nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Kulmaviivoitin (tähdistö)

Näkyy leveysasteiden +30° ja −90° välillä Kulmaviivoitin eli Kulmaviivain eli Viivoitin (Norma, Normae, Nor) on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva Suomessa näkymätön pieni himmeä tähdistö. Se sijaitsee Skorpionin tähdistön lähellä. Tähdistöllä on myös muita mittaamiseen liittyviä nimiä kuten Taso, Suorakulma jne. Tähdistöä on ennen 1700-luvun puolivälissä tapahtunutta nimeämistä kutsuttu muun muassa Etelän kolmioksi (ei sama kuin nykyinen Etelän kolmio) ja Euklideen neliöksi. Tähdistön kirkkaat α ja β ovat siirtyneet Skorpionin tähdiksi N ja H.lähde? Tähdistön nimesi ranskalainen tähtitieteilijä Nicolas Louis de Lacaille oleskellessaan Hyväntoivonniemellä 1751–1752. μ Nor (Myy Normae) on luultavasti Alfa Cygni -tyypin muuttuja, jonka kirkkaus on 4,87–4,98 ja se on spektrityyppiä O9.7 Iab. Tähdistön kirkkaimman tähden γ2 Normaen (Gamma 2 Normaen), magnitudi on vain 4,0. Tähtiä Bayerin nimillä: Tähtiä Flamsteedin nimillä:
Porilaisten marssi

Porilaisten marssi (ruots. Björneborgarnas marsch) on suomalainen sotilasmarssi. Se on ollut Suomen puolustusvoimien kunniamarssi vuodesta 1918 ja on myös Suomen tasavallan presidentin ja Viron puolustusvoimien komentajan kunniamarssi. Marssin nimi viittaa Ruotsin vallan aikana toimineeseen Porin rykmenttiin. Porilaisten marssin säveltäjästä ei olla varmoja, mutta sävel on mahdollisesti jo 1700-luvulta. Nykyisin käytössä olevat sanat ovat peräisin J. L. Runebergin runoteoksen Vänrikki Stoolin tarinat (Fänrik Ståls Sägner) vuonna 1860 ilmestyneestä toisesta osasta, vaikka Zachris Topelius oli jo vuonna 1858 kirjoittanut siihen omat sanansa. Vänrikki Stoolin tarinoiden tunnetuin suomennos on Paavo Cajanderin nimissä, mutta Porilaisten marssia lauletaan yleensä Heikki Klemetin suomentamilla sanoilla. Marssin tai ainakin sen loppuosan säveltäjäksi on arveltu saksalaissyntyistä helsinkiläistä kapellimestaria ja urkuria Christian Fredric Kressiä (1767–1812). Historioitsija Tauno Perälän mukaan sävelmä on vielä vanhempi ja sen eräs versio esiintyy 1700-luvun suosituimman ruotsalaisen trubaduurin Carl Michael Bellmanin kokoelmissa. 1800-luvun puoliväliin asti kappale oli lähinnä näyttämömusiikkia ja muuntui vasta sen jälkeen varsinaiseksi sotilasmarssiksi
Koisot

Koisot Wikispeciesissä Koisot Commonsissa Koisot eli marjakoisot (Solanum) on aitokaksisirkkaisten luokkaan kuuluva kasvisuku, johon kuuluu yksi- ja monivuotisia, pensaita tai puolipensaita ja köynnöskasveja. Kaikkiaan sukuun kuuluu yli tuhat lajia. Niillä on usein houkuttelevat kukat ja hedelmät. Useimmat lajit ovat myrkyllisiä ihmisille, mutta sukuun kuuluu myös useita lajeja, joilla on syötävät hedelmät, lehdet tai mukulat. Syötäviin lajeihin kuuluu kolme tärkeää ravintokasvia: peruna, tomaatti ja munakoiso. Joitakin koisolajeja käytetään myös koristekasveina.
Meksikon vallankumous

Meksikon vallankumous eli Meksikon vuoden 1910 vallankumous oli väkivaltainen yhteiskunnallinen ja kulttuurinen liike, jota värittivät sosialistiset, nationalistiset ja anarkistiset suuntaukset. Se alkoi Meksikon diktaattorin ja pitkäaikaisen presidentin Porfirio Díazin kukistumisella vuonna 1910 vaaliskandaalin jälkiseuraamuksena ja jatkui uuden perustuslain voimaantulon jälkeen vuonna 1917, kunnes PRI-puolue sai maan hallintaansa vuonna 1928. Vallankumouksen alkuperäinen tarkoitus oli yksinkertaisesti lopettaa Díazin diktatuuri. Tämä yksinkertainen poliittinen liike laajeni kuitenkin valtavaksi taloudelliseksi ja sosiaaliseksi murrokseksi. Sen pitkän taistelun aikana kehittyi meksikolaisten kansallinen identiteetti, ja vallankumouksen aika vakiinnutti Meksikon politiikan suuntaviivat pitkälle tulevaisuuteen.  Väkivaltaisuudet jatkuivat 1920-luvun loppupuolelle asti ja päättyivät vasta, kun Partido Nacional Revolucionario (myöhempi nimi Partido Revolucionario Institucional, suomeksi 'Institutionaalinen vallankumouspuolue', lyhenne PRI) vakiinnutti Meksikon valtapuolueena poliittisen yksinvaltansa vuonna 1928 ja sen jälkeen. Tämänkin jälkeen "jatkuvan vallankumouksen" idea vahvistettiin puolueen oppirakennelmissa ja kansallisessa ajattelutavassa tekemällä ero vallankumouksen "aseistetun vaiheen" ja "institutionaalisen vaiheen" välillä. Institutionaalista vaihetta edustanut virallinen puolueretoriikka alkoi hävitä puolueen kielenkäytöstä vasta presidentti Carlos Salinas de Gortarin aikana 1980-luvun lopussa. Presidentti Porfirio Díazin kaudella jako rikkaiden ja köyhien välillä leveni entisestään ja diktaattori keskitti sekä vallan että hyvinvoinnin harvojen käsiin. Kansa ei voinut ilmaista mielipiteitään tai valita johtajiaan. Köyhien turhautuminen ja poliittinen kiinnostus alkoi herätä ja useita uuden sukupolven nuoria johtajia olisi halunnut nousta politiikkaan mukaan, kuten Francisco I. Madero, joka kampanjoi ympäri maata Díazia vastaan
Andrei III

Andrei III Aleksandrovitš (ven. Андрей Александрович, 1255–1304) oli Vladimirin ruhtinas vuosina 1293–1304. Hän oli yksi Aleksanteri Nevskin pojista. Andrei Aleksandrovitš oli myös Novgorodin, Kostroman ja Gorodetsin ruhtinas. Ruhtinas Andrei lähetti talvella 1294 sotajoukon kukistamaan rakenteilla olleen Viipurin linnan, jonka hän katsoi uhkaavan valtaansa. Andrein joukot piirittivät Viipuria, mutta eivät onnistuneet valtaamaan sitä. Seuraavana vuonna novgorodilaiset piirittivät Käkisalmea, surmasivat linnoituksen puolustajat ja polttivat puiset rakennelmat. Keväällä 1301 Andrein sotajoukko valtasi piirityksen jälkeen Maankruunun linnoituksen, surmasi sen puolustajat ja poltti linnoituksen.
Euroopan lippu

Euroopan lippu koostuu kahdentoista kultaisen tähden kehästä sinisellä taustalla. Se on Euroopan kansojen yhtenäisyyden symboli. Lippu otettiin käyttöön Euroopan neuvostossa vuonna 1955 ja se on tarkoitettu kaikkien eurooppalaisten käyttöön. Euroopan yhteisö eli nykyinen Euroopan unioni otti sen käyttöön vuonna 1985. Lippu on Euroopan unionin ja laajemmin eurooppalaisen identiteetin tunnus. Euroopan lipulla on mahdollista liputtaa kansallislipun rinnalla. Esimerkiksi toukokuun 9. päivänä vietettävänä Eurooppa-päivänä suositellaan liputtamista myös Euroopan lipulla. Euroopan neuvoston tiedotuksen mukaan tähtien kehä symboloi liittoa. Lukumäärä kaksitoista kuvaa täydellisyyttä ja kokonaisuutta, esimerkiksi vuosi on jaettu kahteentoista kuukauteen. Euroopan unionin viestinnän mukaan lippu symboloi Euroopan unionia ja laajemmin myös Euroopan yhtenäisyyttä ja eurooppalaista identiteettiä. Tähdet symboloivat Euroopan kansojen ihanteita: yhtenäisyyttä, yhteisvastuuta ja sopusointua
Konstantin I (Vladimir)

Konstantin Vsevolodovitš (18. toukokuuta 1186 – 2. helmikuuta 1218) oli Vsevolod III:n poika. Hän hallitsi Novgorodia 1206 ja 1207, sekä myöhemmin Rostovia ja Vladimiria. Vsevolod teki kuolinvuoteellaan Konstantinin perinnöttömäksi ja jätti nuoremmalle veljelle Jurille Vladimirin. Lipitsan taistelussa (1216) Konstantin ja hänen liittolaisensa Novgorodin Mstislav löivät Jurin ja miehittivät Vladimirin. Konstantin rakennutti ylösnousemuksen katedraalin Rostoviin ja kolme kivikirkkoa Jaroslavliin. Konstantinin kuoltua 1218 Juri palasi valtaan. Konstantinin perilliset kuitenkin pitivät Rostovin ja Jaroslavin 1400-luvulle asti.
Englannin kreivikunnat

Englanti on jaettu 82 hallinnolliseen kreivikuntaan, joista kuusi on metropolikreivikuntia (metropolitan counties) ja loput 76 muita kreivikuntia (non-metropolitan counties). Jälkimmäiset jaetaan 26 shire-kreivikuntaan (shire counties) ja 50 yhtenäishallintopiiriin (unitary authorities). Lisäksi Suur-Lontoon alue (Greater London) ja Lontoon City muodostavat omat, muihin luokkiin kuulumattomat hallintoyksikkönsä. Nykyiset hallinnolliset kreivikunnat vastaavat vain osittain Englannin historiallisia kreivikuntia, joita on 39. Lisäksi Englanti jaetaan 47 muodolliseen eli seremonialliseen kreivikuntaan, joista monet käsittävät kaksi tai useammankin hallinnollisen kreivikunnan. Metropolikreivikunnat ovat kokonaan kaupungeista ja kaupunkiseuduista muodostuvia tiheään asuttuja alueita. Näissä kreivikunnissa suuri osa päätäntävallasta on delegoitu alaspäin kaupungeille sen jälkeen kun Margaret Thatcherin hallitus lakkautti kreivikuntien valtuustot vuonna 1986. Shire-kreivikunnat ovat ei-metropolikreivikuntia, jotka muodostuvat useammista hallintopiireistä (districts). Shire-nimitys tulee siitä, että näistä kreivikunnista suurimman osan (ei kuitenkaan kaikkien) nimi päättyy -shire. Nämä kreivikunnat ovat harvemmin asuttuja kuin metropolikreivikunnat ja useimmat yhtenäishallintopiirit. Kaikissa shire-kreivikunnissa alueellisella hallinnolla on kaksi tasoa: kreivikunta ja hallintopiiri. Shire-kreivikuntia on 26: Yhtenäishallintopiirissä on vain yksi alueellisen hallinnon taso – hallintopiiri
Andrei I

Andrei Bogoljubski (Андрей Боголюбский) (n. 1111–29. huhtikuuta 1174) oli Rostovin ja Suzdalin ruhtinas ja ensimmäinen Vladimirin suuriruhtinas. Andrei oli ruhtinas Juri Dolgorukin poika. Hänen isänsä antoi hänelle 1149 Višgorodin Kiovan pohjoispuolella hallittavakseen ja myöhemmin Turovin, Pinskin ja Peresopnitsan. Kun Juri kuoli 1157, Rostov, Suzdal ja Vladimir valitsivat Andrein ruhtinaakseen. Hän alkoi haalia valtaa itselleen mm. heikentämällä kansankokouksen (vetše) valtaa. Andrei kohteli pajareita vasalleinaan ja 1161 ajoi veljensä ja veljenpoikansa Suzdalista. Andrei siirsi pääkaupungin suurten Rostovin ja Suzdalin sijaan pieneen Vladimiriin, jossa muu ylimystö ei pääsisi jakamaan hänen valtaansa. Hän rakensi palatsinsa Bogoljubovoon. Andrei lisänimi Andrei Bogoljubski tarkoittaa ”Andrei Jumalaarakastava”
Perspektiivi

Perspektiivi on kolmiulotteinen näkövaikutelma esineiden sijainnista ja etäisyydestä, sekä sen vaikutelman luomista kuvataiteessa eri keinoin. Kuvassa on kaksi ulottuvuutta (korkeus ja leveys), ja kolmas ulottuvuus on illuusio (syvyysvaikutelma). Perspektiivin voi havainnollistaa katsomalla junanraiteita: tiedämme, että ne ovat yhtä kaukana toisistaan, mutta kauempana katsojasta ne näyttävät lähenevän toisiaan. Matematiikassa perspektiivi kuuluu pääasiassa euklidiseen geometriaan. Perspektiivistä tilan kuvaamista, perspektiivioppia kutsutaan myös deskriptiiviseksi geometriaksi. Sana perspektiivi on johdettu latinan sanasta perspectiva, joka juontuu verbistä perspicere (nähdä läpi, nähdä tarkasti, tajuta selvästi). Perspektiivi-sanaa on käytetty eri aikoina eri merkityksissä. Antiikissa ja keskiajalla se viittasi optiikkaan. Tämä merkitys syrjäytyi renessanssin aikana, jolloin käsitteet perspectiva artificialis tai perspectiva pigendi tarkoittivat taidemaalarin esittämää keinotekoista lineaari- tai viivaperspektiiviä. Tavallisesti perspektiivikuvauksella tarkoitetaan geometrisesti konstruoitua keskeisperspektiiviä. Koska se perustuu katsomiseen yhdellä silmällä tietystä kohdasta eli näköpisteestä, perspektiivikuvauksen mukainen esitys ei voi vastata täysin todellista kahden silmän hahmottamaa kuvaa. Perspektiivin teoria käsittelee niitä menetelmiä, joiden avulla kolmiulotteiset kohteet ja tilasuhteet kuvataan tasolla säilyttäen vaikutelman esineiden luonnonmukaisesta kolmiulotteisuudesta
Salvatore Quasimodo

Nobelin kirjallisuuspalkinto 1959 Salvatore Quasimodo (20. elokuuta 1901 Modica, Sisilia, Italia – 14. kesäkuuta 1968 Napoli, Italia) oli italialainen kirjailija, joka sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon 1959. Hän on Italian tunnetuimpia 1900-luvun runoilijoita. Quasimodo syntyi Modicassa lähellä Syrakusaa. Hän opis insinööriksi ja kävi teknillistä koulua Syrakusassa ja jatkoi korkeakoulussa Roomassa. Siellä hän luki samaan aikaan yliopistossa latinaa ja kreikkaa. Taloudellisista syistä hänen oli jätettävä opintonsa kesken ja pestauduttava pikkuvirkamieheksi. Ensimmäiset runonsa hän julkaisi vuonna 1930. Quasimodo käänsi italiaksi sekä kreikkalaisia ja roomalaisia klassikoita että Shakespearea, Molièrea ja modernimpia runoilijoita, kuten Nerudaa.
Ekliptika

Ekliptika on näennäisesti ajateltuna Auringon keskimäärin kulkema vuotuinen rata taivaankannen ympäri. Todellisuudessa ekliptika on maapallon kiertoradan taso. Maapallon akselin kallistuman vuoksi se on 23,4 asteen kulmassa taivaanekvaattoriin nähden. Aurinkokunnan muiden planeettojen kiertoradat ovat melkein samassa tasossa, joten niiden kulkemat näennäiset radat sijaitsevat lähellä ekliptikaa. Eläinradan tähtikuviot ovat juuri tästä syystä tärkeässä asemassa astrologiassa. Taivaalla Aurinko ja planeetat näyttävät vaeltavan näiden tähtikuvioiden läpi. Nimi ”ekliptika” juontuu menetelmästä, jolla ekliptika muinoin määriteltiin. Siinä taivaankanteen merkittiin kohdat, joissa auringonpimennysten (eclipsis solis) havaittiin kulloinkin tapahtuvan. Itse auringonpimennys tapahtuu, kun Kuu leikkaa ekliptikan kohdassa, jossa Aurinko kyseisenä hetkenä sattuu sijaitsemaan. Kuun käyttämä rata on noin viiden asteen kulmassa ekliptikaan nähden, joten joka kuukausi näin ei tapahdu.
Kulotus

Kulotus on tulen tarkoituksellista hyödyntämistä luonnonhoidossa, maataloudessa ja metsänhoidossa. Metsänhoidollisessa kulotuksessa hakkuualueen hakkuutähteet, jätepuusto ja osa maanpinnan humuskerrosta poltetaan metsän luontaista uudistamista varten. Metsän ennallistamisessa poltetaan myös alueen elävä puusto. Kaskeamisessa metsä poltetaan maanviljelyä varten. Entisten luontaisesti uudistuneiden kaskimaiden havaittiin kasvavan erittäin hyvälaatuista metsää, jonka seurauksena kulotusta alettiin suosia metsän uudistamisessa. Kulotuksen varsinaisena esitaistelijana toimi 1910- ja 1920-luvuilla Tuomarniemen metsäkoulun johtaja Arvid Borg. Kulotusta harjoitettiin 1940-60 luvuilla laajamittaisesti Pohjois-Suomen metsissä, jossa poltettiin vuosittain 10 000 - 15 000 hehtaaria hakkuualueita. Myös Pohjois-Ruotsissa on harjoitettu metsän kulottamista. Sanaa kulo on käytetty aikaisemmin yleisesti tarkoitettaessa metsäpaloa. Kulotuksessa tuli polttaa kaiken palavan. Palon tuloksena metsään tulee paljon hiiltä sekä muita ravinteita, jotka lannoittavat kulotuksen jälkeen paikalle kasvavaa uutta kasvustoa. Kulotus lisää metsien monimuotoisuutta
Andri Ševtšenko

Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat. Andri Mykolajovytš Ševtšenko (ukr. Андрі́й Микола́йович Шевче́нко, s. 29. syyskuuta 1976 Dvirkivštšyna, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen jalkapallovalmentaja ja entinen hyökkääjä. Parhaina vuosinaan häntä pidettiin yhtenä maailman parhaista pelaajista ja hänet valittiin maailman parhaaksi pelaajaksi vuonna 2004. Ševtšenko aloitti ammattilaisuransa Kiovan Dynamon riveissä vuonna 1994. Hän saavutti Dynamon riveissä viisi Ukrainan mestaruutta ja kolme Ukrainan Cupin voittoa sekä johdatti seuran Mestarien liigan välieriin vuonna 1999. Samana vuonna Ševtšenko siirtyi Italiaan AC Milanin riveihin. Hän edusti Milania seitsemän kauden ajan sekä saavutti seuran riveissä muun muassa Italian mestaruuden, Italian cupin voiton ja Mestarien liigan voiton. Chelsean riveihin Englantiin Ševtšenko siirtyi kesällä 2006. Hänen ensimmäinen kautensa uudessa seurassa oli vaikea
Klagenfurt

Koordinaatit: 46°37′4″N, 14°18′20″E Klagenfurt, viralliselta nimeltään Klagenfurt am Wörthersee (sloveeniksi Celovec), on kaupunki Kärntenin osavaltiossa, eteläisessä Itävallassa lähellä Slovenian rajaa. Kaupunki on osavaltionsa pääkaupunki ja noin 100 800 asukkaallaan Itävallan kuudenneksi suurin kaupunki. Kaupungissa sijaitsee noin 8 000 opiskelijan yliopisto Alpen-Adria-Universität Klagenfurt ja kansainvälinen lentoasema. Klagenfurt sijaitsee 446 metriä merenpinnan yläpuolella, Wörthersee-järven itärannalla, lähellä Sloveniaa ja Italiaa. Kaupunki on useiden metsäisten vuorten ympäröimä, joista jotkut, kuten Ulrichsberg, yltävät yli kilometrin korkeudelle. Klagenfurtista etelään sijaitsee Karawankenin vuoristo, joka erottaa Kärntenin Sloveniasta ja Italiasta. Kaupunki on pinta-alaltaan 120 neliökilometrin suuruinen. Kaupunki on jaettu 15 eri osaan: Klagenfurtissa asui vuoden 2019 arvion mukaan 100 817 asukasta. Vuoden 2001 toukokuussa suoritetussa väestönlaskennassa 89,4 prosenttia kaupungin asukkaista ilmoitti äidinkielekseen saksan. Toiseksi suurin kieliryhmä oli kroatia (3,3 %), jonka jälkeen tuli slovenia (1,9 %). Noin 10 prosenttia Kärntenin sloveeneista asuu Klagenfurtissa. Klagenfurt on roomalaiskatolisen Gurkin hiippakunnan istuin
Tukki (puu)

Tukki tarkoittaa puun rungosta katkaistua, sahaukseen kelpaavaa osaa, joka on yleensä vähintään 3,1 metrin pituinen ja latvaläpimitaltaan vähintään 15 senttimetriä. Tätä ohuempia sahaukseen käytettäviä rungonosia kutsutaan pikkutukeiksi tai parruiksi. Suomen oloissa tukkipuuksi kelpaavat lähinnä mänty sekä kuusi sekä toisinaan lehtipuista rauduskoivu ja hieskoivu. Tukkimetsä on arvokkaampaa kuin kuitupuumetsä, josta saatava läpimitaltaan pienempi kuitupuu käytetään selluloosan valmistukseen tai polttopuuksi. Tukeista sahataan tavallisesti lautoja tai hirsiä. Tukkien lastauspaikkaa sanotaan lanssiksi. Trooppisissa maissa puun kasvu on nopeampaa, ja tukeiksi käytettäviä puulajeja on runsaasti. Suomessa kasvavista puulajeista mänty elää pitkäikäisimmäksi, ja hyvälaatuisia tukkipuita voidaan kasvattaa hyvinkin yli 100-vuotiaiksi. Kuusen lahoamisriski kasvaa Etelä-Suomessa selvästi iän myötä, joten kuusen kasvattaminen yli 100-vuotiaaksi ei ole yleensä kannattavaa. Lehtipuut elävät harvoin yli 100-vuotiaiksi. Lahottajasienet alkavat vaivata lehtipuita usein jo 50 vuoden iässä.
Pitaija

Pitaija (pitahaya tai pitaya) on Keski- ja Etelä-Amerikasta kotoisin oleva kaktushedelmä, jossa ei kuitenkaan ole piikkejä. Pitaija-lajikkeita on sekä keltaisia että sinipunaisia. Hedelmäliha on yleensä valkoista, mutta se voi olla myös punaista. Kasvia on kasvatettu menestyksekkäästi myös Aasiassa Vietnamissa, Malesiassa, Kiinassa ja Thaimaassa, jossa se tunnetaan paremmin nimellä lohikäärmehedelmä, mikä viittaa puun muotoon. Pitaijana tunnetaan kolmen eri kaktuslajin hedelmiä: Halkaistun tai lohkotun hedelmän voi syödä lusikalla, tai sen voi kuoria ja pilkkoa pieninä kuutioina naposteltavaksi. Siitä voi myös tehdä mehua. Hedelmälihassa on paljon pieniä, mustia ja syötäviä siemeniä, mutta paksua kuorta ei käytetä. Pitaija soveltuu jälkiruoaksi esimerkiksi juustolautaselle, ja se suositellaan tarjottavaksi jäähdytettynä. Sopii myös salaatteihin. Pitaijan maku on hyvin mieto muistuttaen hieman kiivi-hedelmää. Pitaija kuuluu hedelmäosaston arvokkaimpiin hedelmiin, ja sen kilohinta vaihtelee Suomessa 10 ja jopa 25 euron välillä. Hylocereus undatus on kypsä, kun kuori on koko hedelmän ulkopinnalta punainen
Bougainville

Bougainvillen ja Bukan saaret muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa Tarkennus: Ei vastaa ainakaan en.wikipedian tekstiä, joten mistähän on peräisin. Bougainville on Salomonin saaristossa Tyynellämerellä sijaitseva saari, joka kuuluu samannimiseen autonomiseen alueeseen. Saarella sijaitsee merkittävä kuparikaivos. Saaren pinta-ala on noin 10 000 neliökilometriä. Bougainville on Salomonin saariston suurin saari, ja yhdessä Bukan kanssa muodostaa "pohjoiset Salomonsaaret", joihin se kuuluu maantieteellisesti mutta ei hallinnollisesti. Luonnonmaantieteellisesti se on sademetsävyöhykettä. Hallinnollisesti saari kuuluu Papua-Uuden-Guinean Bougainvillen provinssiin. Saarella puhutaan 23 paikallista kieltä, joista useimmat kuuluvat papuakieliin. Kielistä puhujamäärältään suurimpia ovat terei, halia sekä naasioi. Saari sai nimensä ranskalaisen löytöretkeilijän Louis Antoine de Bougainvillen mukaan. Vuosina 1884–1914 saari kuului Saksan Uuteen-Guineaan (saksaksi Deutsch-Neuguinea)
Jean Monnet

Jean Omer Marie Gabriel Monnet (9. marraskuuta 1888 Cognac, Ranska – 16. maaliskuuta 1979 Houjarray, Ranska) oli ranskalainen viranhaltija, jota pidetään yhtenä Euroopan unionin perustajista. Hän oli yksi liittoutuneiden sodankäynnin suunnittelijoista toisessa maailmansodassa, ranskalaisen yhteiskunnallisen suunnitelmallisuuden perustaja sekä yksi Euroopan yhdentymisen käynnistäjistä. Monnet’ta ei koskaan valittu vaaleilla valtaan, mutta hänestä tuli merkittävä kansainvälinen poliittinen vaikuttaja. Jean Monnet syntyi Cognacin kaupungissa konjakkia välittävän tukkukauppiaan perheeseen. Hän oli mukana perheen yrityksen toiminnassa. 16-vuotiaana hän keskeytti pyrkimisensä yliopistoon ja lähti Lontoon Cityyn, jossa hän työskenteli isänsä paikallisen agentin Chaplinin kanssa. Työssään hän matkusteli paljon perheen konjakkiasioissa muun muassa Skandinaviassa, Venäjällä, Egyptissä, Kanadassa ja Yhdysvalloissa. Ensimmäisen maailmansodan syttyessä vuonna 1914 Monnet vapautettiin sotapalveluksesta terveydellisistä syistä. Hän kuitenkin ryhtyi auttamaan liittoutuneita näiden yhteistyöstä aiheutuneiden ongelmien ratkaisemiseksi. Vuoden 1916 aikana hänestä tuli korkea virkamies liittoutuneiden palvelukseen
Sinclair Lewis

Pulitzerin kaunokirjallisuuspalkinto (1926) Nobelin kirjallisuuspalkinto (1930) Harry Sinclair Lewis (7. helmikuuta 1885 Sauk Centre, Minnesota – 10. tammikuuta 1951 Rooma, Italia) oli yhdysvaltalainen kirjailija. Hänelle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 1930. Sinclair Lewis syntyi 1885 Minnesotan Sauk Centressä. Hänen vanhempansa olivat lääkäri Edwin J. Lewis ja Emma Kermott Lewis. Hänen äitinsä kuoli 1891, ja hänen isänsä meni vuonna 1892 uudelleen naimisiin. Lewis opiskeli 1903–1906 Yalen yliopistossa, missä hän toimitti Yale Literary Magazinea. Lewis jätti opinnot kesken, kun hän lähti työskentelemään Upton Sinclairin perustamaan sosialistiseen ihanneyhteisöön Helicon Home Colonyyn. Lewis palasi kuitenkin Yaleen ja valmistui vuonna 1908. Valmistumisensa jälkeen Lewis työskenteli toimittajana muun muassa Iowassa ja San Franciscossa, missä hän toimi lehdessä, joka oli tarkoitettu kuurojen opettajille
Rockooppera

Rockooppera on musiikkiesitys perinteisten oopperan tai musikaalin muodossa mutta rockmusiikin tyylillä. Kappaleet liittyvät samaan juoneen tai tarinaan. Käsite rockooppera on usein päällekkäinen konseptialbumin, laulusarjan tai rockmusikaalin kanssa. Uudempia muotoja edustavat metalliooppera ja rapooppera. 1960-luvulla eräillä yhtyeillä, kuten The Beatles, The Beach Boys, Procol Harum ja The Moody Blues syntyi idea yhdistää pop- ja rockmusiikkiin klassisen musiikin soittimia. Pian alkoi pop- ja rockyhtyeillä olla enemmän jousi- ja puhallinsektioita. Tämä vaikutti taide- ja progressiivisen rockin kehitykseen. Samalla kyti ajatus kuorojen ja soitinkokoonpanojen yhdistämisestä oopperamaiseksi. Ensimmäisenä rockoopperana pidetään englantilaisen The Who -yhtyeen Tommya vuodelta 1969. Green Day kutsuu levyään American Idiot rockoopperaksi. Myös My Chemical Romancen The Black Paradea on kutsuttu rockoopperaksi ja sitä on verrattu Queenin ”Bohemian Rhapsody” -kappaleeseen.
Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö

Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö tai Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain valtuutetun toimisto, lyhennettynä UNHCR (engl. United Nations High Commissioner for Refugees) on YK:hon kuuluva, vuonna 1950 perustettu pakolaisapujärjestö. Se on osa YK:n kehitysryhmää (United Nations Development Group) Järjestön päämaja on Genevessä, Sveitsissä. Se on saanut Nobelin rauhanpalkinnon vuosina 1954 ja 1981. YK perusti 1949 pakolaisasian valtuutetun suojelemaan pakolaisten etuja, kun toisen maailmansodan aiheuttaman pakolaistilanteen hoitamiseksi perustettu Kansainvälinen pakolaisjärjestö lakkautettiin. Valtuutetun toimisto perustettiin YK:hon seuraavana vuonna. UNHCR soveltaa vuoden 1951 pakolaissopimusta.  Siinä pakolainen tarkoittaa henkilöä, joka ei pysty tai halua palata kotimaahansa, koska perustellusti pelkää joutuvansa vainotuksi rotunsa, uskontonsa, kansallisuutensa, sosiaalisen ryhmänsä tai poliittisen mielipiteensä johdosta. UNHCR:n keskeisin tehtävä on etsiä sijoitusratkaisuja pakolaisille ja muille suojelua tarvitseville. Tällaisia ratkaisuja voivat olla esimerkiksi kotiinpaluu, turvapaikkamaahan integroituminen tai sijoittaminen johonkin muuhun maahan. Vuoteen 2004 mennessä järjestö oli auttanut jo noin 50 miljoonaa pakolaista aloittamaan elämän uudessa maassa. Sen 5 000 työntekijää yli 120 maassa auttavat koko ajan noin 20 miljoonaa pakolaista