nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Reologia

Reologia on oppi materiaalien, tyypillisesti fluidien, muodonmuutoksista ja virtauksista. Se sisältää mm. kaasujen, nesteiden, polymeerien, geelien, bitumin, ja elintarvikkeiden viskoelastisten ominaisuuksien tutkimisen reologisilla mittauksilla. Mittauksilla saadaan tietoa esimerkiksi fluidien juoksevuusominaisuuksista, jotka vaikuttavat aineiden käyttäytymiseen prosessissa silloin, kun niitä siirretään tai sekoitetaan. Materiaalien reologinen käyttäytyminen riippuu yleensä niiden koostumuksesta ja mikrorakenteesta, sekä ulkoisista olosuhteista kuten lämpötilasta ja paineesta. Koska newtonilaisten fluidien viskositeetti on vakiolämpötilassa ja -paineessa riippumaton leikkausnopeudesta, eivät ne tuota suuria ongelmia prosessilaitteiden ja putkistojen suunnittelussa. Ei-newtonilaiset virtausominaisuudet ovat kuitenkin usein toivottavia, kun prosessoitavien aineiden halutaan käyttäytyvän esimerkiksi leikkausohenevasti. Ei-newtonilaisten fluidien käyttäytyminen prosessilaitteissa ja putkistoissa on huomioitava, koska fluidien käytös vaikuttaa huomattavasti lämmön- ja aineensiirtoon. Erityistä huomiota tulee kiinnittää sopivien sekoitussysteemien ja pumppujen valintaan. Virtausominaisuuksia kuvataan reogrammeilla, joissa leikkausjännitys tai viskositeetti esitetään leikkausnopeuden funktiona. Viskositeettia ja sen leikkausnopeusriippuvuutta voidaan mitata rotaatiomittauksin reometreillä ja viskometreillä. Oskillaatiomittausten avulla voidaan vastaavasti mitata materiaalien viskoelastisten ominaisuuksien riippuvuutta esimerkiksi kulmataajuudesta (kuormitusajasta) ja oskillaatioamplitudista (muodonmuutoksen suuruudesta)
Bereniken hiukset

Näkyy leveysasteiden +90° ja −-70° välillä Bereniken hiukset (lat. Coma Berenices) on Otavan alla oleva pohjoisen taivaan himmeätähtinen tähdistö. Sitä rajoittavat Ajokoirat, Leijona, Neitsyt, Karhunvartija ja Iso Karhu. Berenike oli Egyptin kuningas Ptolemaios III:n puoliso, joka lupasi uhrata hiuksensa Afroditelle, jos hänen miehensä palaisi turvallisesti taistelusta. Bereniken hiukset pantiin temppeliin, mutta ne katosivat. Temppelin vartijat olivat jo saamassa kuolemantuomion, kun hoviastronomi Konon Samoslainen ilmoitti kuninkaalle, että hiukset ovatkin löytyneet taivaalta Afroditen lahjoittamana, jotta kaikki saisivat niitä ihailla. Tähdistön kirkkainkin tähti, β Comae Berenices, on magnitudiltaan vain 4,26. Absoluuttisesti se on vain hiukan omaa Aurinkoamme kirkkaampi, joten se antaa hyvän kuvan siitä, miten himmeästi Aurinko loistaisi 27 valovuoden päästä. Toiseksi kirkkain tähti on α Com (Diadem), suhteelliselta kirkkaudeltaan 4,32. Tähti edustaa tähdistön mytologiassa Bereniken kruunun jalokiveä. Se on kaksoistähti jonka molemmat osapuolet ovat melkein yhtä kirkkaita. Niiden rata on Maasta katsoen 0,1 asteen verran vinossa, joten ne eivät peitä toisiaan
Hannibal

Tarkennus: Liki lähteetön Hannibal Barka (247 eaa.–183 eaa.) oli karthagolainen poliitikko ja yksi antiikin ajan nerokkaimmista sotapäälliköistä. Hän soti menestyksekkäästi toisessa puunilaissodassa. Hannibalin isä oli karthagolainen sotapäällikkö Hamilkar Barka. Hannibalilla oli kaksi veljeä Hasdrubal ja Mago. Nimi "Hannibal" on latinalainen muoto puunin kielen sanoista "Baal on armollinen". Karthago ja Rooma olivat 200-luvulla eaa. kaksi Välimeren johtavaa valtiota, ja ne kävivät toisiaan vastaan kolme puunilaissotaa, joista Hannibal osallistui toiseen sotaan. Hannibal arvioi, että Roomalla oli suurempi ja iskukykyisempi jalkaväki. Sen vuoksi hän pyrki kehittämään ratsuväkeä. Karthagon kärsittyä tappion ensimmäisessä puunilaissodassa Hannibalin isä Hamilkar yritti saada valtion uuteen nousuun
Eridanus

Näkyy leveysasteiden +32° ja −90° välilläNäkyy Suomessa parhaiten Joulukuussa Eridanus (lat. Eridanus, gen. Eridani), joskus Eridanus-virta tai vain Virta, on pitkä ekvaattorilta syvälle eteläiselle taivaalle ulottuva tähdistö Orionin länsipuolella. Tähdistön on ajateltu kuvaavan Eufratia tai Niiliä. Omikron2 (o2) Eridani on kolmoistähti, jossa on 4 magnitudin kääpiö, 9 magnitudin valkoinen kääpiö ja 11 magnitudin punainen kääpiö. Valkoinen kääpiö on luokassaan ainoa, jonka voi nähdä pienellä kaukoputkella. Epsilon (ε) Eridani on Aurinkoamme lähimpiä naapureita (10,8 valovuotta), josta on etsitty merkkejä elämästä. Eridanuksen tähdistöstä on löydetty poikkeuksellisen suuri aukko avaruudessa. Sen läpimitta on miljardi valovuotta.
Magdalan Maria

Magdalan Maria, vanhassa suomalaisessa kirkkoraamatussa Maria Magdaleena (m.kreik. Μαριὰμ ἡ Μαγδαληνή, Mariàm hē Magdalēnē), on Raamatun Uuden testamentin henkilöhahmo, joka kuvataan kristillisten kirkkojen virallisiksi julistamissa evankeliumeissa ja Uuden testamentin niin sanotuissa apokryfisissä kirjoituksissa Jeesuksen seuraajana sekä todistajana Jeesuksen ristiinnaulitsemisessa ja ylösnousemuksessa. Vanhentuneen latinalaisen perinteen mukaan Maria on mainittu Uudessa testamentissa myös kahdessa muussa yhteydessä: katuvana prostituoituna sekä Martan ja Lasaruksen siskona. Magdalan Mariaa kunnioitetaan pyhimyksenä katolisessa kirkossa, vanhakatolisessa kirkossa, ortodoksisessa kirkossa, koptilaisessa kirkossa, anglikaanisessa kirkossa ja muissa protestanttisissa suuntauksissa. Marian nimen suomennoksen osa ”Magdalan” perustuu tulkintaan, että kreikankielisellä lisänimellä Magdalene olisi tarkoitettu Magdalan kaupungista kotoisin olevaa henkilöä. Magdala-nimestä ei ole kuitenkaan löydetty mainintoja ajanlaskun ensimmäisiltä neljältä vuosisadalta. Sana magdal/migdal tarkoittaa tornia, ja sitä käytettiin vain paikannimen osana, kuten ”Nuniyan torni”. Tämän tulkinnan mukaan, jos nimi Magdala viittasi johonkin paikkaan, se saattoi viitata mihin tahansa monesta paikasta, jonka nimessä oli sana ’torni’. Onkin myös esitetty, että nimi olisi Marian lisänimi, joka viittasi Marian tärkeään asemaan Jeesuksen opetuslasten joukossa. Aramean kielellä sana magdala merkitsee ’korotettu, suuri, mahtava’, joten Jeesus saattoi antaa tämän lisänimen Marialle, koska hän oli tärkein nainen oppilaiden joukossa. Toisaalta Talmudissa nimitys viittaa naisen hiuksien kihartamiseen eli avionrikkojaan
Heterotsygootti

Eriperintäisellä eli heterotsygootilla solulla tai yksilöllä on kaksi eri geenimuotoa samasta geenistä. Suvullisilla eliöillä eri vanhemmilta saadut geenin muodot ovat siis erilaiset. Eriperintäisen vastakohta on samaperintäinen eli homotsygootti, jolla molemmat vastingeenit ovat samanlaisia. Yksilö voi olla eriperintäinen joidenkin geenin sijaintipaikkojen osalta ja samaperintäinen toisten osalta. Eriperintäisessä geenipaikassa oleva vallitseva geenimuoto tulee näkyviin yksilön ilmiasussa. Jos laji on itsesiittoinen (kuten esimerkiksi monet kasvit) ja on elänyt jo useiden sukupolvien ajan itsesiittoisesti, voi suurin osa sen perimää olla samaperintäistä. Samoin muut sukusiittoisuuden muodot johtavat samaperintäisyyden kasvuun. Jos kaksi pitkän sukusiitoksen takia eri geenimuotojen suhteen samaperintäistä yksilöä risteytetään, syntyy eriperintäinen yksilö, joka voi äärimmillään olla eriperintäinen suuressa osassa geenipaikoista. Tällaisten risteytysten tuloksena syntyneet yksilöt ovat usein huomattavasti vanhempiaan elinvoimaisempia eli heteroottisia.
Jänis (tähdistö)

Näkyy leveysasteiden +63° ja −90° välilläNäkyy Suomessa parhaiten Tammikuussa Jänis (lat. Lepus, genetiivi Leporis) on ekvaattorin eteläpuolella Orionin alla sijaitseva heikko tähdistö. Antiikin aikaan tähtikuviota pidettiin Orionin tuolina. Jäniksessä on yksi Messierin kohde, pallomainen tähtijoukko M79. R Leporis on muuttuva pitkäjaksoinen tähti, jonka jakso on 14 kuukautta. Sen kirkkaus vaihtelee 5,5–11,7 magnitudin välillä. Tähdistössä sijaitsee pienimassainen punainen kääpiö 2MASS J0523-1403 noin 40 valovuoden päässä Maasta.
Papyrologia

Papyrologia on papyrukselle kirjoitettuja tekstejä tutkiva tiede. Papyrologian tutkimuskohteisiin lasketaan myös muille materiaaleille kirjoitettuja tekstejä, jotka sekä sisällön että paleografian suhteen muistuttavat papyrustekstejä. Tällaiset tekstit ovat löytyneet vahalla peitetyistä kirjoitustauluista (tabulae ceratae), ruukunsirpaleilta (ostrakoneilta) ja puulevyiltä. Papyrologiseen aineistoon ei yleensä lasketa faaraoiden aikaisia papyruksia, jotka kuuluvat egyptologian alaan. Papyrusta käytettiin antiikin aikana kirjoitusmateriaalina koko Välimeren alueella, mutta papyrustekstejä on löytynyt merkittävässä määrin ainoastaan Lähi-idän aavikkoalueilta, joissa orgaaniset aineet säilyvät kuivan aineiston takia. Merkittäviä löytöpaikkoja ovat muun muassa Syyrian Dura-Europos, Israelin Masada ja Jordanian Petra. Kaikkein tärkeimmät löytöpaikat sijaitsevat Egyptissä, joka on myös papyruskasvin kotimaa. Papyrologisen aineiston tärkein löytöpaikka Lähi-idän ulkopuolella on Herculaneum, josta on löydetty niin sanotun Papyrusten huvilan (Villa dei Papiri) papyrusten (yhteensä yli 1 800 tekstiä tunnetaan) lisäksi merkittävä määrä vahatauluja. Tällaisia papyrologiseen aineistoon laskettavia kirjoitustauluja on löytynyt myös muualta Vesuviuksen alueelta, esimerkiksi Pompejista ja Murecinesta. Papyrologista aineistoa tunnetaan nykyään myös Pohjois-Euroopasta; Britteinsaarten Vindolandasta on 1970-luvulta lähtien löydetty satoja puulevyille (”leaf tablets”) kirjoitettuja dokumentteja, jotka valaisevat elämää roomalaisessa varuskunnassa. Tekstejä on löydetty myös Sveitsin Vindonissasta ja Unkarin Voräspatakista (Alburnus Maior). Tärkeitä löytöpaikkoja ostrakon-ruukunsirpaleille kirjoitetuille teksteille ovat Libyan Golas (Bu Njem) ja Egyptissä sijaitseva Mons Claudianus
Vokseli

Vokseli (engl. voxel, sanoista volumetric pixel) on pikselin kolmiulotteinen vastine, kolmiulotteisen kuvamatriisin kuva-alkio. Tyypillinen sovellusala, jossa esiintyy vokseleita, on kolmiulotteinen lääketieteellinen kuvantaminen, esimerkiksi tietokonetomografia tai magneettikuvaus. Näissä sovelluksissa kuvantamislaitteen ihmiskehosta tuottama kuva-aineisto luonnostaan muodostaa kolmiulotteisen matriisin, joka koostuu vokseleista. Jotta kuvia voidaan tarkastella kaksiulotteisella näytöllä, niistä rekonstruoidaan kaksiulotteisia esityksiä. Tavallisimmat esitystavat ovat leikkauspinta eli poikkileikkauskuva, pintarekonstruktio ja maksimi-intensiteettiprojektio. Esityskuva voidaan rekonstruoida halutusta kuvakulmasta ja kohdasta. Näin samasta materiaalista voidaan luoda halutun suuntaisia leikesarjoja ja kohdetta voidaan katsella eri suunnista. Kolmiulotteista kuva-aineistoa voi periaatteessa tarkastella myös kolmiulotteisella näytöllä, tai kuva-aineistosta voidaan muodostaa stereogrammi. Vektorigrafiikkaan ja kaksiulotteiseen pikseligrafiikkaan verrattuna kolmiulotteisen vokseligrafiikan käsittely on raskasta, koska kuva-alueen vokselien lukumäärä on verrannollinen kuvaresoluution kuutioon, kun taas pikseligrafiikassa yhden kuvan pikselimäärä on verrannollinen resoluution neliöön. Esimerkiksi resoluutioltaan 1000 x 1000 x 1000 kolmiulotteinen vokseliesitys vie raakamuodossa yhtä paljon muistia kuin 1000 kappaletta kaksiulotteista 1000 x 1000 pikselin kuvaa. Tämän vuoksi graafisten vokselimallien resoluutio on usein varsin rajoitettu
Paul Verhoeven

Paul Verhoeven (s. 18. heinäkuuta 1938 Amsterdam) on alankomaalainen elokuva- ja televisio-ohjaaja, joka on ohjannut elokuvia niin Alankomaissa kuin Hollywoodissakin. Hänen elokuviaan ovat muun muassa tieteistoimintaelokuva RoboCop (1987), eroottinen trilleri Basic Instinct – vaiston varassa (1992) ja Elle (2016). Paul Verhoeven syntyi Amsterdamissa 18. heinäkuuta 1938. Lapsuutensa hän eli toisen maailmansodan vuosina. Lukion jälkeen Verhoeven opiskeli Leidenin yliopistossa matematiikkaa ja fysiikkaa, joista hän luki tohtoriksi. Verhoeven kiinnostui elokuvanteosta opiskeluaikoinaan ja osallistui lyhytelokuvien tekemiseen ensi kerran vuonna 1964. Hän suoritti asepalveluksensa laivastossa ja ohjasi laivaston elokuvayksikössä 23-minuuttisen palkitun dokumenttielokuvan laivastojoukoista. Päästyään siviiliin Verhoeven ryhtyi päätoimiseksi elokuvaohjaajaksi. Hän ohjasi Hollannin televisioon 12-osaisen sarjan Floris, joka oli keskiaikaan sijoittunut seikkailusarja
Darth Vader

Darth Vader (entisellä nimellä Anakin Skywalker) on yhdysvaltalaisen elokuvaohjaajan George Lucasin luoma fiktiivinen hahmo, joka esiintyy Tähtien sota -elokuvasarjassa sekä Obi-Wan Kenobi -televisiosarjassa. Hän esiintyy alkuperäisen trilogian pääantagonistina sekä esiosatrilogian päähenkilönä. Darth Vader esiintyy myös monissa Tähtien sota -peleissä, kuten Star Wars Battlefront (2015) ja Star Wars: Battlefront II (2017). Hahmo esiintyi kaikissa alkuperäisen trilogian ja esiosatrilogian elokuvissa. Hän on myös merkittävänä hahmona televisiosarjoissa, videopeleissä, romaaneissa ja sarjakuvissa. Hän oli alun perin jedi, jonka ennustettiin tuovan tasapainon Voimaan, mutta kääntyikin Voiman pimeälle puolelle ja palvelee Galaktisessa Imperiumissa sith-mestarinsa Palpatinen (tunnettu myös nimellä Darth Sidious) oikeana kätenä. Hän on myös Luke Skywalkerin ja prinsessa Leia Organan isä ja Kylo Renin isoisä. American Film Institute listasi Darth Vaderin elokuvahistorian kolmanneksi suurimmaksi elokuvaviholliseksi sarjassa AFI:n 100-vuotissarjan 50 suurinta elokuvasankaria ja -roistoa, Hannibal Lecterin ja Norman Batesin jälkeen. Esiintyessään ensi kerran vuoden 1977 elokuvassa Tähtien sota (Uusi toivo), Darth Vader on armoton kyborgi, joka palvelee Galaktista Imperiumia. Elokuvan aikana Obi-Wan Kenobi kertoo Luke Skywalkerille Vaderin olevan entinen jedi, joka "petti ja murhasi" Luken isän, sekä auttoi Imperiumia tuhoamaan jediritarikunnan. Vaderin tämänhetkisenä tehtävänä on yhdessä suurmoffi Tarkinin kanssa saada takaisin Kuolemantähden piirustukset, jotka Kapinaliitto oli heiltä varastanut. Hän vangitsee prinsessa Leia Organan ja kiduttaa tältä tietoja
Newfoundland

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa Newfoundland (ransk. Terre-Neuve) on suuri saari Kanadan koillisrannikolla. Newfoundlandin erottaa Labradorin niemimaasta Belle Islen salmi ja Cape Bretonin saaresta Cabotin salmi. Se on maailman 16. suurin saari ja sen pinta-ala on 108 860 km². Newfoundland on Newfoundland ja Labradorin provinssin tiheimmin asuttu alue. Provinssin pääkaupunki St. John’s sijaitsee saaren kaakkoiskärjessä. Newfoundlandissä asuu noin 500 000 ihmistä. Newfoundlandin löysi ja nimesi Englannin lipun alla purjehtinut Giovanni Caboto (John Cabot) vuonna 1497. Saarelta on löytynyt myös 500 vuotta varhaisempia viikinkien asutuksen jäännöksiä. Newfoundland on luultavasti islantilaisessa saagassa mainittu Vinland
Pyhimys

Pyhimys on uskonnoissa pyhänä pidetty henkilö. Pyhimysten elämä ja ihmeteot elävät usein kansan parissa tarinoina eli pyhimyslegendoina. Pyhimystarinat ja -kuvat ovat kristinuskossa välittäneet kirkon sanomaa kristillisestä uskosta ja hyveistä. Niissä on ollut mukana myös kansanuskoa ja animismia. Monet pyhimyslegendat pohjautuvat antiikin mytologiaan. Pyhimyskertomusten vaikutus näkyy muun muassa nykyajan nimissä. Katolinen kirkko kanonisoi eli julistaa pyhimyksiksi ihmisiä, jotka ovat osoittaneet sankarillista hyveellisyyttä elämässään ja vain silloin kun hyveellisyys on todistettu yleisellä maineella ja todennetuilla perusteluilla. Katolisen kirkon näkemyksen mukaan pyhimykset ovat Jumalan palvelijoita ja ystäviä, joiden elämä on tehnyt heidät hänen erityisen rakkautensa arvoisiksi. Katolinen kirkko katsoo, että pyhimyksiä tulee arvostaa ja kunnioittaa ja heiltä voidaan pyytää esirukouksia. Katolinen kirkko voi julistaa pyhimykseksi henkilön, jonka kuolemasta on kulunut vähintään viisi vuotta. Tätä edeltää autuaaksi julistaminen. Paavi Johannes Paavali II ehti julistaa virkansa aikana pyhimykseksi 1 100 henkilöä, mikä on tähän asti suurin määrä
Cannaen taistelu

2. elokuuta 216 eaa. Cannae Karthagon täydellinen voitto Rooman valtakunta Karthago Lucius Aemilius Paullus† jaGaius Terentius Varro Hannibal 55 000 jalkaväkeä ja6000 ratsuväkeä 32 000 jalkaväkeä ja10 000 ratsuväkeä ehkä 60 000 noin 6 000 Cannaen taistelu oli tärkeä taistelu toisen puunilaissodan aikana. Taistelussa, joka käytiin 2. elokuuta 216 eaa., karthagolaisen kenraalin Hannibalin armeija saartoi ja murskasi täydellisesti roomalaisten paljon suuremman armeijan, jota johtivat konsulit Lucius Aemilius Paullus ja Gaius Terentius Varro. Hannibal halusi kostaa ensimmäisessä puunilaissodassa (264–241 eaa.) Karthagon kärsimän tappion, joten hän kokosi Hispaniassa armeijan ja marssitti sen Alppien yli Italiaan. Hannibal toivoi, että Italian kansat nousisivat kapinaan Roomaa vastaan ja liittyisivät Hannibalin armeijaan. Toive oli realistinen, sillä Italian kansat oli kukistettu, ja monet kaupungit olivat ärtyneitä jouduttuaan Rooman valtaan. Pohjois-Italian gallit olivat sekä valloittamattomia että vihamielisiä. Taistelun alussa Hannibalin kuuluisa raskas ratsuväki teki rynnäkön Paulluksen johtamaa Rooman jalkaväkeä vastaan, jolloin Paullus hylkäsi lyödyt joukkonsa ja liittyi pääjoukkoon, joka rynnisti päin karthagolaisten päälinjaa vastaan antaen hitaasti periksi
Rajakylä (Vantaa)

Rajakylä (ruots. Råby) on tiivis pientaloista koostuva Vantaan Hakunilan suuralueen kaupunginosa Porvoonväylän ja Helsingin rajan välissä. Se muodostaa Helsingin Vesalan kaupunginosan kanssa yhtenäisen pientaloalueen, jossa molempien kaupunginosien rakennetut tontit ulottuvat rajalle saakka. Rajakylä on rakennettu pääasiassa 1980-luvulla. Siellä ei juurikaan ole teollisuutta ja työpaikkojen määrä on pieni. Vantaan historiakirjojen mukaan Rajakylän nykyinen suurin tie, johon myös bussiliikenne on painottunut Rajakyläntien lisäksi, on talkoo- ja työttömyystöinä rakennettu Maratontie. Se on aluksi ollut pieni metsäpolku, johon on sittemmin tehty kivipäällyste. Siitä on siis tullut niin sanottu tykkitie. Nykyisin se on asfaltoitu, kaksikaistainen tie. Rajakylässä on runsaasti metsäalueita, joissa on kivipäällysteisiä tykkiteitä ja ensimmäisen maailmansodan aikaisia vallihautoja, joiden rakentaminen aloitettiin vuonna 1914 Pietarin puolustamiseksi. Rajakylässä on myös Pallopuisto-niminen leikkialue, joka on alueen lapsiperheiden aktiivisessa käytössä. Rajakylässä on koulun liepeillä urheilukenttä
ADI-arvo

ADI-arvolla (engl. Acceptable Daily Intake) tarkoitetaan ravinnon kautta nautitun kemiallisen aineen ylintä hyväksyttävää päivittäistä saantia, joka ilmoitetaan milligrammoina henkilön painokiloa kohti vuorokaudessa. ADI ilmoittaa määrän, jonka ihminen voi päivässä syödä kyseistä ainetta ilman merkittäviä terveydellisiä haittavaikutuksia. ADI-arvot perustuvat eläinkokeisiin, jolla pyritään varmistamaan lisäaineen turvallisuus. Aineiden turvallisuus arvioidaan kansainvälisissä riippumattomissa asiantuntijaryhmissä, joita ovat FAO/WHO:n alainen JECFA (Joint FAO/WHO Expert Committee on Food Additives) ja EU:n elintarvikealan tiedekomitea SCF (Scientific Committee on Food). Turvallisuus- ja saantitutkimusten perusteella komiteat asettavat joillekin lisäaineille ADI-arvon. ADI-arvo voi ylittyä etenkin lapsilla, jotka eivät paina paljon. Varsinkin nitriitin saanti voi ylittyä lapsilla helposti. Nitriittiä käytetään lisäaineena makkaroissa ja lihavalmisteissa, joissa sen tarkoituksena on ehkäistä ruokamyrkytyksiä. Bentsoehappo, jonka E-koodi on E 210. Bentsoehappoa käytetään mehuissa ja sen ADI-arvon on 5 mg/kg (milligrammaa/kilossa). Tässä tapauksessa kuusikymmentä kiloa (60 kg) painava henkilö voi syödä päivässä bentsoehappoa 300 mg
Puuma

Elinvoimainen  Puma concolor(Linnaeus, 1771) Puuma Wikispeciesissä Puuma Commonsissa Puuma (tieteellinen nimi vuodesta 1993 Puma concolor, sitä ennen Felis concolor) on Amerikassa elävä kissaeläin. Sen levinneisyysalueeseen kuuluu periaatteessa koko Keski- ja Etelä-Amerikka lukuun ottamatta niitä melko laajoja alueita, joilta ihminen on sen hävittänyt. Pohjois-Amerikassa sitä esiintyy Kalliovuorten alueella Yukonin territorion etelärajoille saakka, sekä Floridassa, jossa elää erillisenä populaationa uhanalainen floridanpuuma. Puumasta on suomeksi käytetty myös nimityksiä kuguaari (englannin sanasta ”cougar”), vuorileijona (”mountain lion”), amerikanleijona, puuleijona ja hopealeijona, mutta nykykielessä puuma on vakiintunut lajin lähes yksinomaiseksi nimeksi. Puuma jaettiin aikaisemmin kuuteen alalajiin (suluissa elinalueet): Nykyisin tunnistetaan vain kaksi alalajia: Puumalla on lyhyt ja pehmeä karva, jonka väri vaihtelee hopeanharmaasta tai kellanruskeasta punertavanruskeaan tai tummanruskeaan. Turkki on tumminta selkän keskiosassa ja hännässä. Leuassa, huulissa, kurkussa ja vatsassa on vaaleaa karvaa. Melanismia ei esiinny, ja albinismi on harvinaista. Aikuisella puumalla ei ole täpliä, mutta nuorilla yksilöillä on raitoja ja pennuilla tummia täpliä. Puuman korvalehdet ovat pienet ja pyöreät. Eteläamerikkalainen Puma concolor concolor on pienempi kuin pohjoisamerikkalainen P. c
Kolmio (tähdistö)

Näkyy leveysasteiden +90° ja −60° välilläNäkyy Suomessa parhaiten joulukuussa Kolmio (latinaksi Triangulum, genetiivi Trianguli) on pohjoisen taivaan pieni tähdistö Andromedan eteläpuolella. Se on melko himmeä, mutta helposti tunnistettavissa selkeän muotonsa ansiosta. Tähdistön varhainen nimi oli Sicilia, koska roomalaisen taruston mukaan Ceres pyysi Juppiteria sijoittamaan Sisilian saaren taivaalle. Tähdistön kirkkain tähti on β, jonka kirkkaus on +3,00 magnitudia. Kuvion muodostavat kaksi muuta tähteä ovat α (+3,41m) ja γ. Merkittävin syvän taivaan kohde on Kolmion galaksi M33, joka on Paikallisen ryhmän kolmanneksi suurin galaksi Andromedan galaksin ja Linnunradan jälkeen.
Korppi (tähdistö)

Näkyy leveysasteiden +60° ja −90° välilläNäkyy Suomessa parhaiten huhtikuussa Korppi (lat. Corvus, gen. Corvi) pieni tähdistö Neitsyen alla. Suomessa se näkyy huonosti, lähinnä keväisin eteläisen horisontin tuntumassa. Tähtikuviossa näkyy rengasgalaksi (myös antenni- tai rotanhäntägalaksi): NGC 4038 ja NGC 4039 muodostavat heikon +11 magnitudin galaksiparin, jotka vuorovaikuttavat tai törmäävät. Galaksipari on yksi kirkkaimpia lajissaan.
Oinas (tähdistö)

Näkyy leveysasteiden +90° ja −60° välilläNäkyy Suomessa parhaiten joulukuussa Oinas (latinaksi Aries, genetiivi Arietis) on pienehkö pohjoistaivaan tähdistö Kolmion alla ja Härän länsipuolella. Oinas on eläinradan ensimmäinen tähdistö, jossa aurinko sijaitsi kevätpäiväntasauksen aikaan yli 2000 vuotta sitten. Maan prekession takia kevättasauspiste on siirtynyt Kalojen tähdistöön. Gamma (γ) Arietis on kaksoistähti, jonka Robert Hooke löysi vuonna 1664 yhtenä ensimmäisistä kaukoputkella löydetyistä kaksoistähdistä. Sen komponenttien väli on 8 kaarisekuntia. Suomessa Oinas näkyy hyvin elokuusta helmikuuhun. Yleisnimenä oinas tarkoittaa kuohittua uroslammasta eli pässiä.
Itäsuomenkarja

Itäsuomenkarja (ISK) (puhekielessä myös kyyttö) on yksi Suomessa vanhastaan kasvatetusta maatiaiskarjasta polveutuvasta rodusta. Nykyisin rotu on uhanalainen. Tuotostarkkailussa niistä on 267. Maidon rasvapitoisuus on 4,36 % ja valkuaispitoisuus 3,46 %. Maitotuotos on keskimäärin 4 057 kg maitoa ja poistettaessa elinikäistuotos on 11 910 kg maitoa. Itäsuomenkarja on suomenkarjaroduista siroin. Rotu ja erityisesti sen maatiaissuvut ovat tunnettuja terveydestään, sitkeydestään ja pitkäikäisyydestään. Rotu on tunnettu muun muassa maitonsa hyvistä juustoutumisominaisuuksista. Väritys on nykyisin liki aina kyyttö. Rotua on alun perin käytetty pelkästään maidontuotannossa, mutta viime vuosina sitä on alettu käyttämään emolehmätuotannossa. Itäsuomenkarja eli kyyttö on maatiaiskarjasta ensimmäisenä erotettu suomalainen karjarotu. Vastaperustetun rodun ulkomuodoksi valittiin nupo punakyyttö