olemasta joukko soluja ja muuttuu yksilölliseksi ihmiseksi, on vaikea eettinen ongelma muun muassa abortin kannalta. hedelmöittyminen · tsygootti · vakoutuminen · morula (solurykelmä-aste) · blastula · alkiorakkula (blastokysti) · gastrulaatio · alkiolevy · ektodermi: neurulaatio · hermostopiena · endodermi · mesodermi: somiitti
Alkyylihalidit

Alkyylihalidit (eli haloalkaanit/haloalkeenit/haloalkyynit) ovat orgaanisia yhdisteitä, joissa yhdisteen yksi tai useampi vetyatomi on korvattu halogeenilla. Alkyylihalidit ovat tärkeitä orgaanisten yhdisteiden valmistuksen lähtöaineita ja ne ovat laajalti levinneitä luonnossa (esimerkiksi meriorganismit). Pienimolekyyliset alkyylihalidit ovat kemiallisesti passiivisia ja niitä käytetään muun muassa liuottimina (esimerkiksi 1,2-dikloorietaani, kloroformi ja dikloorimetaani). Polyhalogenoituja alkyylihalideja käytetään muun muassa anestesialääkkeinä (halotaani) ja lämmönsiirtoon kylmälaitteissa (freonit). Primävriset tai sekundääiset alkylihalidit voivat reagoida nukleofiilisessä substituutiossa, kun nukleofiili korvaa halogeeniatomin. Alkyylihalideja voidaan valmistaa alkeeneista ja alkyyneista additioreaktiossa sekä alkaaneista radikaalireaktioiden avulla.
Kane (showpainija)

Glenn Thomas Jacobs (s. 26. huhtikuuta 1967 Torrejón de Ardoz, Espanja)  on yhdysvaltalainen showpainija, näyttelijä ja poliitikko. Parhaiten hänet tunnetaan nimellä Kane, jolla hän esiintyy WWE:ssä. Kane paini naamioituna vuosina 1997-2003, mutta joutui riisumaan naamionsa 2003 hävittyään Triple H:ille maskiottelussa. Hän on jälleen paininut naamioituna vuodesta 2011. Jacobs on esiintynyt monena eri hahmona, joita Kanen lisäksi ovat Angus King, The Black Knight, The Christmas Creature, Doomsday, Isaac Yankem ja Unabomb. Kane on 213 senttiä pitkä ja painaa 135 kiloa. Hän on myös ollut Knox Countyn pormestari vuodesta 2018 alkaen. Hän on republikaani. Jacobs aloitti showpainin St. Lousissa CSWA:ssa 1992, jossa hänet tunnettiin kehänimellä Angus King
Samsara

Samsara (sanskritiksi संसार, saṃsāra; 'läpikulku', 'eteneminen monien vaiheiden kautta') on hindulaisuudessa ja buddhalaisuudessa kaikkien elollisten olentojen uudelleensyntymisen ja -kuolemisen katkeamaton ketju. Uudelleensyntyminen on Etelä-Aasiassa ikivanha käsite, mutta samsaran käsite nousi esille hindulaisuudessa ja buddhalaisuudessa joskus 500-luvulla eaa. Silloin papit alkoivat pohtia sitä, mitä tapahtuisi, kun Veda-kirjoissa kuvattujen uhrausten suomat vuodet taivaassa loppuisivat. He päättelivät tällöin tapahtuvan uudelleen kuolemisen, jota seuraisi uudelleen syntyminen, jonka olosuhteet määräytyisivät karman, yksilön omien tekojen pohjalta. Samoihin aikoihin Buddha tuli siihen päätelmään, että kaikki elolliset olennot käyvät läpi jatkuvaa uudelleensyntymisen prosessia, joka on seurausta heidän halujensa motivoimista teoista, joita luonnehtivat viha, ahneus ja tietämättömyys. Hinduille uudelleensyntymässä oleellista on ikuinen ja muuttumaton itseys eli atman, joka syntyy uudelleen ja uudelleen. Buddhalaiset kiistävät tällaisen muuttumattoman itseyden olemassaolon, ja puhuvat samsarasta sen sijaan syy- ja seuraussuhteen jatkuvuutena, joka ei katkea edes kuolemassa. Buddhalaisuuden näkökulmasta samsaran luonteenomaisin piirre on dukkha eli kärsimys tai epätyydyttävyys. Samsarasta voidaan neljän jalon totuuden mukaan vapautua seuraamalla jaloa kahdeksanosaista polkua. Joidenkin hindujen mukaan samsara tapahtuu vain näennäisesti, koska itse on ikuinen ja muuttumaton, eikä siksi voi syntyä tai kuolla. Mahajanabuddhalaisen opettajan Nāgārjunan mukaan samsara ja nirvana liittyvät toisiinsa, ja nirvana on yksinkertaisesti tapa elää samsaran kanssa.
Tripitaka

Tripiṭaka (त्रिपिटक "kolme koria" sanskritiksi; paaliksi: Tipiṭaka; hanzi: 三藏, Sānzàng (pinyin); japaniksi: Sanzo; khmeriksi: ត្រៃបិតក Traipětâk; koreaksi: 삼장 Samjang; thaiksi: ไตรปิฎก Traipidok; vietnamiksi: Tam tạng) on buddhalaisuuden kirjallinen kaanon. Tipitakan sisältö vaihtelee suuntauksesta riippuen, länsimaissa näistä parhaiten tunnettu on Theravada-koulukunnan ns. paali-kaanon. Tripitakan taustana oli suullisena perintönä välittynyt kaksiosainen ns. alkukaanon, jonka muodostivat sääntökokoelma ja sutrakokoelma. Useita vuosisatoja myöhemmin mukaan liitettiin ns. abhidharma-kirjoitukset.. Kokoelman nimi tulee siitä, että näitä kolmea eri osaa säilytettiin perimätiedon mukaan kolmessa eri korissa (tri- 'kolme', piṭaka 'kori'). Nämä kolme koria ovat: Kolme tärkeintä Tripitakan muotoa ovat:
Pekka Tiilikainen

Pekka Tiilikainen (29. kesäkuuta 1911 Kouvola – 12. syyskuuta 1976 Helsinki) oli uimari, esiintyjä ja Yleisradion pitkäaikainen urheiluselostaja, lempinimeltään ”Sinivalkoinen ääni”. Pekka Tiilikaisen isä oli Uhtualla Jyvälahden kylässä syntynyt ja lapsena Suomeen perheensä mukana muuttanut kiertävä kauppias Nikita Vasiljev Tilikov (ven. kyrill. Никита Тиликов), "Tiilikoff", joka suomensi nimensä Mikko Tiilikaiseksi. Tilikovit ovat asuttaneet Jyvälahden kylää jo ainakin vuodesta 1678. Äiti oli luhankalainen torpan tytär Hilda Halme. Pekka Tiilikainen syntyi Kouvolassa. Hän aloitti työuransa Alkon varastossa. Työn ohessa hän harrasti uimista. Armeija-aikanaan 1930-luvulla hän halusi Helsinkiin, koska siellä oli tuolloin Suomen ainoa uimahalli, Yrjönkadun uimahalli
Kaksoistähden kehitys

Kaksoistähden kehitys: useimmat yksittäiset tähdet kehittyvät siten, että kun vety loppuu niiden ytimestä, ne kirkastuvat punaisiksi jättiläisiksi. Kevyemmät tähdet elävät pidempään, koska ovat viileämpiä ja niiden keskusta on kylmempi ja harvempi. Silloin vety palaa niissä hitaammin. Jos kaksoistähden osatähdet ovat kaukana toisistaan, osatähtien kehitys on samanlainen kuin yksittäisillä tähdillä. Lähekkäisten kaksoistähtien osatähtien kehitys saattaa olla hyvinkin erilainen kuin yksittäisten tähtien, koska tähtien välillä tapahtuu joissain kehitysvaiheissa massan siirtoa. Monet tunnetut kirkkaudeltaan muuttuvat kaksoistähdet ovat niin sanottuja Algol-tähtiä, joissa viileämpi, pintakirkkaudeltaan himmeämpi tähti pimentää välillä kuumempaa, pinnaltaan kirkkaampaa tähteä. Monesti Algol-muuttujissa on kevyempi alijättiläistähti ja raskaampi pääsarjan tähti. Alijättiläistähdet ovat tähtien kehitysteorian mukaan pidemmälle kehittyneitä kuin pääsarjan tähdet. Tätä havaintojen ja teorian välistä ristiriitaa sanotaan Algol-paradoksiksi. Tähtien välillä kulkeva massavirta selittää Algol-paradoksin. Nyt nähtävä kevyempi, pidemmälle kehittynyt alijättiläistähti oli alussa raskaampi ja kehittyi nopeammin. Silloin se täytti painovoimarajan, Rochen pinnan, jonka yli laajentunut tähden osa alkoi virrata kevyempään tähteen
Rinnankorkeusläpimitta

Rinnankorkeusläpimitta on puun läpimitta. Se mitataan 130 cm:n korkeudelta lähtöpisteestä, joka on ylin tyveä laajentavanselvennä, katkaisua haittaavan juurenhaaran niskaselvennä tai ellei sellaista ole, maanpinnan raja puun tyveä vasten. Mittaus suoritetaan eteen sattuvalta puolelta kuoren päältä yleensä 1 cm:n tasaavinselvennä luokinselvennä. Poikkeustapauksissa voidaan käyttää 2 cm:n tasaavaa luokitusta.
Nukleotidi

Nukleotidi on nukleiinihappojen eli DNA:n ja RNA:n rakenneyksikkö. Nukleotidiin kuuluu kolme osaa: emäs- ja sokeriosa, jotka muodostavat nukleosidin, sekä fosfaatti. DNA:n sokeriosa on D-deoksiriboosi ja RNA:n D-riboosi. Emäsosa voi olla joko puriini- tai pyrimidiiniemäs. DNA:n emäsosia ovat guaniini, adeniini, sytosiini ja tymiini. RNA:n emäsosat ovat muuten samat, mutta tymiinin tilalla on urasiili. Nukleotidissa fosfaattiosa liittyy fosfodiesterisidoksella pentoosin viidennen hiilen hydroksyyliryhmään, ja ensimmäiseen hiileen liittyy joko puriini- tai pyrimidiiniemäs. Nukleotidit puolestaan liittyvät toisiinsa siten, että toisen nukleotidin fosfaattiosa muodostaa sidoksen toisen nukleotidin pentoosin kolmanteen hiileen liittyneen hydroksyyliryhmän kanssa. DNA:n ja RNA:n rakenneosina toimimisen lisäksi nukleotideilla on muitakin tehtäviä soluissa. Adenosiinitrifosfaatti (ATP) on tärkeä molekyyli solujen energiataloudessa. Nikotiiniamidiadeniinidinukleotidi (NAD+), nikotiiniamidiadeniinidinukleotidifosfaatti (NADP+), flaviiniadeniinidinukleotidi (FAD) ja flaviinimononukleotidi (FMN) toimivat koentsyymeinä hapetus-pelkistysreaktioissa. Metaboliassa tärkeä koentsyymi A sisältää nukleotidirakenteen
Genomi

Perimä eli geeniperimä tai genomi on eliön koko perintöaines, joka siirtyy vanhemmalta jälkeläiselle. Perimä on yleensä DNA:ta, mutta osalla viruksista se on RNA:ta. Se sisältää proteiinien valmistukseen osallistuvien geenien lisäksi ei-koodaavia alueita. Esitumallisilla perimä sijaitsee nukleoidiksi kutsutulla alueella solulimassa. Aitotumaisten perimä on tumassa lukuun ottamatta mitokondrioiden ja viherhiukkasten omaa geeniperimää. Ihmisen perintöaines on varastoitunut 23 kromosomipariin (mitokondrioiden lisäksi). Kromosomipareista 22 on autosomeja, ja 23. pari on sukupuolikromosomi. Perimää tutkivaa tieteenalaa nimitetään genomiikaksi. Ensimmäistä kertaa koko perimän emäsjärjestys selvitettiin vuonna 1977, kun phi X 174 -bakteriofagin perimä sekvensoitiin. Ihmisen perimän selvittäminen aloitettiin vuonna 1990, ja ensimmäiset luonnokset siitä julkaistiin vuonna 2001. Lopullisesti ihmisen perimä selvitettiin vuonna 2003
Lev Kamenev

Lev Borisovitš Kamenev (ven. Лев Бори́сович Ка́менев, oik. Rosenfeld (ven. Розенфельд, Rozenfeld); 18. heinäkuuta (J: 6 heinäkuuta) 1883 Moskova, Venäjän keisarikunta – 25. elokuuta 1936 Moskova, Neuvostoliitto) oli bolševikkeja edustanut vallankumouksellinen ja neuvostoliittolainen poliitikko. Yhdessä Grigori Zinovjevin ja Josif Stalinin kanssa hän muodosti niin sanotun troikan, joka johti Neuvostoliiton kommunistista puoluetta Vladimir Leninin sairastumisen ja kuoleman jälkeen vuosina 1922–1925. Stalin syrjäytti vuosina 1926–1927 Kamenevin ja Zinovjevin puoluejohdosta. Stalinin vainojen käynnistyttyä heidät tuomittiin vuonna 1936 näytösoikeudenkäynnissä kuolemaan ja teloitettiin. Kamenev oli etniseltä taustaltaan venäjänjuutalainen. Kamenev, oikealta nimeltään Rosenfeld, oli syntyisin juutalaisperheestä, ja hänen isänsä oli veturinkuljettaja Moskova–Kursk-rautatiellä. Hänen vanhempansa olivat olleet mukana opiskelijoiden vallankumouksellisessa toiminnassa 1870-luvulla
Formula 1 -kausi 2003

Formula 1 -kausi 2003 oli Formula 1 -sarjan historian 54. maailmanmestaruuskausi. Michael Schumacher voitti uransa kuudennen kuljettajien maailmanmestaruuden ja rikkoi täten Juan Manuel Fangion viiden maailmanmestaruuden ennätyksen, Kimi Räikkösestä tuli kaikkien aikojen kolmas suomalainen F1-kisan voittanut kuljettaja Malesian GP:ssä ja Fernando Alonsosta tuli Unkarin GP:ssä 22 vuoden ja 26 päivän iässä siihenastisen F1-historian nuorin osakilpailuvoittaja ja samalla ensimmäinen espanjalainen osakilpailuvoittaja. Kimi Räikkönen otti myös F1-uransa ensimmäisen paalupaikan Euroopan GP:n aika-ajoissa Saksan Nürburgringin radalla. Brasilian GP oli Formula 1 -sarjan historian 700. osakilpailu. Kausi oli erittäin tasainen 1. ja 7. sijoittuneiden kuljettajien välisen piste-eron jäädessä vain 42 pisteeseen Michael Schumacherin saadessa 93 pistettä ja seitsemänneksi tulleen David Coulthardin pistesaldon ollessa 51 pistettä. Kimi Räikkönen sijoittui toiseksi 91 pisteellä ja Juan Pablo Montoya kolmanneksi 82 pisteellä. Myös tallien piste-erot jäivät varsin pieniksi Ferrarin saavuttaessa tallimestaruuden 158 pisteellä, Williamsin 144 ja McLaren 142 pistettä vastaan. Kaudella jaettiin pisteitä kahdeksan parhaan joukkoon sijoittuneille
Saksalaiset

Saksalaiset (saks. die Deutschen) ovat germaanista kieltä puhuva kansa, jonka kooksi lasketaan määritelmästä riippuen noin 80–160 miljoonaa. Saksalaisuus muodostuu ensisijaisesti saksankielisyydestä ja Saksan liittotasavaltaan kohdistuvasta samastumisesta. Saksan liittotasavallan ulkopuolella elää saksankielisiä tai saksalaistaustaisia ihmisiä, jotka joskus samaistuvat saksalaisiin. Saksankieliset ovat enemmistönä myös Itävallassa, Sveitsissä ja niiden välissä sijaitsevassa Liechtensteinissa. Saksankielisiä vähemmistöjä on myös Etelä-Tanskassa, Italiaan kuuluvassa Etelä-Tirolissa sekä itäisessä Belgiassa. Saksankieliset väestöt elivät keskiajalta lähtien monien eri kokoisten valtioiden alueelle hajautuneina. Kulttuuri- ja murre-erot olivat ja ovat yhä suuret. Saksalaisten keskuudessa kulkee myös katolisten ja protestanttien uskontoraja. Hansan ja muun kaupan myötä saksankielinen asutus levisi Itämeren rannikoille (baltiansaksalaiset). Eri puolilla Keski-Eurooppaa kaupunkien kauppiaat olivat saksankielisiä. Esimerkiksi Transilvaniaan muutti merkittävä määrä saksalaisia