nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Tankkerisota

1. helmikuuta 1984 – 4.elokuuta 1988 Persianlahti, Hormuzinsalmi ja Omaninlahti Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselma 598 Iran Pakistan Irak Saudi-Arabia Kuwait Yhdysvallat Tankkerisota oli osa 1980-luvun Irakin–Iranin sotaa, missä maat tekivät hyökkäyksiä toistensa öljykuljetuksia vastaan. Irak aloitti tankkerisodan Persianlahdella. Ulkovallat pelkäsivät kuitenkin enemmän Iranin hyökkäyksiä, jotka kohdistuivat suurten öljynviejien Saudi-Arabian ja Kuwaitin tankkereihin. Iran halusi painostaa nämä maat tukemasta Irakia sodassa. Yhdysvallat tuli mukaan tankkerisotaan suojellakseen Kuwaitin tankkereita. Molemmat sodan osapuolet pyrkivät häiritsemään vastustajansa öljynvientiä ja asetuontia. Tankkerisota alkoi suppeahkona vuonna 1981 ja saavutti huippunsa 1984, jolloin varsinkin Irak alkoi hyökätä öljyä kuljettavia tankkereita vastaan. Iran vastasi samana vuonna omilla iskuillaan muun muassa sotaa käymättömien Kuwaitin ja Saudi-Arabian tankkereita vastaan. Molemmat maat hyökkäsivät myös toistensa muita kauppalaivoja vastaan. Tankkerisota kesti vuoteen 1987
Koltat

Koltat eli kolttasaamelaiset ovat saamelaisten alkuperäiskansaan kuuluva etninen ryhmä Suomen Lapissa ja Kuolan niemimaalla Venäjällä sekä Norjassa. Heidän asuinalueensa käsittää nykyään Inarin kunnan Sevettijärven ja Nellimin kylät ympäristöineen. Koltat ovat Kuolan niemimaan alkuperäisväestöä, joiden katsotaan kuuluvan itäsaamelaisiin kielensä eli koltansaamen ja perinteidensä perusteella. Vuoden 1995 arvion mukaan kolttia asui Suomessa arviolta 500 ja Venäjällä 400. Norjan saamelaiskäräjien vuonna 2021 julkaiseman koltansaamen toimenpideohjelman mukaan Suomessa asuu noin 600–700 kolttasaamelaista, Venäjällä 500 ja Norjassa 400. Julkaisun mukaan Suomen koltista enintään 300 puhuu koltansaamea, Venäjällä puhujia on 15–20 ja Norjassa 10–12. Koltat asuivat niin sanotulla Koltanmaalla, joka käsitti Suomen ja Norjan Lapin koillisimmat osat sekä Venäjällä Kuolan alueen luoteisosat. 1500-luvulla koltat kääntyivät ortodoksiseen uskontoon ja vanhat pakanalliset uskonnot hävisivät. Akkalansaame kehittyi omaan suuntaansa sen puhujien jouduttua Kantalahden luostarin piiriin, kun taas koltat joutuivat Petsamon luostarin piiriin. Nykyisin akkalansaamelaisia ei enää käsitetä koltiksi. Koltat ovat käyneet keskustelua hallitsijoiden kanssa jo 1500-luvulla veronkantoon liittyvissä asioissa. Suonikylän ja Nuortijärven vastikään ortodoksisuuteen kastetut koltat Lev Denisov ja Petruška Ivanov ovat valittaneet ensin ruotsalaisista verottajista, sittemmin erityisesti Kuolansuun linnoituksen kauppiaasta Jakuško Zvjagasta, joka on vienyt kohtuuttomia veroja väkivalloin ja kavaltanut niitä itselleen
Amerikan vallankumous

Amerikan vallankumous viittaa tapahtumiin, ajatuksiin ja muutoksiin, joiden myötä kolmetoista Pohjois-Amerikan siirtokuntaa irtautui Britanniasta ja muodostivat Amerikan Yhdysvallat. Yhdysvaltain vapaussota (1775–1783) oli osa vallankumousta. Viime kädessä vallankumous alkoi verokapinana, mutta sen motiiveina olivat ennen kaikkea valistusajan vapausihanteet kuten yksilöiden itsemääräämisoikeus ja etuoikeuksien vastustaminen. Britannian valtionvelka oli noussut hälyttäväksi Pohjois-Amerikassa Ranskaa vastaan 1754–1763 käydyn suuren siirtomaasodan aikana, minkä vuoksi Britannian parlamentti ja kuningas Yrjö III pyrkivät veroin, tullein ja muilla keinoilla hankkimaan kruunulle tuloja Pohjois-Amerikan asukkailta "maksuksi rauhasta". Periaatteessa Iso-Britannia jo ennestään sääteli siirtokuntien taloutta, mutta käytännössä näitä lakeja ei ollut noudatettu. Nyt sääntely yritettiin tuoda käytäntöön. Vuonna 1761 massachusettsilainen lakimies James Otis esitti, että sääntely on Britannian perustuslain suomien oikeuksien vastaista. Hän hävisi oikeudessa, mutta John Adams kirjoitti myöhemmin: "Amerikan itsenäisyys syntyi silloin ja siellä". Myöhemmin siirtokuntien verokapinan tunnuslauseeksi muodostui ”Ei verotusta ilman edustusta” (No taxation without representation). Parlamentti yritti verottaa amerikkalaisia monin eri keinoin. Vuonna 1765 säädetty leimaverolaki määräsi siirtomaiden asukkaat käyttämään julkisissa asiakirjoissa, sanomalehdissä, pelikorteissa ym. kruunun leimaamaa paperia, josta meni leimavero tullille
Petsamon luostari

Petsamon luostari (ven. Пе́ченгский монасты́рь, Petšengski monastyr) on ortodoksinen luostari Petsamon piirissä Murmanskin alueella Venäjällä. Vuosina 1920–1944 luostari kuului Suomeen. Petsamon luostarin historiaan kuuluu kolme eri toimintakautta: Pyhän Kolminaisuuden luostari syntyi munkki Trifon Petsamolaisen lähetystyön tuloksena Kuolan-Lappiin Petsamonvuonon varteen. Luostarin perustamisvuosi lienee 1533. Valtaosa luostarin vaikutuspiirin ihmisistä oli paikallista itäsaamelaista väestöä eli kolttia. Luostarin perustamisella oli myös poliittisia vaikuttimia, sillä valtakuntien rajat olivat alueella epäselviä ja Tanska-Norja verotti usein myös kolttia. Perustamalla luostari saatiin koltista ortodokseja ja alue tiiviimmin Venäjän verotuksen alaisuuteen. Seudun karuuden vuoksi luostarin ensimmäiset vuodet olivat vaikeita, mutta tsaari Iivana Julman tuella luostari alkoi pian kasvaa. Tsaari lahjoitti luostarille muun muassa kirkonkellot sekä jumalanpalveluskaluston, minkä lisäksi hän antoi 1556 luostarin hallintaan kaiken Petsamonjokeen rajoittuvan maan Paatsjoelta Nuorttijoelle ja Suonikylään. Lisäksi luostari sai kalastusoikeudet alueen vesistöihin, luvan ottaa haltuunsa kaikki eläimet, kuten mursut ja valaat, jotka ajautuivat rantaan, sekä oikeuden verottaa kolttia. Tämä kaikki luonnollisesti edisti luostarin kasvua ja vuonna 1565 siellä mainitaan olleen 20 munkkia ja 30 maallikkotyöläistä ja sillä mainittiin olevan oma vapaasatama
Ushma Karnani

Ushma Susanna Olava (o.s. Karnani, s. 4. elokuuta 1981 Helsinki) on suomalainen laulaja ja näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi ollessaan Suomen ensimmäisen Popstars-yhtye Gimmelin jäsen. Yhtyeen hajottua Olava aloitti vuonna 2004 opiskelun Teatterikorkeakoulussa, jonne hän pääsi opiskelemaan toisella yrittämällä. Teatteritaiteen maisteriksi hän valmistui vuonna 2009. Olava on näyttelijän urallaan esiintynyt pääasiassa teatterissa. Vuodet 2013–2014 hänet oli kiinnitetty Hämeenlinnan Teatteriin. Televisiossa hänet on nähty muun muassa sarjoissa Donna Paukku (2006–2007) sekä brittiläisen The Office -sarjan suomalaisessa versiossa Konttori (2017–2019). Syksyllä 2019 hänet nähtiin Lahden kaupunginteatterin tuotannossa Nunnia ja konnia -musikaalin pääosassa
Yhdysvaltain vapaussota

Yhdysvaltain vapaussota oli vuosina 1775–1783 käyty sota, jossa Pohjois-Amerikan brittiläiset siirtokunnat itsenäistyivät brittiläisestä imperiumista. Vuosien 1775 ja 1777 välillä sotaa käytiin Ison-Britannian ja kolmentoista siirtokunnan välillä, jotka olivat vuonna 1776 julistautuneet itsenäiseksi nimellä Amerikan yhdysvallat. Vuonna 1777 sota laajeni käsittämään Ranskan, Espanjan ja Alankomaat. Briteillä oli lähes koko sodan ajan laivastoherruus, jonka avulla he pystyivät valtaamaan merkittävimmät satamakaupungit, mutta maaseuduilla amerikkalaiset pystyivät pitämään puoliaan. Intiaanit taistelivat konfliktin molemmilla puolilla kannattaen suurimmaksi osaksi Isoa-Britanniaa. Toinen mannermaakongressi nimitti George Washingtonin siirtokuntien armeijan johtoon 15. kesäkuuta 1775. Brittien joukkojen ylipäällikköinä toimivat kenraalit William Howe ja Henry Clinton. 1780-luvun alussa itsenäisyystaistelijat käänsivät sodan lopullisesti edukseen ja vuonna 1783 Pariisin rauhassa Ison-Britannian kuningaskunta tunnusti Amerikan yhdysvallat. Britannia pyrki säilyttämään siirtokuntansa Pohjois-Amerikan itärannikolla lähinnä raaka-aineiden tuottajina, mikä haittasi niiden teollisuuden kehitystä. Tämä sekä Appalakkien vuoriston länsipuolelle suuntautuneen asutuksen kieltäminen ärsyttivät siirtokuntalaisia. Myös monet uudet verot, joiden tarkoitus oli maksattaa seitsenvuotisen sodan (1755–1763) kulut siirtokuntien asukkailla, sai heidät pohtimaan Britannian oikeutta määrätä siirtokuntien sisäisistä asioista
Riad

Koordinaatit: 24°38′N, 46°43′E Riad (arab. الرياض‎, al-Riyāḍ) on Saudi-Arabian pääkaupunki. Sen asukasluku oli vuonna 2016 yhteensä 6 506 700. Riad on ollut maan pääkaupunki vuodesta 1932. Alun perin varsin pieni kaupunki on kasvanut räjähdysmäisesti 1900-luvun puolivälistä lähtien. Riad sijaitsee Najdin historiallisella alueella Arabian niemimaan keskiosan kivikkoisella tasangolla. Sen korkeus merenpinnasta on noin 600 metriä. Riad on osa Najdin tiheäänasuttua selkärankaa, joka muodostuu 1 300 kilometrin pituisista Ṭuwayqvuorista. Varsinainen Riadin alue on kuitenkin melko tasainen. Alueen maaperä koostuu sorasta, hiekasta, savesta ja kalkkikivestä. Riadin kesät ovat erittäin kuumia ja päivien keskilämpötila nousee 40˚C. Yöt ovat kuitenkin huomattavasti kylmempiä
Keskiyö

Keskiyö on ihmisten ajanmittauksen kannalta se hetki yöllä, jolloin vuorokausi vaihtuu. Tähtitieteellinen keskiyö puolestaan on hetki, jolloin Aurinko paistaa täsmälleen toiselle puolelle Maapalloa. Tähtitieteellinen keskiyö ja kellon näyttämä keskiyö eivät yleensä kohtaa, koska tähtitieteellinen keskiyö vaihtelee eri päivinä maapallon akselin kaltevuuden takia, ja koska aikavyöhykkeet ovat laajoja ja tähtitieteellinen keskiyö voi olla tietyllä hetkellä vain tietyssä kohtaa vyöhykettä. Päiväntasaajan tuntumassa tätä vaihtelua ei juuri tapahdu, mutta sielläkin ajallinen ja tähtitieteellinen keskiyö osuvat yksiin vain aikavyöhykkeiden keskellä sijaitsevissa paikoissa. Lisäksi kesäaikana kelloa on siirretty tunnilla eteenpäin, jolloin tähtitieteellinen keskiyö osuu lähemmäs kellonaikaa 1.00 kuin 0.00/24.00. Analogisessa kellossa sekä tunti- että minuuttiviisari osoittavat keskiyöllä ylöspäin ja 24-tuntista kelloa käytettäessä kellon katsotaan olevan 24.00 tai vaihtoehtoisesti 0.00. Kesällä pohjoisen napapiirin pohjoispuolella ja eteläisen napapiirin eteläpuolella on ajanjakso, jona aurinko on keskiyölläkin horisontin yläpuolella, eli alueella vallitsee yötön yö
Martti Suosalo

Martti Juhani Suosalo (s. 19. heinäkuuta 1962 Oulu) on suomalainen näyttelijä, joka on esiintynyt useissa koti­maisissa elo­kuvissa ja televisio­sarjoissa. Häntä pidetään lahjakkaana muuntautujana, joka on esittänyt tunnettuja suomalaisia kulttuuri­hahmoja, kuten Reino Helismaata, Jean Sibeliusta, Irwin Goodmania ja Kari Hotakaista. Suosalosta ilmestyi huhtikuussa 2022 WSOY:n kustantama Johanna Venhon kirjoittama kirja Martti Suosalon tähänastinen elämä. Suo­salon iso­isä oli vuonna 1954 kuollut näyttelijä ja teatterin­johtaja Martti Suo­salo, jonka mukaan hänet myös nimettiin, ja iso­isän isä kansan­edustaja Kalle Suosalo. Suo­salo pääsi kolmannella yrittämällä Teatteri­korkea­kouluun vuonna 1983. Tuolloin vuosina 1982–1985 Teatterikorkeakoulun rehtorina toimi Jouko Turkka. Suosalo on arvioinut, että ei olisi koskaan päässyt kouluun opiskelemaan ilman Turkkaa. Suosalo valmistui Teatterikorkeakoulusta vuonna 1987. Suuren yleisön tietoisuuteen Suosalo tuli kun hän näytteli Aapoa Turkan ohjaamassa televisio­sarjassa Seitsemän veljestä. Myöhemmin Suosalo vaikutti osana Ryhmäteatterin näyttelijä­kaartia
Vladimir Propp

Vladimir Jakovlevitš Propp (Владимир Яковлевич Пропп, 29. huhtikuuta (J: 17. huhtikuuta) 1895 Pietari – 22. elokuuta 1970 Leningrad) oli venäläinen strukturalisti, joka tutki venäläisten kansansatujen juonirakenteita pyrkien löytämään niiden yksinkertaisimmat elementit. Hänen kirjansa Kansansadun rakenne (Морфология сказки, Morfologija skazki) julkaistiin venäjäksi jo vuonna 1928, mutta länsimaissa siihen ei juuri kiinnitetty huomiota ennen 1950-lukua, jolloin teos käännettiin englanniksi. Kirja vaikutti voimakkaasti Claude Lévi-Straussiin ja Roland Barthesiin. Propp toi venäläisten formalistien lähestymistavan narratologiaan. Formalistit jakoivat kertomusten lauserakenteet pieniksi analysoitaviksi elementeiksi, morfeemeiksi. Propp käytti samaa metodia analysoidessaan kansansatuja. Hän sivuutti kertomusten sävyn ja tyylikeinot ja keskittyi jakamaan venäläiset kansansadut niiden pienimpiin toiminnallisiin rakenneosiin, joita hän kutsui funktioiksi. Analysoimalla satojen satujen henkilötyyppejä ja toimintaa Propp tuli siihen johtopäätökseen, että perinteisissä venäläisissä kansansaduissa oli vain 31 yleistä ja toistuvaa peruselementtiä. Kaikki funktiot eivät välttämättä esiintyneet yksittäisessä sadussa
Lützenin taistelu

6. marraskuuta (juliaaninen kalenteri) / 16. marraskuuta (gregoriaaninen kalenteri), 1632 Lützen, Saksa Ratkaisematon: keisarilliset perääntyivät, mutta Ruotsin kuningas kaatui. RuotsiEvankelinen unioni Pyhä saksalais-roomalainen keisarikuntaKatolinen liiga Kustaa II Aadolf †Bernhard WeimarDodo Knyphausen Albrecht von WallensteinGottfried Heinrich Pappenheim † noin 18 000 miestä noin 23 000 miestä Kustaa II Aadolfnoin 6 000 miestä Gottfried Heinrich Pappenheimnoin 6 000 miestä Lützenin taistelu käytiin kolmikymmenvuotisessa sodassa juliaanisen kalenterin mukaan 6. marraskuuta 1632 (gregoriaanisen kalenterin mukaan 16.11.). Se oli yksi sodan ratkaisutaisteluista. Taistelussa protestanttisen Ruotsin armeija liittolaisineen hyökkäsi katolisen Pyhän saksalaisroomalaisen keisarikunnan armeijan kimppuun. Lützenin taisteluun osallistui noin 700 suomalaista, jotka muodostivat noin 4 prosenttia Ruotsin armeijan vahvuudesta. Taistelu oli äärimmäisen tasaväkinen. Taistelun loppuvaiheessa Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolf kaatui, mutta keisarillinen armeija perääntyi Wallensteinin johdolla Leipzigiin
Kamtšatkan niemimaa

Kamtšatkan niemimaa (ven. Полуо́стров Камча́тка, Poluostrov Kamtšatka) sijaitsee Venäjän itäosassa Ohotanmeren, Beringinmeren ja Tyynenmeren välissä. Niemimaan pituus on noin 1 200 kilometriä, levein kohta 560 kilometriä ja pinta-ala noin 370 000 neliökilometriä eli vähän enemmän kuin Suomen. Kamtšatka on pinnanmuodoltaan varsin vaihteleva. Niemimaan keskiosissa kohoavat korkeat Sredinnyivuoret, rannikolla ja Kamtšatkajoen laaksossa maasto on paikoin alankoa. Vulkaaninen toiminta on vilkasta: alueella on 127 tulivuorta, joista 27 on toimivaa. Korkein huippu on tulivuori Kljutševskaja sopka (4 750 m). Niemimaalla on myös geysirejä. Niemimaan ilmasto vaihtelee eri alueilla.
Tikru

Tikru tai Tiikeri (engl. Tigger) on kuvitteellinen hahmo A. A. Milnen kirjoittamissa Nalle Puh -satukirjoissa ja Disneyn Nalle Puh-tarinoissa. Hän asuu Puolen hehtaarin metsässä puumajassa. Tikru on pehmolelutiikeri, joka voi pomppia hännässään olevalla vieterillä. Tikru on iloinen ja rakastaa pomppimista yli kaiken. Tikru on saanut inspiraation A. A. Milen pojan, Christopher Robin Milnen pehmolelusta. Esitellessään itsensä Tikru kertoo useimmiten tavan, jolla hänen nimensä kirjoitetaan. Tikru tavataan ensimmäistä kertaa kirjassa Nalle Puh rakentaa talon (The House at Pooh Corner)
Porsche

Porsche, virallisesti Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG, on vuonna 1931 perustettu saksalainen autoja valmistava yhtiö, jonka pääomistajia ovat Porschen ja Piëchin suvut. Sen perusti Ferdinand Porsche, joka oli ensimmäisen Volkswagenin suunnitellut insinööri. Yhtiö sijaitsee Zuffenhausenissa, Stuttgartin kaupungin alueella. Porsche on vuosia tarjonnut konsultointipalveluita muille autovalmistajille. Niitä ovat käyttäneet muiden muassa Studebaker, SEAT, Daewoo ja Subaru. Porschen päämaja ja päätehdas sijaitsevat edelleen Stuttgartin Zuffenhausenissa, mutta Cayenne- ja Carrera GT -malleja varten on uusi tehdas Leipzigissa. Valmet Automotive Uudessakaupungissa valmisti suurimman osan Porschen Boxster- ja Cayman-malleista 2012 saakka
Junkers F 13

Junkers F 13 oli maailman ensimmäinen kokometallinen matkustajalentokone. Alatasoisen ja yksimoottorisen Junkers F 13:n suunnitteli Hugo Junkersin omistaman Junkers-lentokonetehtaan diplomi-insinööri Otto Reuter vuonna 1919. Koneen ensilento tapahtui kesäkuussa 1919. Junkers F 13 oli hyvin suosittu matkustajakone. Vuoteen 1933 mennessä sitä rakennettiin 322 kappaletta kolmenatoista eri versiona. Kun Aero Oy avasi ensimmäisen lentoreittinsä 20. maaliskuuta 1924 Helsingistä Tallinnaan, sen käyttämä kone oli Junkers F 13. Matkustajapaikkoja oli neljä. Vuosina 1924−1935 Aerolla oli kaikkiaan seitsemän Junkers F 13 -konetta. Niillä lennettiin Tallinnan lisäksi myös Tukholmaan. Julkisuutta Aero sai vuoden 1928 kesäkuussa, kun sen Junkers F 13 -kone, lentäjänään Gunnar Lihr, osallistui Huippuvuorilla italialaisen tutkimusmatkailijan Umberto Nobilen Italia-ilmalaivan etsintöihin. Lihr onnistui etsinnöissään löytäen ja pelastaen yhden miehistön jäsenistä
Katariina Aragonialainen

Katariina Aragonialainen (engl. Catherine of Aragon, esp. Catalina de Aragón y Castilla; 16. joulukuuta 1485 Alcalá de Henares, Espanja – 7. tammikuuta 1536 Cambridgeshire, Englanti) oli Englannin kuningatar ja Henrik VIII:n ensimmäinen puoliso. Henrik VIII yritti saada 24 vuotta kestäneen avioliittonsa Katariinan kanssa mitätöityä osin siksi, että kaikki poikalapset olivat kuolleet pieninä ja kaikkiaan kuudesta lapsesta vain yksi, prinsessa Maria, oli elossa aikana, jolloin yksikään nainen ei ollut vielä noussut valtaistuimelle. Paavi Klemens VII epäsi avioliiton mitätöinnin. Paavin kieltäytyminen sai aikaan ketjureaktion, joka sai Henrikin lopulta katkaisemaan suhteensa katoliseen kirkkoon voidakseen naida Anna Boleynin, jotta saisi perijäkseen poikalapsen turvaamaan Tudorin dynastian. Katariina ei hyväksynyt avioeroa, vaan piti itseään kuningattarena kuolemaansa asti. Katariina syntyi vuonna 1485 Alcalá de Henaresissa nuorimpana Aragonian kuninkaan Ferdinand II:n ja Kastilian kuningattaren Isabella Katolilaisen viidestä aikuiseksi eläneestä lapsesta. Hän oli myös Juhana Gentin lapsenlapsenlapsenlapsi ja siten sukua Englannin kuningas Henrik VII:lle ja tämän vaimolle, Yorkin Elisabetille. Lapsuudessaan Katariina sai erinomaisen koulutuksen ja puhui muun muassa sujuvasti latinaa
Kelly Osbourne

Kelly Michelle Lee Osbourne (s. 27. lokakuuta 1984 Lontoo, Iso-Britannia) on Yhdysvalloissa asuva englantilainen rocklaulaja. Hänen isänsä on Ozzy Osbourne ja äitinsä Sharon Osbourne. Hänellä on yksi veli, Jack Osbourne, ja yksi sisko, Aimee Osbourne. Kelly Osbourne on tullut tutuksi vuonna 2004 lopetetusta The Osbournes -tositelevisiosarjasta. Osbourne joutui vuonna 2004 huumevieroitukseen, kun paparazzikuvaaja otti hänestä valokuvan ostamassa vahvoja kipulääkkeitä katukauppiaalta. Terapiasta päästyään hän kertoi avoimesti käyttäneensä huumeita jo 13-vuotiaasta lähtien. Huumeidenkäyttöön Osbourne kertoi ajautuneensa televisiosarjan aiheuttamien paineiden ja stressin takia.lähde? Osbourne sai teinitytön roolin Music Televisionilla pyörivästä Life As We Know It -sarjasta vuonna 2005. Hän on myös suunnitellut oman Stiletto Killers -vaatemalliston, joka lopetettiin vuonna 2006.  Laulajanuransa menestyneimmät kappaleet Osbournella ovat Madonna-cover "Papa Don't Preach", "Shut Up", "One Word" sekä "Changes" yhdessä isänsä Ozzy Osbournen kanssa
Keripukki

Keripukki (lat. scorbutus) on C-vitamiinin puutoksen aiheuttama tauti, jonka oireita ovat yleinen väsymys ja heikotus ja läikkien muodostuminen iholle, etenkin reisiin ja sääriin, sienimäiset ikenet sekä verenvuoto kaikista limakalvoista. Hoitamaton keripukki tappaa, mutta C-vitamiini parantaa vaikeankin keripukin. C-vitamiini hajoaa kuumennettaessa, joten pullomaidon varassa olevat pikkulapset voivat edelleen saada keripukin. Keripukin esiintyvyys lisääntyi hiukan 2010-luvulla sellaisten ihmisten keskuudessa, jotka eivät syö hedelmiä eivätkä tuoreita vihanneksia. Sairaus uhkaa myös pelkän ruoka-avun varassa katastrofialueilla eläviä. Keripukin latinankielinen nimi scorbutus on alkumuoto muun muassa taudin englanninkieliselle nimelle scurvy ja ruotsinkieliselle nimelle skörbjugg. Paimion kirkkoherran Henrik Florinuksen teos Nomenclatura rerum brevissima ("Asioiden lyhykäinen nimistö") vuodelta 1678 esittää sanan suomenkieliseksi nimeksi skerpuuki, josta se vääntyi edelleen nykyiseen muotoonsa. C-vitamiini on saanut tieteellisen nimensä askorbiinihappo juuri sen toimivuudesta keripukin torjumisessa. Latinan etuliite a lisää sanaan kieltävän tai vastustavan merkityksen, jolloin ascorbutus tarkoittaa keripukin vastaista. Keripukin varhaisiin oireisiin voivat kuulua yleinen sairauden tunne, väsymys, ruokahalun puute, kärttyisyys, ripuli, painon laskeminen tai hidas painonnousu, nopea hengitys eli hyperventilaatio ja kuume. C-vitamiinin puutostilan jatkuessa vakavana 1–3 kuukauden ajan keripukkiin sairastunut alkaa kärsiä hengenahdistuksesta ja luusäryistä
Nikeforos III

Nikeforos III Botaniates (1002–1081) oli Bysantin keisari 1078–1081. Nikeforos kuului ylhäiseen sotilassukuun, ja oli sukua keisari Fokasille. Kun tyytymätön kansa kapinoi keisari Mikael VII:tä vastaan Konstantinopolissa, Nikeforoksen kannattajat julistivat hänet uudeksi keisariksi 7. tammikuuta 1078. Nikeforos Botaniatesta tukivat etenkin aristokraatit ja papisto. Kilpaileva kruunintavoittelija oli toinen kenraali Nikeforos Bryennios vanhempi. Yhdessä Aleksios Komnenoksen kanssa Bikeforos kukisti Bryennioksen. Lopulta Nikeforos riitaantui Aleksioksen kanssa. Aleksios käytti hyväkseen armeijan tukea syrjäyttääkseen Nikeforoksen, joka pakotettiin menemään luostariin.
Theodoros I Laskaris

Theodoros I Laskaris (kreikka: Θεόδωρος Κομνηνὸς Λάσκαρις, Theodōros Komnēnos Laskaris); (n. 1174/1175 – marraskuu 1221) oli Nikaian keisarikunnan ensimmäinen hallitsija vuodesta 1205 ja Bysantin keisari maanpaossa vuosina 1208–1222. Hän syntyi epämääräiseen aristokraattiseen perheeseen, hänen äitinsä oli sukua keisarilliseen Komnenos-klaaniin. Theodoros Komnenos Laskaris syntyi aateliseen, mutta ei erityisen tunnettuun bysanttilaiseen perheeseen. Hänen vanhempiensa nimiä ei tunneta. Jos Theodore noudatti Bysantin tapaa antaa esikoispojalleen isänsä nimi, hänen isänsä nimi oli Nikolaos. Theodoroksen äiti kuului keisarillisen Komnenos-suvun tuntemattomaan haaraan ja poika otti ylpeänä hänen sukunimensä. Theodoroksella oli peräti kuusi veljeä: Konstantinos, Georgios, Aleksios, Isaak, Manuel ja Mikael. Manuelin ja Mikaelin on täytynyt syntyä eri äidille, koska he kantoivat sukunimeä Tzamantouros Komnenoksen sijaan. Theodoros oli myös sukua aristokraattiseen Fokas-sukuun, todennäköisesti erään tätinsä avioliiton kautta. Laskarikset omistivat maakartanoita läntisessä Vähässä-Aasiassa. Sekä Theodoroksella että hänen veljellään Konstantinoksella oli sinetti, joka edusti Pyhää Yrjöä ja jossa oli kirjoitus Diasorites
Johannes III Dukas

Johannes III Dukas Vatatzes (1193 – 3. marraskuuta 1254) oli Bysantin keisari maanpaossa Nikaian keisarikunnassa vuosina 1222–1254. Vuonna 1212 hän avioitui keisari Theodoros I Laskariksen ja keisarinna Anna Komnena Angeluksen tyttären Eirene Laskarinan (n. 1194/1199–1240) kanssa. Kun Theodoros kuoli vuonna 1222, Johannes valittiin hänen seuraajakseen. Johannes ja Eirene saivat yhden pojan, Theodoroksen. Eirene loukkaantui kuitenkin pahasti pudottuaan ratsailta eikä pystynyt enää saamaan lapsia. Hän vetäytyi luostariin ja otti uudeksi nimekseen Eugenia. Johannes avioitui uudelleen Pyhä saksalais-roomalainen keisarin Fredrik II:n aviottoman tyttären Constanzen (1230–1307) kanssa. Avioliitto oli lapseton. Johannes teki sopimuksen seldžukkien kanssa ja sai näin valtakunnan itärajan varmistettua. Hän kohdisti nyt katseensa länteen