nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Holmium

Holmium on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ho (lat. holmium) ja järjestysluku 67. Holmium on lantanoidien sarjaan kuuluva suhteellisen kova ja taipuisa hopeanvalkoinen metallinen harvinainen maametalli, joka on vakaa kuivassa ilmassa huoneenlämpötilassa. Tiheys on 8,795 g/cm3. Sulamispiste on 1 474 °C ja kiehumispiste 2 700 °C. Puhtaana holmium heijastaa valoa lähes yhtä hyvin kuin hopea, mutta se tummenee ilmassa nopeasti keltaiseksi holmium(III)oksidiksi Ho2O3. Holmiumilla on suurin magneettinen permeabiliteetti kaikista luonnollisista alkuaineista ja sillä on myös muita epätavallisia magneettisia ominaisuuksia. Holmium on voimakkaasti paramagneettista yli −140 °C lämpötilassa. Tässä lämpötilassa metalli järjestyy antiferromagneettisesti ja edelleen lämpötilan laskiessa −254 °C:ssa sen magneettiset momentit kääntyvät niin, että se saavuttaa ferrimagneettisen rakenteen. Holmiumin, joka on saanut nimensä Tukholman latinankielisen nimen (lat. Holmia) mukaan, löysivät Marc Delafontaine ja Jacques-Louis Soret vuonna 1878 spektristä. Hieman myöhemmin vuonna 1879 ruotsalainen kemisti Per Teodor Cleve riippumattomasti löysi alkuaineen oksidimuodossa ja nimesi sen kotikaupunkinsa mukaan
Hedelmällinen puolikuu

Hedelmällinen puolikuu on Lähi-idässä sijaitseva, Turkin ja Iranin vuorten eteläpuolinen alue. Se kattaa lähinnä Irakin, Syyrian, Libanonin, Israelin ja Jordanian hedelmälliset alueet sekä osia Kaakkois-Turkista ja Lounais-Iranista. Alueella virtaavat Mesopotamian suuret virrat Eufrat ja Tigris sekä muun muassa Syyrian Orontes ja Levantin Jordan. Usein myös Niilin laakso Egyptissä luetaan kuuluvaksi alueeseen. Hedelmällinen puolikuu on saanut nimensä kuun sirppiä muistuttavasta muodostaan ja hyvistä viljelyolosuhteistaan, joiden ansioista maanviljelys alkoi kehittyä alueella 11 000–8 000 vuotta eaa. Varsin pian sen jälkeen alkoi myös keinokastelu, joka on suurella osalla alueesta tuottavan maanviljelyn edellytys. Alueelta ovat kotoisin useimmat nykyajan tärkeimmistä viljelykasveista ja kotieläimistä. Esihistoriallisena ja varhaishistoriallisena aikana alueelle kehittyivät maanviljelyksen myötä ensimmäiset suurkaupungit ja varhaiset sivistyskeskukset, kun maanviljelys teki mahdolliseksi elättää suuria ihmismääriä. Egyptistä Israelin, Jordanian, Libanonin ja Syyrian Jazirahin kautta Irakiin Persianlahdelle ulottuvan viljavan alueen ala on 400 000–500 000 km² ja väestö nykyään 40–50 miljoonaa. Jääkaudella alueella keräiltiin villiä viljaa. Jo 11 000 eaa. Alueella oli kehitetty luonnovaraisten viljakasvien korjaamiseen, käsittelyyn ja säilytykseen sopivia työkaluja ja menetelmiä, Näitä olivat sirppi, huhmar, survin ja jauhinkivet, sekä jyvien paahtotekniikka ja vesitiiviit maanalaiset säilytystilat
Parmenides

Parmenides (m.kreik. Παρμενίδης, s. n. 510 eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän on yksi merkittävimmistä esisokraattisista filosofeista ja tärkeä henkilö erityisesti rationalismin ja ontologian syntymisen kannalta. Parmenides tunnetaan ennen kaikkea siitä, että hän katsoi moneutta ja liikettä koskevien aistihavaintojen olevan pettäviä, ja todellisuuden olevan yksi, jakautumaton ja liikkumaton. Parmenides oli kotoisin Eleasta, Etelä-Italiasta. Elealaisten kerrotaan pitäneen Parmenidesta suuressa arvossa hänen säätämiensä kaupungin vaurautta lisänneiden lakien ja esikuvallisen elämänsä ansiosta. Hän oli Ksenofaneen oppilas, ja joidenkin tietojen mukaan myös Anaksimandroksen oppilas. Hän omaksui myös pythagoralaisten näkemyksiä
Ensimmäinen Mooseksen kirja

Ensimmäinen Mooseksen kirja (Genesis, m.kreik. Γένεσις, ”Synty”; hepr. ‏בְּרֵאשִׁית‎‎‎, Berešit tai Bərēšīth, ”Alussa”) on ensimmäinen viidestä Mooseksen kirjasta (pentateukki) eli juutalaisten pyhän kirjoituksen Tooran ensimmäinen kirja. Se on myös kristittyjen Raamatun Vanhan testamentin ensimmäinen kirja. Kirjan tapahtumat alkavat maailman ja ihmisen luomisesta ja päättyvät Israelin kansakunnan syntyyn. Ensimmäinen Mooseksen kirja on rakenteeltaan ja tyylilajliltaan maailman ja Israelin kansan luomismyytti. Kirja lainaa mesopotamialaista tarinaperinnettä, jonka aineksista on koottu Israelin kansan historia ja perustelu yksijumalaisuudelle.  Kirjan tarkoituksena on nähty ensisijaisesti kansakunnan rakentaminen ja sen traditioiden perusteleminen. Kirjoitusten motiiveina on nähty eri ryhmien pyrkimys vahvistaa asemaansa. Nykyisin tunnettu versio olisi siten laadittu viidennen tai kuudennen vuosisadan aikoihin ennen ajanlaskun alkua. 1970-luvulle asti Viiden Mooseksen kirjan ajateltiin olevan neljän samat tarinat erilaisina versioina kertovan lähteen toimitettu laitos, joka toimitustyön seurauksena sisältää toistoa ja ristiriitaisuuksia
Ksenon

Ksenon on kemiallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Xe (lat. xenon), järjestysluku 54 ja CAS-numero 7440-63-3. Ksenon on väritön, hajuton, hyvin raskas jalokaasu. Ksenonia on 90 miljardisosaa ilmakehän ilmasta, josta sitä voidaan jakotislata. Ksenonille on tuotettu useita happea ja fluoria sisältäviä yhdisteitä. Ksenon on hajuton, väritön ja mauton kaasu. Sen sulamispiste on 161,3 Kelviniä ja kiehumispiste 165,1 Kelviniä. Tiheys on 5,88 g/l, ja se on neljä kertaa raskaampaa kuin ilma. Ksenonin lämmönjohtavuus on hyvin huono ja sen höyrystymisen entalpia matala. Ksenonilta tunnetaan kahdeksan stabiilia isotooppia sekä 30 muuta isotooppia. 1 = Osuus kaikesta luonnossa esiintyvästä ksenonista.Ilmoitetaan stabiileille ja erittäin pitkäikäisille isotoopeille
Dallas

Dallas [ˈdæləs] on Yhdysvaltain Texasin osavaltiossa sijaitseva kaupunki. Se on väkiluvultaan Yhdysvaltojen yhdeksänneksi suurin ja Texasin kolmanneksi suurin kaupunki. Kaupungissa asui vuonna 2013 arvion mukaan 1 257 676 ihmistä. Dallasin ja Fort Worthin noin 6,8 miljoonan asukkaan suurkaupunkialue on Yhdysvaltain neljänneksi väkirikkain. Dallas on tunnettu ennen kaikkea öljyntuotannostaan, joka koki huippunsa 1980-luvun alussa. Sittemmin öljyntuotanto on kuitenkin hiipunut ja nykyään Dallas on monipuolisen teollisuustuotannon ja elinkeinoelämän keskus. Yhdysvaltojen 35. presidentti John F. Kennedy salamurhattiin Dallasissa vuonna 1963. Kaupunkiin sijoittuu myös suosittu 1980-luvun televisiosarja Dallas. Dallasin ensimmäinen asukas oli tennesseeläinen lakimies ja kauppias John Neely Bryan, joka rakennutti 1841 alueelle pienen mökin. Alueelle muutti Bryanin perässä uusia asukkaita, ja kaupungin asemakaava laadittiin 1844
Konstantinos XI Palaiologos

Konstantinos XI Palaiologos (kreik. Κωνσταντῖνος Δραγάσης Παλαιολόγος, Kōnstantînos Dragásēs Palaiológos; 8. helmikuuta 1405 – 29. toukokuuta 1453) oli Bysantin valtakunnan viimeinen keisari. Hän hallitsi vuosina 1449–1453. Konstantinos oli Manuel II:n ja serbialaisen prinsessan Helena Dragasin kahdeksas lapsi. Hän vietti lapsuutensa Konstantinopolissa. Konstantinos meni naimisiin Maddelena Toccon kanssa 1. heinäkuuta 1428. Magdalenan isä oli italialainen ja Epeiroksen hallitsija. Vaimon kuoltua vuonna 1429 Konstantinos meni uusiin naimisiin Caterina Gattilusion kanssa. Hän oli Lesbos-saarta hallitsevan genovalaisen ruhtinaan tytär
Mannerheim-linja

Mannerheim-linja oli kantalinnoitettu puolustuslinja, joka kulki Karjalankannaksella Laatokalta Suomenlahdelle. 132 kilometriä pitkä linja oli talvisodan merkittävimpien taistelujen paikka ja saavutti kansainvälisessä lehdistössä suuren maineenkenen mukaan?. Viipurin ja Neuvostoliiton rajan välille suunniteltiin kolme puolustuslinjaa. Rajaa lähinnä oleva kutsuttiin aluksi pääasemaksi, keskimmäistä väliasemaksi ja Viipuria lähinnä olevaa taka-asemaksi. Pääaseman vahvin kohta sijaitsi Summan alueella, jonka kautta uhkaavin hyökkäysura kulki. Talvisodan ajan lehdistössä pääasema nimettiin kuitenkin Mannerheim-linjaksi puolustusvoimien ylipäällikkö Carl Gustaf Emil Mannerheimin mukaan. Nimen keksi Jorma Gallen-Kallela. Suomen itsenäistymisen jälkeen Suomessa koettiin Neuvosto-Venäjä ainoaksi mahdolliseksi sotilaalliseksi uhaksi ja Karjalankannas puolustuksen uhanalaisimmaksi paikaksi. Siksi Karjalankannaksen puolustuksellista linnoittamista pidettiin kiireellisenä. Tärkeimpänä Karjalankannaksella linnoitettavaksi pidettiin sen länsiosaa, koska itäosassa oli Vuoksen, Suvannon ja Taipaleenjoen muodostama vesistölinja, joka tuki puolustusta. Ensimmäisen suunnitelman Karjalankannaksen puolustuslinjoista esittivät kesällä 1918 kaksi ruotsalaista upseeria Puolustusvoimain ylipäällikkö Mannerheimin tilauksesta.lähde? Suunnitelman päälinja oli lähellä rajaa eikä mukaillut vesistöjä
Tom Hanks

Thomas Jeffrey ”Tom” Hanks (s. 9. heinäkuuta 1956 Concord, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja elokuvantekijä. Hanks on voittanut urallaan kaksi parhaan miespääosan Oscar-palkintoa. Hanks aloitti uransa teatterissa 1970-luvun loppupuolella. Näyteltyään television komediasarjoissa 1980-luvun alussa Hanks sai ensimmäisen merkittävän elokuvaroolinsa vuoden 1984 komediassa Splash. Hanks on esiintynyt myös muun muassa elokuvissa Big (1988), Philadelphia (1993), Forrest Gump (1994), Apollo 13 (1995), Pelastakaa sotamies Ryan (1998), Vihreä maili (1999), Cast Away – tuuliajolla (2000) ja Da Vinci -koodi (2006) sekä ääniroolissa Toy Story -elokuvasarjassa. Hän on tehnyt paljon yhteistyötä ohjaaja Steven Spielbergin kanssa. Hanks syntyi Concordissa Kaliforniassa vuonna 1956. Hänen isänsä Amos Hanks oli ravintolakokki ja äitinsä Janet tarjoilija. Amos oli englantilaista ja irlantilaista sukua ja Janet portugalilaista. Perheeseen kuuluivat myös Tomin isosisko ja isoveli sekä pikkuveli, näyttelijä Jim Hanks
National Football League

National Football League (NFL) on Yhdysvalloissa toimiva amerikkalaisen jalkapallon ammattilaisliiga. Liigassa on osakkaina ja siinä pelaa 32 joukkuetta, jotka on jaettu kahteen 16 joukkueen konferenssiin: AFC (American Football Conference) ja NFC (National Football Conference). Vuodesta 2002 lähtien molempien konferenssien joukkueet ovat jakaantuneet maantieteellisesti kutakuinkin tasaisesti. Konferenssit on jaettu neljään neljän joukkueen divisioonaan: East (itä), North (pohjoinen), South (etelä) ja West (länsi). NFL perustettiin vuonna 1920 nimellä American Professional Football Association, mutta nimi vaihtui jo vuonna 1922 National Football Leagueksi eli NFL:ksi. NFL:n runkosarja alkaa joka vuosi syyskuun alussa ja kestää 18 viikkoa, minkä aikana jokainen joukkue pelaa 17 ottelua. Kunkin divisioonan jäsenet pelaavat toisiaan vastaan yhden koti- ja vierasottelun eli yhteensä kuusi ottelua. Loppuihin kymmeneen otteluun liiga määrää kiertävällä periaatteella neljä vastustajaa oman konferenssin jostakin toisesta divisioonasta, neljä vastustajaa vastakkaisen konferenssin jostakin divisioonasta sekä kaksi vastustajaa samasta konferenssista edellisen vuoden sijoitusten perusteella. Runkosarjan päätteeksi kummastakin konferenssista, AFC:stä ja NFC:stä, kuusi joukkuetta saa paikan tammikuun alussa pelattaviin pudotuspeleihin, jotka ratkaistaan kerrasta poikki -menetelmällä. Pudotuspeliturnauksen päätteeksi kummankin konferenssin mestariksi selvinneet joukkueet kohtaavat NFL:n loppuottelussa, Super Bowlissa, joka pelataan ennalta määritellyssä kaupungissa. NFL:n tähdistöottelu on nimeltään Pro Bowl, johon valitaan miehitys kummankin konferenssin joukkueista. AFC:n ja NFC:n tähdistöt valitaan yhdistetyssä äänestyksessä, jossa pelaajat ja valmentajat sekä yleisön äänet ratkaisevat kokoonpanot
Jeriko

Koordinaatit: 31°51′N, 35°27′E Jeriko (arab. أريحا‎‎, ʾArīḥā, hepr. ‏יְרִיחוֹ‎, Yeriḥo) on kaupunki Palestiinassa Länsirannalla. Se sijaitsee Jerusalemin itäpuolella lähellä Jordanjokea. Kaupunki on ollut Palestiinalaishallinnon hallussa vuodesta 1994 lähtien ja kuuluu Jerikon kuvernoraattiin. Vuoden 2016 arvion mukaan kaupungin asukasluku oli 23 220. Jeriko lienee yksi maailman vanhimmista yhtäjaksoisesti asutetuista kaupungeista. Raamatussa se tunnetaan paikkana, jonne Israelin heimot ensimmäiseksi hyökkäsivät Joosuan johdolla palattuaan Egyptistä. Jeriko on yksi maailman vanhimmista asutuskeskuksista, josta on löydetty jälkiä mesoliittisen kauden metsästäjien vierailuista jo noin vuodelta 9000 eaa. Vuoteen 8000 eaa. mennessä asutuskeskus oli järjestäytynyt pieneksi kaupungiksi, jonka ympärille rakennettiin massiivinen kivimuuri. Kaupungissa lienee ollut tähän aikaan noin 2 000–3 000 asukasta
Epipaleoliittinen kausi

Epipaleoliittinen kausi (toisinaanselvennä sama kuin mesoliittinen aikakausi) on kivikauden jakso, joka sijoittuu myöhäispaleoliittisen aikakauden loppuun.´Sitä luonnehtivat pienet piikiviterät, mikroliitit, sekä metsästys ja keräily. Euroopassa epipaleoliittinen aikakausi oli noin 11000–7600 eaa. Natufin kulttuuri oli epipaleoliittisen kauden aikana. Euroopassa yleinen isälinjan haplotyyppi epipaleoliittisella ajalla oli I. Äitilinjan haplotyypeistä yleinen oli U5b. Saksassa enemmän U5b1 ja Ranskassa U5b2.
Mesoliittinen kausi

Mesoliittinen kausi (keskimmäinen kivikausi, kreikan mesos keski, lithos kivi) on Euraasian esihistorian vaihe, joka ajoittuu paleoliittisen ja neoliittisen kivikauden väliin noin vuosille 9600 eaa. – 5000 eaa., joskin loppuajankohta vaihtelee alueittain tuhansilla vuosilla. Mesoliittisella kaudella metsästäjä-keräilijät levittäytyivät jääkauden jäljiltä paljastuneille alueille Euraasian pohjoisosiin. Megafaunan kadottua alettiin metsästämään pienriistaa sekä hyödyntämään meren antimia, ja kehitettiin uudenlaisia pyyntivälineitä ja työkaluja, etenkin mikroliitteja. Kun ilmasto muuttui epäsuotuisammaksi, turvauduttiin maanviljelyyn ja karjatalouteen, mikä johti neoliittiseen kauteen. Mesoliittinen kausi on kivikauden kolmesta kaudesta keskimmäinen. Sitä edelsi paleoliittinen kausi, ja sitä seurasi neoliittinen kausi. Mesoliittinen kausi alkoi nuoremman dryaskauden loputtua noin 9600 eaa., kun ilmasto lämpeni jääkauden jälkeen. Mesoliittiset ihmiset olivat metsästäjä-keräilijöitä, ja mesoliittinen kausi loppui maanviljelyn syntyyn. Koska tämä tapahtui eri aikoina eri puolilla maailmaa, mesoliittinen kausikin loppui eri aikoina
Naturismi

Naturismi tai nudismi tarkoittaa tapaa olla ja toimia alasti, etenkin järjestäytyneesti sosiaalisissa yhteyksissä. Naturismin ja nudismin määritelmät vaihtelevat maittain ja kielittäin. Pohjois-Amerikassa sana ”nudismi” on yleisempi, Euroopassa ”naturismi”; vaikka termit ovat suureksi osaksi päällekkäisiä, niiden välille voidaan myös tehdä ero. Joka tapauksessa molempia yhdistää se, että ei-seksuaalista alastomuutta sosiaalisissa tilanteissa pidetään terveellisenä ja luonnollisena. Joillekin naturismi on tarkkaan harkittu elämäntyyli, joillekin alastomuuden harjoittaminen on satunnaista ja huoletonta, esimerkiksi päivä alastonrannalla. Laajimmassa merkityksessä kaikkia, jotka harjoittavat sosiaalista alastomuutta tai virkistäytymistä alastomana voi pitää naturisteina – esimerkiksi vuoden 2006 kyselytutkimuksen mukaan yksi neljästä yhdysvaltalaisesta oli uinut tai ottanut aurinkoa alasti, mutta itseään naturisteina pitävien määrä on pienempi. Naturismissa alastomuus ei ole seksuaalista: naturistit eivät kiellä seksuaalisuuden merkitystä, mutta hylkäävät käsityksen alastomuuden ja seksin väistämättömästä yhteydestä. Myös lapset ovatkin yleensä tervetulleita naturistien tapahtumiin. Kansainvälisen naturistiliiton mukaan naturismi on ”luonnon kanssa sopusoinnussa oleva elämäntapa, johon kuuluu yhtei­nen alastomana toimiminen yhdistyneenä omanarvon­tunnon vahvistamiseen sekä toisten ja ympäristön huomioon ottamiseen, terveellinen elämä puhtaassa luonnossa”. Naturismin ja nudismin välillä voidaankin nähdä ero yhteisöllisyydessä ja järjestäytyneisyydessä: nudistit eivät välttämättä kuulu mihinkään laajempaan yhteisöön ja harjoittavat alastomuutta pikemminkin kotona tai perhepiirissä, naturistit vuorostaan elävät ja harrastavat yhdessä samanlaisia asioita kuin muutkin, mutta alastomina. Naturismin ideologialle tärkeää on yhteisöllisyys: jaetut toimintatavat ja säännöt. Nudismi perustuu taas pikemminkin henkilökohtaiseen tarpeeseen olla alasti
Anatolia

Anatolia on niemimaa, joka käsittää suurimman osan nykyisen Turkin Aasiaan kuuluvaa osaa. Aluetta kutsutaan myös Vähäksi-Aasiaksi (lat. Asia Minor). Alueen nimi tulee muinaiskreikan sanasta ανατολη (anatole), joka tarkoittaa ”itää” tai ”auringonnousua”. Kreikkalaiset alkoivat kutsua Konstantinopolin (nykyinen Istanbul) itäpuolista aluetta Anatoliaksi Bysantin valtakunnan aikaan. Sijaintinsa ansiosta Anatolia on ollut monen muinaisen sivilisaation kehto. Neoliittinen Çatal Hüyük sijaitsi Anatoliassa. Anatolialaiset ja assyrialaiset kävivät kauppaa 1800- ja 1700-luvuilla eaa. Assyriasta tuotiin Anatoliaan villaisia tekstiilejä ja metallia. Anatoliassa on merkittäviä esiintymiä merenvahaa eli sepioliittia, josta valmistetaan useimmiten piipunkoppia. Sivilisaatioihin, jotka ovat sijainneet osittain tai kokonaan Anatoliassa, kuuluvat:
Sauronin Suu

Sauronin Suu (engl. the Mouth of Sauron) on kuvitteellinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa Taru sormusten herrasta. Sauronin Suu esiintyy ainoastaan Kuninkaan paluun luvussa ”Musta portti aukeaa”. Sauronin Suu oli musta númenorilainen eli pimeyden voimien puolelle astunut Númenorin saaren asukas. Tosin ei tiedetä, oliko hän alkuperäinen númenorilainen vai heidän jälkeläisensä. Sauronin Suu oppi Sauronilta taikuutta ja kohosi lopulta hänen linnoituksensa Barad-dûrin komentajaksi ja Sauronin sanansaattajaksi. Hän oli palvellut Sauronia niin pitkään, ettei muistanut enää omaa nimeään. Hän oli viekas ja julma, eivätkä edes örkit olleet hänen vertaisiaan julmuudessa. Sauronin Suu pukeutui mustiin vaatteisiin ja hänellä oli korkea kypärä
Metrologia

Metrologia on tiede, joka tutkii mittaamista ja mittausyksiköitä. Kansainvälinen yhteistyö metrologian alalla tapahtuu Bureau International des Poids et Mesures:n (BIPM) kautta. Toiminta perustuu kansainväliseen metrisopimukseen. Suomessa metrologian alalla toimii ensisijaisesti Mittatekniikan keskus. Metrologian keskeisiä käsitteitä ovat: Arkipäivän elämän metrologiakysymyksiä syntyy esimerkiksi tankatessa autoa; antaako bensamittari oikean litramäärän tai neuvolassa, jossa mitataan lapsen paino ja pituus. Kaupankäynti ja teollinen toiminta on myös täynnä metrologiaa. Ruuvit ja mutterit eivät sovi yhteen automaattisesti sen takia että standardit vaativat niin, vaan sen takia, että niiden valmistukseen liittyy konkreettista mittaustyötä eli metrologiaa.
Pieni jääkausi

Pieni jääkausi tai pikku jääkausi oli viileä ajanjakso etenkin Euroopassa noin vuosien 1400–1900 välisenä aikana. Euroopassa oli tuolloin useita kylmiä kausia, jolloin keskilämpötila oli kaksi tai kolme astetta normaalia alempi. Kaikkein kylmintä aikaa Euroopassa oli 1690-luvulla. Pohjois-Amerikassa kylmintä oli 1800-luvulla, Aasian itäosissa 1600-luvulta 1700-luvun lopulle, tropiikissa 1500-luvulta 1800-luvulle ja eteläisellä pallonpuoliskolla arviolta 1500–1600-luvuilla. Viileneminen näkyi vain talvilämpötiloissa. Euroopan talvien keskilämpötila oli kauden aikana arviolta noin asteen matalampi kuin 1900-luvun alussa. Ajanjakson kesälämpötiloissa ei ole havaittu suuria muutoksia, mikä nähdään esimerkiksi Burgundin viinialueen sadonkorjuutilastoista, jotka kertovat kasvukausien lämpötiloista. Pienen jääkauden aikana oli myös lämpimiä kausia. Koska lämpötilatietoja ei ole riittävästi saatavilla, ei tiedetä, oliko pienen jääkauden aikainen ilmaston viilentyminen globaali vai vain paikallinen ilmiö. Joidenkin tutkijoiden mukaan pieni jääkausi oli vain paikallinen ilmiö, mutta toisten tutkijoiden mukaan kyseessä oli maapallon ilmaston luonnollinen vaihtelu lämpimästä kaudesta viileään kauteen ja takaisin lämpimään. Pohjoisella ja eteläisellä pallonpuoliskolla oli joka tapauksessa monin paikoin keskimäärin kylmempää kuin edeltäneellä keskiajan lämpimällä kaudella tai 1900-luvun alussa. Laaksojäätiköt etenivät eri puolilla maapalloa, kuten Norjassa ja Alpeilla
Antonio Vivaldi

Antonio Lucio Vivaldi (4. maaliskuuta 1678 Venetsia, Venetsian tasavalta – 28. heinäkuuta 1741 Wien, Itävallan arkkiherttuakunta) oli italialainen säveltäjä, joka kuuluu barokkimusiikin suurimpiin nimiin, vaikka painuikin kuoltuaan unohduksiin. Hänet löydettiin uudestaan vasta 1900-luvulla. Vivaldi oli erittäin tuottelias säveltäjä. Hänen tunnetuin teoksensa on viulukonserttojen sarja Neljä vuodenaikaa. Tuotantoon sisältyy konserttojen lisäksi myös kuoromusiikkia, kuten suosittu Gloria (RV 589), sekä kymmeniä oopperoita. Vivaldin elämänvaiheista säilyneet tiedot ovat varsin puutteellisia. Tärkeimpiä tietolähteitä on säveltäjän kirjeenvaihto Guido Bentivoglion kanssa. Vivaldi syntyi perheeseen, jonka isä toimi viulistina Venetsian San Marco -kirkon orkesterissa. Perheessä oli lapsia kaikkiaan kymmenen, joista kolme kuoli muutaman vuoden iässä, ja Antonio oli eloonjääneistä vanhin. Hän sai todennäköisesti nuorena isältään viulunopetusta
The Black Keys

Dan AuerbachPatrick Carney Alive RecordsFat Possum RecordsNonesuch RecordsV2 Records The Black Keys on yhdysvaltalainen rock-duo, joka perustettiin Akronissa, Ohiossa vuonna 2001. Yhtyeen musiikissa on vaikutteita bluesista ja rockista. Yhtyeeseen kuuluvat laulaja-kitaristi Dan Auerbach ja rumpali Patrick Carney. Ensimmäinen albumi, The Big Come Up ilmestyi vuonna 2002. Vuonna 2003 yhtyeen kappale ”Set You Free” soitettiin elokuvassa School of Rock.
Konstantinopolin piiritys

2. huhtikuuta – 29. toukokuuta 1453 Konstantinopoli, Bysantin valtakunta Osmaanien voitto, Bysantin valtakunta lakkaa olemasta, Konstantinopolista tulee osmanien valtakunnan uusi pääkaupunki Osmanien valtakunta Serbian despotaatti Bysantin valtakunta Genovan tasavalta (vapaaehtoisia) Mehmed II Çandarlı Halil Konstantinos XI Loukas Notaras Giovanni Giustiniani 200 000 10 000 Konstantinopolin piiritys alkoi 2. huhtikuuta 1453 ja loppui Bysantin valtakunnan pääkaupungin, Konstantinopolin valtaukseen 29. toukokuuta. Tästä hetkestä lähtien valtakunta lakkasi olemasta. Osmanien sulttaani Mehmed II siirsi osmanien valtakunnan pääkaupungin läheisestä Hadrianopoliksen (Edirne) kaupungista vallattuun Konstantinopoliin. Konstantinopoli oli viimeinen kristinuskon linnake idässä. Konstantinopolin ja Bysantin valtakunnan olemassaolon aikana kaupunkia oli piiritetty moneen kertaan. Se oli vallattu vain kerran aikaisemmin, neljännen ristiretken aikana vuonna 1204. Vaikka Bysantin valtakunta valtasi kaupungin takaisin vuonna 1261 se ei toipunut saamastaan iskusta koskaan. Ajan myötä valtakunnan hallitsemat alueet pienenivät, erityisesti osmanien vuoksi
Vostok (järvi)

Vostok on oletetusti makeavetinen järvi, joka sijaitsee neljä kilometriä paksun jääkerroksen alla Itä-Etelämantereella, paikoitellen kolme kilometriä korkean jäänalaisen Gamburtsevin vuoriston kupeessa. Järvi on nimetty sen päällä sijaitsevan venäläisen Vostok-tutkimusaseman mukaan. Se on maailman suurin tutkimaton järvi (pinta-ala 14 000 km² ja syvyyttä paikoitellen puoli kilometriä). Järven olemassaoloa alettiin epäillä venäläistutkijoiden 1960-luvulla suorittamien seismisten mittausten perusteella. 1970-luvulla yhdysvaltalais–brittiläis–tanskalainen ryhmä suoritti lentokoneesta käsin tutkamittauksia, ja havaitsi alueen jäätikön alapinnan olevan paikoin tasainen. Kuitenkin vasta 1996 eurooppalaisen ERS-1 -satelliitin mittausten perusteella järven koko saatiin selvitettyä. Se on ylivoimaisesti suurin lähes 150 tunnetusta jäätikönalaisesta järvestä. 250 kilometriä pitkänä ja noin 50 kilometriä leveänä se on suunnilleen Ontariojärven kokoinen. Vostok-järven epäillään olleen jääkannen alla jopa 25 miljoonaa vuotta. Sen, tai muiden vastaavanlaisten järvien syntyhistoriaa ei tunneta tarkasti, mutta sen epäillään saaneen alkunsa jään sulaessa joko oman paineensa alla tai vulkaanisen toiminnan sulattamasta jäätiköstä. Etelämantereen tuliperäisyyden vuoksi on mahdollista, että järven pohjassa on hydrotermistä toimintaa. Järven kohdalla on suoritettu kairauksia, jotka ovat yltäneet noin 3 600 metrin syvyyteen