nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Lauri Honko

Lauri Olavi Honko (6. maaliskuuta 1932 Hanko – 15. heinäkuuta 2002 Turku) oli suomalainen folkloristi ja uskontotieteen professori. Hän oli myös Skandinavian empiirisen kulttuuritutkimuksen uranuurtaja. Honko väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1959 aiheesta Krankheitsprojektile: Untersuchung über eine urtümliche Krankheitserklärung. Vuodesta 1961 vuoteen 1963 hän toimi folkloristiikan ja uskontotieteen ylimääräisenä professorina Turun yliopistossa ja myöhemmin vuodesta 1971 lähtien vakinaisena professorina. Vuonna 1997 hänestä tuli emeritusprofessori. Vuonna 1998 hän perusti Kalevala-instituutin Turun yliopistoon. Hän oli vuodesta 1972 Nordic Institute of Folkloren johtaja ja vuodesta 1974 vuoteen 1989 ISFNR:in presidentti. Sen lisäksi hän oli Folklore Fellows’ Communicationsin päätoimittaja, kuten myös Temenosin, NIF Newslettersin ja Studia Fennican.
Iran Aseman Airlinesin lento 6895

Iran Aseman Airlinesin lennon 6895 onnettomuus tapahtui 24. elokuuta 2008 lähellä Manasin kansainvälistä lentoasemaa Kirgisian pääkaupungissa Biškekissä. Lento oli matkalla Iranin Teheraniin, joskin aiemmin sen kerrottiin olleen matkalla Mašhadiin. Onnettomuus sattui, kun Itek Airin Boeing 737-200 -koneeseen oli tullut teknisiä ongelmia nousun aikana. Koneen käännyttyä takaisin se syöksyi maahan kesken laskeutumisen noin 2 kilometrin päähän kiitotiestä. Koneessa oli 83 matkustajaa ja seitsemän miehistön jäsentä, joista 68 kerrotaan kuolleen. Itek Air ei saa lentää Euroopan unionin alueella. Koneessa oli 83 matkustajaa, joista 68 kuoli. 22 ihmisen ilmoitettiin selvinneen onnettomuudesta hengissä, mukaan lukien kaikki seitsemän miehistön jäsentä. Uhreihin lukeutui myös kymmenhenkinen biškekiläiskoulun lentopallojoukkue.
Salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailut 1997

Salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailut 1997 olivat historian toiset maailmanmestaruuskilpailut ja ensimmäiset naisten MM-kisat. Ne pelattiin Suomessa Ahvenanmaalla. Turnaukseen osallistui 10 maata, jotka jaettiin kahteen lohkoon. Lohkojen kaksi parasta pääsivät välieriin. Välierien voittajat pelasivat loppuottelussa ja häviäjät pronssiottelussa. Mestaruuden voitti lopulta Ruotsi kukistettuaan finaalissa Suomen. Turnauksen arvoikkaimmaksi pelaajaksi valittiin Ruotsin Åsa Karlsson. Sijat 9–10 Sijat 7–8 Sijat 5–6 Välierät Pronssiottelu Loppuottelu
S/S Louhi

S/S Louhi oli suomalainen sisävesimatkustajalaiva, joka kaatui ja upposi Suvasveden Enonlahdessa 15. toukokuuta 1934, jolloin 34 (eräiden lähteiden mukaan 33) laivan matkustajaa menehtyi. Tämä on pahin Saimaan alueella tapahtunut laivaonnettomuus. Suvasveden Höyrylaiva Oy:n ja vuodesta 1933 Höyrylaiva Oy Louhen omistama S/S Louhi aloitti säännöllisen vuoroliikenteen vuonna 1929 Kuopiosta Leppävirran Näädänmaahan. Alus lähti 15. toukokuuta 1934 Kuopiosta mukanaan 70-80 matkustajaa ja noin 8 000 kiloa lastia. Lastiin kuului jauho-, siemenvilja- suola- ja lannoitesäkkejä sekä kappaletavaraa. Koska laivassa ei ollut varsinaista lastiruumaa, tämä lasti oli sijoitettu laivan etu-, väli- ja takakansille. Laivan päällikkönä oli ensi kertaa reitillä ajanut August Ovaskainen ja perämiehenä kokenut Sikstus Flick. Laiva saapui Vehmersalmen ja Leppävirran rajalla olevaan Enonlahteen, ja poikettuaan Harjulan laiturissa se jatkoi matkaa Paksulan laituriin. Kun laivaa käännettiin kapeassa lahdessa, se kallistui vasemmalle kyljelleen ja upposi muutamassa minuutissa. Kaatuminen tapahtui lähellä rantaa, jossa oli laivaa odottavia ihmisiä, joten pelastustyöt käynnistyivät heti
Palohelokka

Pholiota highlandensis(Peck) A. H. Sm. Palohelokka Commonsissa Palohelokka (Pholiota highlandensis) on kupera tai laakealakkinen helokkalaji. Sen lakki on sileä, väriltään keltainen tai punaruskea ja leveydeltään 1–5 senttimetriä. Kosteana lakki on limainen ja sienen malto on kellanvalkoista. Sienen heltat ovat aluksi vaaleankeltaiset ja myöhemmin ruskeat. Itiöpöly on ruskeaa. Sienen jalka on kellanvalkea ja rengasvyöhykkeen alapuolelta pienten suomujen peittämä. Jalan pituus on 2–7 senttimetriä. Palohelokka kasvaa palaneilla paikoilla. Se on Suomessa yleinen, ja sen kasvuaika on kesäkuusta syyskuuhun
Rautatie (romaani)

Rautatie on Juhani Ahon vuonna 1884 ilmestynyt esikoisromaani. Sen tyylilajia on nimitetty kansalliseksi pienoisrealismiksi. Teos kuvaa korvessa elävän pariskunnan hiljaiseloa ja heidän yrityksiään kuvitella rautatien olemusta kuulopuheiden perusteella. Rautatie on suomalaisen kirjallisuuden klassikoita, josta 2000-luvun alkuun mennessä oli otettu useita kymmeniä painoksia. Sitä on kutsuttu myös Ahon ensimmäiseksi ”taiteelliseksi täysosumaksi”. WSOY julkaisi vuonna 2007 näköispainatteen 1892 ilmestyneestä värillisestä, Eero Järnefeltin kuvittamasta laitoksesta. Romaanin pohjalta valmistui samanniminen televisioelokuva vuonna 1973. Aiheesta on tehty niin ikään lukuisia näyttämösovituksia. Rautatien keskeisiä aineksia ovat pieneläjien kuvitelmat ja sekä erot syrjäseutujen ja vauraiden rintamaiden välillä että ”herrojen” ja ”kansanihmisten” välinen sosiaalinen kuilu. Tärkeä elementti on suomalaisessa kirjallisuudessa toistuva hallitsematon alkoholin käyttö turmiollisen tapahtumaketjun alkuunpanijana. Aho aloittaa romaaninsa talvisen luonnon kuvauksella. Rovasti kertoo päähenkilö Matille rautatiestä, joka kulkee ”aivan lähitse Lapinlahden kirkon” ja jolla ennättää vaikka Ranskaan viidessä päivässä
Vaalit Suomessa

Muut sopimukset Valtioneuvosto Keskushallinto Aluehallinto Paikallishallinto Eduskunta Valiokunnat Hallintotuomioistuin Erityistuomioistuin Syyttäjälaitos Tarkastus Valtuutetut Talousarvion ulkopuoliset rahastot Muut julkisoikeudelliset rahastot Julkisoikeudelliset laitokset Julkisoikeudelliset säätiöt Hallintolainsäädäntö Koulutus Hallinnollinen aluejako Suomessa valitaan vaaleilla 200-jäseninen eduskunta, kunnan väkilukuun kooltaan suhteutetut kunnanvaltuustot, aluevaltuustot, tasavallan presidentti sekä etukäteen päätetty tietty määrä jäseniä Euroopan parlamenttiin. Vaalit ovat välittömiä, niissä äänestetään suoraan äänestäjän itse valitsemaa ehdokasta. Eduskunta-, kunta- ja europarlamenttivaalit järjestetään suhteellisena, avoimena listavaalina. Perustuslaki määrittelee vaalit yleisesti, lisäksi määräyksiä valtiollisista vaaleista on vaalilaissa, kuntalaissa ja rikoslaissa. Myös seurakunnat, yhdistykset ja muut vastaavat tahot järjestävät omia vaalejaan. Vaalikelpoisuus on jokaisella äänioikeutetulla paitsi vajaavaltaisilla tai holhouksen alaisilla. Ennen varsinaista vaalipäivää järjestetään ennakkoäänestys, ja vaalipäivänä jokaisessa kunnassa äänestyksen järjestämisestä huolehtii vaalilautakunta. Äänestysaktiivisuus on 2010-luvun eduskuntavaaleissa ollut noin 70 prosenttia, kun kuntavaaleissa se on laskenut alle 60 prosentin. Eduskunta-, kunta- ja europarlamenttivaaleissa tuloksen määräämiseen käytetään d’Hondtin menetelmää. Menetelmä on henkilö- ja puoluevaalin yhdistelmä, jossa äänestetään sekä henkilöä että puoluetta. Vaaleissa käytetään lippuäänestystä. Lipun koko on aina 148 x 210 millimetriä; jos samalla kertaa äänestetään useissa vaaleissa, eri vaalien liput ovat eri värisiä
Patrice Ollo

Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 28. tammikuuta 2015. Patrice Derigobert Ollo N'Doumba (s. 10. tammikuuta 1986 Okola, Kamerun), taiteilijanimeltään Ollo, on kamerunilainen jalkapalloilija. Hän edusti kaudella 2014 Ykkösessä pelannutta AC Oulua. Pelipaikaltaan hän on puolustava keskikenttäpelaaja, mutta kykenee pelaamaan myös puolustajana. Ollo tuli Suomeen Oulun kautta FC OPA:n sopimuspelaajana keväällä 2006. FC OPA vuokrasi hänet ensin silloin Kolmosessa pelanneelle oululaiselle Tervareille. Ollo sai vielä saman kesän aikana sopimuksen silloin Ykkösessä pelanneen AC Oulun kanssa. Ykkösessä otteluita kertyi silloin kolmetoista ja maaleja kaksi. Kaudeksi 2007 Ollo sai sopimukseen Veikkausliigassa pelanneen VPS:n kanssa
Uskonpuhdistus Sveitsissä

Saksin vaaliruhtinaat Pyhät saksalais-roomalaiset keisarit Uskonpuhdistus Sveitsissä merkitsee uskonpuhdistusliikkeen historiaa Sveitsin alueella. Sen tärkeimpiä henkilöitä olivat Ulrich Zwingli ja Jean Calvin. Heidän toimintansa johti käytännössä reformoidun kirkon syntyyn. Uskonpuhdistus oli 1500-luvulla Länsi-Euroopassa alkanut liike, joka pyrki oikaisemaan katolisen kirkon opissa näkemiään epäkohtia. Uskonpuhdistuksen taustalla oli jo kauan jatkunut paaviuden alennustila sekä levinnyt turmeltuneisuus kirkon piirissä. Uskonpuhdistuksen aloittajana pidetään yleisesti saksalaista augustinolaismunkki Martti Lutheria. Lutherin anekauppaa vastaan suuntautuneet 95 teesiä aloittivat levitessään laajan liikkeen, joka myöhemmin sai uusia muotoja. Lutherin kanssa erimieliset teologit liittyivät osin mukaan uskonpuhdistukseen, minkä seurauksena katolisesta kirkosta erkaantuneiden kirkkojen opitkin poikkesivat toisistaan. Yksi näistä teologeista oli sveitsiläinen Ulrich Zwingli, joka ei jakanut Lutherin ajatuksia, mutta vastusti katolisessa kirkossa vallitsevaa tilannetta. Tammikuun lopussa vuonna 1523 järjestettiin Zürichissä uskonnollinen keskustelu alueen papiston keskuudessa. Mukana keskustelussa oli Ulrich Zwingli, sveitsiläinen kirkkoherra ja teologi. Kokouksessa hän esitteli oppiaan "yksin Kristuksen evankeliumista" uskon ainoana lähteenä
Uskonpuhdistuksen kastajaliikkeet

Uskonpuhdistuksen kastajaliikkeet olivat uskonpuhdistuksen yhteydessä, varsinkin reformoidusta kirkosta erkaantuneita opiltaan radikaaleja ryhmiä. Ne eivät muodostaneet mitään yhtenäistä kirkkoa, eivätkä eri ryhmien opitkaan olleet samanlaisia. Yhteistä niille oli pääasiassa kasteen uusiminen eli aikuiskaste. Uskonpuhdistuksen kastajaliikkeistä kehittyivät myöhemmin erilaiset vapaat suunnat. Kasteenuusijoiden alkuna oli radikaaleimpien uudistajien eroaminen reformoidusta kirkosta. Tämän jälkeen he perustivat erilaisia kasteenuusijoiden yhteisöjä. Tällaiset uudet liikkeet korostivat aikuiskastetta ja suhtautuivat kielteisesti myös maalliseen esivaltaan. Nämä syntyneet ryhmät olivat keskenään hajallisia, ja niiden opit erosivat paljon toisistaan. Yleisesti kasteenuusijat kieltäytyivät aseiden käytöstä, mutta myös poikkeuksia oli: melchiorilaisiksi kutsuttu ryhmä muun muassa valtasi aseellisesti Münsterin. Yksi kastajien radikaaleimmista ryhmistä olivat melchiorilaiset, joiden johtajana toimi Melchior Hoffman. Siinä missä muut kastajaliikkeet pääosin joutuivat pakenemaan vainoja, ryhtyivät melchiorilaiset aseelliseen vastarintaan muita kristittyjä vastaan. Vuonna 1534 heidän aseellinen toimintansa johti Münsterin kaupungin valtaamiseen
Uskonpuhdistus Englannissa

Saksin vaaliruhtinaat Pyhät saksalais-roomalaiset keisarit Uskonpuhdistus Englannissa merkitsee uskonpuhdistusaatteen leviämistä Englantiin, anglikaanisen kirkon syntymistä ja myöhempiä uskonsotia protestanttien ja katolilaisten välillä. Uskonpuhdistus oli Englannissa pikemminkin poliittinen, kuin uskonnollinen. Uskonpuhdistuksen levitessä keskisessä Euroopassa olivat uudistuspaineet paljon vähäisempiä Britteinsaarilla. Maassa oli toki ennenkin arvosteltu kirkkoa – muun muassa John Wycliffen ansiosta – mutta pääasiallinen vaatimus uudistua tuli humanistien puolelta. Sen sijaan vankassa asemassa oleva kuningas Henrik VIII suhtautui kielteisesti Lutherin ajatuksiin vähentää sakramentteja tai kääntää Raamattu kansankielelle. Kuninkaan toiminta oli niin katolismyönteistä, että paavi jopa antoi hänelle arvonimen defensor fidei (uskon puolustaja). Tilanne muuttui radikaalisti Henrikin halutessa avioeron vaimostaan Katariina Aragonialaisesta. Paavi Klemens VII ei hyväksynyt tällaista menettelyä. Saadakseen tahtonsa läpi Henrik kutsui maansa papiston koolle ja nimitytti itsensä maan kirkon pääksi vuonna 1531. Thomas Cranmer nostettiin Canterburyn arkkipiispaksi. Seuraavana vuonna välirikko katolisen kirkon kanssa sinetöitiin lopullisesti uudella suprematialailla: »Kuningasta, ylintä Herraamme ja hänen perijöitään ja seuraajiaan on pidettävä Englannin kirkon ainoina päämiehinä ja heillä olkoon kaikki valta tukahduttaa ja poistaa kaikki erehdykset, harhaopit, väärinkäytökset ja pahennukset.»() Henrik VIII:n toiminta loi anglikaanisen kirkon maan valtionkirkoksi
Augsburgin interim

Augsburgin interim oli reformaation aikana vuonna 1548 Augsburgissa solmittu väliaikaissopimus Schmalkaldenin sodassa taistelleiden protestanttien ja katolilaisen keisarin välillä. Käytännössä sopimus oli Mühlbergin taistelun voittaneen keisari Kaarle V:n sanelema, eikä se juurikaan tarjonnut kompromisseja: protestantit joutuivat luopumaan kaikista uudistuksistaan lukuun ottamatta maallikkojen ehtoollista ja pappien avioliittoja. Tosin nämäkin uudistukset sallittaisiin vain seuraavaan kirkolliskokoukseen saakka. Protestantit eivät osanneet päättää esityksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä ja 1552 Schmalkaldenin sota puhkesi uudelleen. Vuonna 1555 Augsburgin interim muuttui tarpeettomaksi Augsburgin uskonrauhan korvatessa sen. Uskonrauha muodostui muuttuneen poliittisen ja sotilaallisen tilanteen takia huomattavasti interimiä enemmän kompromissiksi katolilaisten ja protestanttien välille. Omana aikanaan Augsburgin interimiin ei suhtauduttu varsinkaan protestanttien parissa kovinkaan lämpimästi. Tästä kertoo muun muassa aikakaudelta peräisin oleva pilkkalaulu aiheesta: » Nyt rauha tahdotaan saadaja sopu kautta maan,asiat kuntoon pannakunnes konsiili kuulutetaan.Interim määrättiin väliajaksi,se kristikansan viettelipaholaisen mieliksi.Ei sielua meiltä turmellame vastaan nousemme!heitämme kuolon uhallapaavit, keisarit pellolle.Me pysymme puhtaassa sanassa,mi Kristuksesta loistaaja paholaisen poistaa.Väliaikana saadaan kuullasuuren sodan pauhu,interim meidän kansalleon liian suuri kauhu
Contact

Contact voi tarkoittaa seuraavia:
Seppo Alvari

Seppo Alvari Pohjolainen (s. 1962) on jyväskyläläinen rumpali ja laulaja, joka tuli tunnetuksi Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus -yhtyeestä. Niskalaukauksen hajottua Alvari levytti perustamansa Mamboo Kings -yhtyeen kanssa Poko Rekordsin julkaiseman Hirtetyn miehen kapina -albumin, jonka kappaleet "Rakkauden kroisos", "Miksi Roy Orbison pukeutui mustaan" ja "Seitsemän saluunan enkelit" saivat paljonselvennä radiosoittoa. Kun Seppo Alvari & Mamboo Kings hajosi sisäisiin ristiriitoihin, on Alvari jatkanut soolouraansa. Toinen albumi, Tinasotilas, julkaistiin 24. syyskuuta 2008. Myös toisen albumin julkaisusta vastasi Poko Rekords. Musiikillisesti Seppo Alvari edustaa ns. outlaw-iskelmää, joka on yhdistelmä rautalankaa, iskelmää, rockia ja rockabillyä. Alvarin nykyinen levy-yhtiö on Rocket Records, jonka kautta ilmestyi kolmas albumi Pienemmän riesan tie syyskuussa 2009.
Ubsunurin allas

Ubsunurin allas (Ubsu-Nurin allas, Uvs Nuurin allas) on painuma Keski-Aasiassa Venäjän ja Mongolian rajalla Altaivuorten itäpuolella. Altaassa on hyvin suolainen, melko matala ja laaja Uvs Nuurin suolajärvi. Alue sijaitsee subarktisen Siperian ilmaston ja Keski-Aasialle tyypillisen kuivan aavikkomaisen ja aromaisen ilmastovyöhykkeen rajalla. Oman lisänsä ympäristöön tuovat korkeat vuoret. Alue on pysynyt harvaan asuttuna, ja aroympäristö on säilynyt hyvin. Runsaan, monipuolisen eläimistönsä takia alue liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2003. Ubsunurin vuorialueella elää harvinainen lumileopardi. Suurin osa altaasta on Hövsgölin, Zavhanin ja Uvsin provinsseissa Mongoliassa, ja pieni kulmaus Tuvan tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee muun muassa Altaivuorten ja Tannu-Olan vuorten välissä. Suurin kaupunki alueella on noin 23 000 asukkaan Ulaangom. Ubsunurin allas kattaa 70 000 neliökilometriä. Altaassa on monia järviä
Uskon että uskon

Uskon että uskon (ital. Credere di credere) on italialaisen katolisen filosofin Gianni Vattimon lyhyt kirja vuodelta 1996. Teoksessa Vattimo pohtii uskomisen merkitystä nykyajassa sekä omaa uskoaan. Kirjan suomennos ilmestyi vuonna 1999 Kustannusosakeyhtiö Nemon kustantamana. Vattimo näkee uskontojen aseman nykyaikana jopa entisestään vahvistuneen tieteellisen todellisuuskäsityksen leviämisestä huolimatta. Esimerkiksi paavin ja islamilaisten johtajien poliittinen valta on kasvanut.  Vattimo pohtii ristiriitaa kristinuskon luomiskertomuksen tapaisten tarujen sekä tieteen, järjen ja valistuksen arvojen välillä. Katolinen kirkko kieltää ehkäisyn, mikä vaikuttaa väestöräjähdykseen ja aidsin leviämiseen sekä suhtautuu kielteisesti naispappeuteen vedoten todellisuuskäsitykseen, jossa naisella nähdään olevan ”luonnollinen” asema. Vattimon mukaan katolisen kirkon itsepäisesti julistama oppi perheestä ja seksuaalisuudesta, jota edes uskovaiset katolisen kirkon jäsenet eivät ota tosissaan, hakee oikeutusta usein naurettavalta näyttävien opillisten perustelujen sijaan pikemminkin tarpeesta puolustaa tosiuskovaista. Tosiuskovaisen täytyy erottautua tapojen avulla, joita mikään järkevä moraalikäsitys ei vaadi, mutta jotka ovat hyödyllisiä vahvistaessaan kirkon yhtenäisyyttä. Kyse on yrityksestä välttää vaikutelma kristillisen opin heikentymisestä, siitä että kristinusko antaisi liian ystävällisen kuvan suhteestaan ihmiseen ja elämän säilymiseen maapallolla. Vattimo korostaa uskovaisen vapautta tulkita kristinuskoa
Fabio Biondi

Fabio Biondi (s. 15. maaliskuuta 1961) on italialainen viulisti ja kapellimestari. 1989 Biondi perusti Europa Galanten, italialaisen barokkimusiikkiin erikoistuneen soittajiston, jota myös johtaa. Biondin tunnetuimpiin levytyksiin lukeutuvat Antonio Vivaldiin Neljä vuodenaikaa ja ooppera Bajazet, Arcangelo Corellin concerti grossi, Alessandro Scarlattin ja Georg Friedrich Händelin teokset, 1700-luvun italialainen ohjelmisto (Vivaldi, Francesco Maria Veracini, Pietro Locatelli, Giuseppe Tartini) ja Bachin, Franz Schubertin ja Robert Schumannin viulusonaatit. Biondi esiintyy myös duona pianon, fortepianon ja cembalon soittajien kanssa.
John L. Sullivan

John Lawrence Sullivan (15. lokakuuta 1858–2. helmikuuta 1918) oli yhdysvaltalainen nyrkkeilijä. Hän oli ensimmäinen kintaat kädessä käydyn nyrkkeilyn raskaan sarjan maailmanmestari. Hän hallitsi kehiä lajin murrosvaiheessa, jolloin siirryttiin paljaiden nyrkkien sijaan käyttämään otteluissa kintaita. Sullivan syntyi irlantilaiseen perheeseen Roxburyn kaupungissa lähellä Bostonia. Hän kasvoi isokokoiseksi mieheksi. Äiti halusti pojasta pappia ja niinpä Sullivan lähti Bostoniin opiskelemaan, mutta suunnitelma ei kantanut loppuun saakka. Sullivan työskenteli erilaisissa ammateissa, kuten muurarin ja putkimiehen apulaisena sekä peltisepän oppipoikana. Putkimiehen ura loppui Sullivanin murrettua työntantajansa leuan kiistan päätteeksi. Sullivan pelasi myös baseballia puoliammattimaisesti. Ammattilaisseura Cincinnati Red Stockings tarjosi hänelle sopimusta, mistä hän kuitenkin kieltäytyi
Merivesi

Merivesi on suolapitoista vettä valtamerissä ja reunamerissä. Maapallolla on merivettä noin 1 350 miljoonaa kuutiokilometriä, mikä on 96,8 prosenttia kaikesta maapallon vesivarastosta. Meriveden suola on pääasiassa kallio- ja maaperästä siihen liuennutta natriumkloridia. Valtamerten keskilämpötila on vain 3,9 °C. Vaikka merenpinnassa vesi voi olla lämmintä, syvällä on suuria kylmän veden kerroksia, jotka pitävät merten keskilämpötilat alhaisina. Pintavesien lämpötila on keskimäärin 17,4 °C; tropiikissa se on 27–28 °C ja napaseuduilla −1...−2 °C. Meriveden pohjaveden lämpötila on noin 0 °C. Meriveden jäätymispiste on noin −1,9 °C. Se, että jäätymispiste on alle nollan asteen, johtuu merivedessä olevista suoloista ja mineraaleista
Prothin teoreema

Prothin teoreema on lukuteoreettinen lause, jonka avulla voidaan testata, onko annettu Prothin luku alkuluku. Jos 𝑝 on Prothin luku, eli muotoa 𝑘2𝑛+1, missä 𝑘 on pariton kokonaisluku ja 𝑘<2𝑛, ja on olemassa sellainen kokonaisluku 𝑎, että niin Prothin lauseen mukaan 𝑝 on alkuluku. Tällaista alkulukua kutsutaan Prothin alkuluvuksi. Prothin lause tarjoaa käytännöllisen menetelmän sen testaamiseksi, onko Prothin luku alkuluku. Jos nimittäin 𝑝 on alkuluku, umpimähkään valittu 𝑎 toimii noin 50 prosentin todennäköisyydellä. Muutama ensimmäinen Prothin alkuluku A080076 OEIS-tietokannassa: Suurin tunnettu Prothin alkuluku on Seventeen or Bust -projektin löytämä 19249 · 213018586 + 1. Siinä on 3918990 numeroa ja se on suurin tunnettu alkuluku, joka ei ole Mersennen alkuluku. Ranskalainen matemaatikko François Proth (1852 - 1879) julkaisi teoreeman vuoden 1878 tienoilla.
Veromarkka

Veromarkka (ruots. skattmark) on vanha verotusyksikkö. Laivastoasevelvollisuus eli ledung muutettiin keskiajalla tavalliseksi verorasitukseksi, jotta verotus kohdistuisi tasaisemmin väestöön. Tämän vuoksi maan arvoa alettiin arvioida hopeamarkkoina aluksi Tanskassa ja 1200-luvulla monin paikoin Ruotsissa. Ruotsissa 24 markan arvoiseksi arvioidulta tilalta oli maksettava veroa vuosittain 1/24 eli yksi markka. Yhden markan arvoisen tilan maanvuokra oli yksi äyrityinen eli 1/24 maan pääoma-arvosta. Aikojen saatossa tilojen arvot muuttuivat, mutta verotusarvot pysyivät maatilojen kameraalisen suuruuden mittoina. Yksi veromarkka vastasi 1/4 vanhaa manttaalia. Veromarkka esiintyy Ahvenanmaan asiakirjoissa ensi kerran 1376 nimellä markanvero (markskatt), jolla tarkoitettiin maatilan kaikkien tiluksien, peltojen, niittyjen, laitumien, rakennusten, kalavesien ja etujen arvoa. Se ei siis ollut maksettavan veron suuruus, vaan pääoman arvo, jolta vero maksettiin. Myös Varsinais-Suomessa ja Raaseporin läänissä veromarkka mainitaan jo varhemmalla keskiajalla.Täälläkin se tarkoitti samaa asiaa kuin Ahvenanmaalla
Sakari Piha

Runo Sakari Piha (8. joulukuuta 1919 Punkalaidun – 31. heinäkuuta 2008 Helsinki) oli Oulun yliopiston professori, vararehtori ja biokemian uranuurtaja. Pihan vanhemmat olivat Anton Waldemar Piha (ent. Wahlman) ja Helma Gustava Hellman. Piha tuli ylioppilaaksi Tyrvään yhteiskoulusta vuonna 1939 ja valmistui Helsingin yliopistosta farmaseutiksi 1945, filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1950 ja filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi tohtoriksi 1957, väitöskirjan aiheenaan Studies on blood regeneration during progressive reticulosytosis due to repeated bleedings. Piha toimi biokemian tutkimuslaitoksen tutkimusapulaisena 1947-1948, Helsingin yliopiston kasvifysiologian laboratorion tutkimusapulaisena 1948, fysiologian laitoksen biokemistinä, assistenttina ja apulaisopettajana 1948-1964 ja biokemian sekä myöhemmin neurokemian dosenttina 1959-1988. Hän oli mukana A. I. Virtasen tutkimuksessa ja 1962–1964 tutkijana Columbian yliopistossa Yhdysvalloissa. Turun yliopiston vs. biokemian professori Piha oli 1964–1966 ja siirtyi sitten saman alan professoriksi Oulun yliopistoon, jossa hän oli virassa, kunnes jäi eläkkeelle 1985
Jakob Emanuel Lange

Jakob Emanuel Lange (1864-1941) oli tanskalainen sienitieteilijä, joka tutki helttasienten systematiikkaa. Hänen tunnetuin työnsä on viisiosainen Flora Agaricina Danica, joka esittelee Tanskan helttasienet. Se ilmestyi vuoisna 1914-1936. Professori ja kansanedustaja Morten Lange (1919-2003) oli Jakob Emanuel Langen poika. Sienten tai kasvien tieteellisen nimen jälkeen käytettävä määrittäjän lyhenne J. E. Lange tarkoittaa Jakob Emanuel Langea.
Morten Lange

Morten Lange (24. marraskuuta 1919 – 10. marraskuuta 2003) oli tanskalainen sienitieteilijä ja poliitikko. Hänen isänsä oli sienitieteilijä Jakob Emanuel Lange. Morten Langesta tuli jo nuorena pohjoisen sienten asiantuntija, ja hän teki ensimmäisen tutkimusmatkansa Grönlantiin jo 1946. Hän on tutkinut kantasienten lisääntymistä. Langen kirjoittamia sienikirjoja on käännetty monille kielille, myös suomeksi. Lange oli politiikassa toimiessaan ensin kommunisti mutta riitautui puoluejohdon kanssa ja oli mukana perustamassa Sosialistista kansanpuoluetta 1959. Hän oli puolueen kansanedustajana 1960–1976. Toimiessaan valtion energianeuvoston puheenjohtajana 1976–1978 hän oli näkyvä ydinvoiman kannattaja. Sienten ja kasvien tieteellisen nimen jälkeen käytettävä määrittäjän lyhenne M. Lange tarkoittaa Morten Langea