nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Pietarin paradoksi

Pietarin paradoksi on esimerkki, jolla perustellaan utiliteettiteorian tarvetta. Siinä esitellään uhkapeli, joka on mielivaltaisen edullinen pelaajalle, ja sitten perustellaan, ettei keskivertohenkilö kuitenkaan panostaisi siihen mielivaltaisen suurta summaa. Sen keksi Nicolaus I Bernoulli. Tutkitaan uhkapeliä, jossa pelaajan voittama summa arvotaan heittämällä kolikkoa. Voittosumma määräytyy sen mukaan, monennellako heitolla tulee ensimmäinen klaava siten, että jos se tulee 𝑛. heitolla, niin pelaaja voittaa 2𝑛 euroa. Olennainen kysymys paradoksissa on, että kuinka paljon pelaajan kannattaa maksaa voidakseen osallistua tähän peliin, tai mistä hinnasta ilmaiseksi saatu osallistumisoikeus kannattaa myydä toiselle. Voittosumman odotusarvo on minkä tulkinta on, että mistä hinnasta hyvänsä peli suosii pelaajaa tai pelaaja pitkällä tähtäyksellä pääsee voitolle. Mutta kuka olisi käytännössä halukas maksamaan pelistä vaikka miljoona euroa, tai panttaamaan kaiken omaisuutensa osallistumisoikeudesta? Moni saattaisi todellisuudessa myydä tällaisen pelin ilmaiseksi saadun ainutkertaisen osallistumisoikeuden toiselle vaikkapa tuhannesta eurosta, sillä todennäköisyys voittaa vähintään sama summa on alle kaksi tuhannesosaa.
RuneScape

Minimivaatimukset: 512 MB RAM, 1 GHz CPU,Sun Java 1.6.10RuneScape HD:512 MB RAM, 1,5 GHz CPU, GeForce4, DirectX 9.0c RuneScape on Jagexin kehittämä fantasiamaailmaan sijoittuva massiivinen monen pelaajan verkkoroolipeli (MMORPG), joka julkaistiin vuoden 2001 tammikuussa. Peliin on luotu yli 200 miljoonaa käyttäjätiliä ja se on Guinness World Recordsin mukaan maailman suosituin ilmainen MMORPG. Ilmaisversion lisäksi pelistä on myös kuukausimaksullinen versio. RuneScape sijoittuu Gielinorin keskiaikaiseen fantasiamaailmaan, joka on jaettu erilaisiin kuningaskuntiin, alueisiin ja kaupunkeihin. Pelaaja voi liikkua fantasiamaailmassa jalan, teleportti-loitsuilla tai käyttää erilaisia kulkuvälineitä kuten liidokkeja tai laivoja. Jokainen alue tarjoaa pelaajalle erilaiset aktiviteetit, viholliset ja tehtävät. Peli sijoittuu Gielinor-nimiseen keskiajan kaltaiseen fantasiamaailmaan. Gielinor jakaantuu Misthalinin, Asgarnian ja Kandarinin kuningaskuntiin, Karamja-saareen, Kharidian-aavikkoon, erämaahan (Wilderness) ja haltiamaahan (Elven Lands) ja lukuisiin muihin alueisiin, kuten saariin ja luolastoihin. Ilmaiseksi RuneScapea pelaava (F2P) voi liikkua vain rajoitetulla alueella, kun taas joillekin alueille voi siirtyä vain maksava jäsen (P2P)
Saaristomeri

Saaristomeri (ruots. Skärgårdshavet) on saarten rikkoma merialue Itämerellä, Suomessa. Alue rajoittuu idässä Suomen lounaisrannikkoon ja lännessä Ahvenanmantereeseen. Etelärajan muodostaa Pohjois-Itämeri ja pohjoisrajan Selkämeri. Saaristomeren maisema-alue on kansallismaisema ja alueella sijaitsee Saaristomeren kansallispuisto. Saaristomeri muodostuu noin 40 000 saaresta, pienistä kallioluodoista suuriin asuttuihin, suurista avomerenomaisista merenselistä ja jokisuistoja muistuttavista saarilabyrinteista. Suuria, yli neliökilometrin laajuisia saaria on 257. Saaristomeren keskisyvyys on vain 23 metriä. Saaristomeri on Euroopan laajin saaristo. Varsinais-Suomen saaristo on ollut asuttua myöhäisestä kivikaudesta (noin 2000–1300 eaa.) lähtien. Runsaat luonnonantimet houkuttelivat jääkauden jälkeen kivi- ja pronssikauden ihmisiä asumaan saaristoon
Kanton

Koordinaatit: 23°06′32″N, 113°15′53″E Kanton (perint.: 廣州; yksink.: 广州; Jyutping: Gwong2 zau1; pinyin: Guǎngzhōu; kantoninkiinaksi [kʷɔ̌ːŋ.tsɐ́u]; mandariinikiinaksi [kwɑ̀ŋʈʂóʊ] kuuntele ääntämysⓘ (ohje)) on eteläisessä Kiinassa Helmijoen suistolla sijaitseva Guangdongin maakunnan pääkaupunki. Väkiluku vuonna 2020 oli 18 676 605 asukasta. Vuonna 2009 käynnistettiin hanke kaupunkiin lounaasta kiinni kasvaneen, 7,2 miljoonan asukkaan naapurikaupunki Foshanin yhdistämiseksi Kantoniin. Uskotaan, että ensimmäinen kaupunki, nimeltään Panyu (番禺, paikallisen väestön lausuessa [poon ju]) rakennettiin alueelle 214 eaa. ja siitä lähtien siellä on ollut jatkuvaa asutusta. Vuonna 206 eaa. siitä tuli Nanyuen kuningaskunnan (南越) pääkaupunki ja kaupunkia laajennettiin. Han-dynastia liitti Nanyuen itseensä vuonna 111 eaa. ja Panyusta tuli maakunnan pääkaupunki
Asmara

Koordinaatit: 15.3365°N, 38.9412°E Asmara (tigrinjaksi ኣስመራ) on Eritrean pääkaupunki ja maan Keskisen alueen (Zoba Maekel) hallintokeskus. Sen arvioitu asukasluku vuonna 2014 oli 775 000. Asmara sijaitsee 2 325 metrin (toisen lähteen mukaan 2 347 m) korkeudessa Etiopian ylängön pohjoisnurkassa. Matkaa lähimpään satamakaupunkiin, Punaisenmeren rannikon Massawaan, on noin 65 km. Vuoden lämpimintä aikaa on maaliskuusta kesäkuuhun, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 25 asteen vaiheilla. Kylmintä on joulu- ja tammikuussa, keskimääräinen alin noin 5 astetta. Sadetta saadaan lähinnä heinä- ja elokuussa, mutta silloin sitä tuleekin yli 160 mm kuukaudessa. Asmaran historia alkaa noin 1100-luvulta. Tarinan mukaan neljän klaanin edustajat sopivat yhteistyöstä, ja kaupungin alkuperäinen nimi Arbaete Asmara tarkoittaa neljänvälistä yhteenliittymää. Asmara oli pieni kylä 1880-luvulle asti, jolloin siitä tuli Etiopian paikallinen hallintokeskus
Farmakologia

Farmakologia (kreik. farmakon, lääke tai myrkky ja logos, oppi) on lääketieteen ala, joka tutkii lääkeaineiden vaikutuksia elimistöön, elimistön vaikutuksia lääkeaineisiin ja elimistön fysiologiaa ja biokemiaa siltä osin, kuin se on olennaista lääkeaineiden vaikutusten ymmärtämiselle. Farmakologian suomenkielisenä vastineena on käytetty sanaa lääkeaineoppi, mutta se ei ole vakiintunut. Farmakologian tavoitteena on lääkkeiden rationaalinen, tutkimukseen pohjautuva käyttö. Farmakologia poikkeaa oleellisesti luonnontieteisiin ja teknologiaan painottuvasta farmasiasta, johon kuuluvat muun muassa lääkeaineiden kemia, lääkkeenvalmistusoppi ja apteekkaritaidot. Farmasiassa tarvitaan kuitenkin myös farmakologiaa, esimerkiksi lääketeollisuudessa kehitettäessä uusia lääkkeitä. Farmakokinetiikka käsittelee elimistön vaikutusta lääkeaineisiin eli lääkeaineiden imeytymistä elimistöön, jakautumista elimistön eri osiin, aineenvaihduntaa ja erittymistä pois elimistöstä. Lääkkeiden kulku elimistössä alkaa imeytymisvaiheesta (absorptio). Farmakokineettisesti ruoansulatuskanavassakin olevat lääkkeet ovat vielä elimistön ulkopuolella. Imeytymisnopeuteen ja -osuuteen (hyötyosuus) vaikuttavat lääkkeen antotapa ja lääkeaineen ja -valmisteen kemialliset ominaisuudet. Esimerkiksi kurare menee ruoansulatuskanavan läpi imeytymättä, mikä mahdollisti sen käytön myrkkynuolimetsästyksessä; eläin pysähtyi, mutta saalis ei ollut syötäessä myrkyllinen. Lääkeaineen jakautumisvaihe (distribuutio) on myös tärkeä aineen eri kudospitoisuuksien kannalta
Michael Schumacher

Michael Schumacher (s. 3. tammikuuta 1969 Hürth, Nordrhein-Westfalen, Länsi-Saksa) on saksalainen Formula 1 -kuljettaja. Schumacher on yksi kaikkien aikojen menestyneimmistä Formula 1 -kuljettajista. Hän voitti urallaan seitsemän maailmanmestaruutta, joista viisi tuli peräkkäin. Schumacher oli ensimmäinen saksalaisella lisenssillä F1-maailmanmestaruuden voittanut kuljettaja. F1-kuljettajat arvostivat vuonna 2009 Autosportin kyselyssä Schumacherin kaikkien aikojen toiseksi parhaaksi kuljettajaksi heti Ayrton Sennan jälkeen. Schumacherista käytetään laajalti lempinimeä ”Schumi”. Myös hänen nuorempi veljensä Ralf Schumacher kilpaili Formula 1 -luokassa vuosina 1997–2007. Schumacher loukkaantui vakavasti lasketteluonnettomuudessa Méribelissä Ranskan alpeilla 29. joulukuuta 2013 ja vajosi koomaan. Kesäkuussa 2014 hänen perheensä ilmoitti, ettei hän enää ole koomassa
Karsinogeeni

Karsinogeeni on aine, joka altistaa syövälle, eli syöpävaarallinen aine. Usein karsinogeenisuus perustuu mutageenisyyteen eli DNA:n vahingoittamiseen, ja moni karsinogeeni on myös teratogeeni. Karsinogeeni, jolle ihmiset altistuvat eniten, on hengitysilman happi. Se voi muuttua erilaisiksi vapaiksi radikaaleiksi, jotka aiheuttavat epäspesifistä vahinkoa soluille. Karsinogeeneja on sekä keinotekoisia että luonnollisia. Keinotekoisia karsinogeeneja on niin sivutuotteita, jätteitä ja saasteita kuin varsinaisia teollisuuskemikaaleja ja rakennusmateriaaleja. Esimerkiksi dioksiini on saastekarsinogeeni, alkoholi nautintoaine ja asbesti karsinogeeninen rakennusaine. Monet kasveissa ja sienissä olevat luonnolliset aineet ovat karsinogeenisia, esimerkiksi sienimyrkky aflatoksiini, jota tuottaa viljaa ja pähkinöitä homehduttava Aspergillus flavus. Ravinnosta lämpökäsittelyn vuoksi saatavia karsinogeeneja ovat mm. akryyliamidi ja nitrosoamiinit. Tämän lisäksi jotkut bakteerit ja virukset, kuten Helicobacter pylori ja hepatiitti B, ovat syöpää aiheuttavia. Ionisoiva säteily on myös karsinogeenista, minkä lisäksi monet säteilevät saasteet ovat raskasmetalleja, jotka kertyvät elimistöön
Nefertum

Nefertum tai Nefertem oli muinaisessa Egyptissä palvottu lootuskukan jumala. Eräiden kirjoitusten mukaan auringon jumala Ra syntyi joka aamu tästä kukasta. Nefertumin vanhempina pidetään yleensä Ptahia ja Sekhmetiä. Nefertum kuvataan usein parrakkaana miehenä, jolla on päässään kahden suuren sulan somistama lootuskoriste. Joskus häntä voidaan kuvata myös leijonapäisenä miehenä, sillä hänen äitinsä on leijonajumalatar. Nefertum kantaa yleensä was-sauvaa ja ankh-symbolia. Nefertumin katsottiin olleen jälleensyntymisen jumala.
Rastafari

Rastafari (myös rastafarismi, rastafaria, rastafari-liike) on 1930-luvulla Jamaikalla syntynyt uskonto ja elämäntapa, joka perustuu afrikkalaisuuteen ja Kuningas Jaakon Raamattuun. Sen uskonkappaleisiin kuuluvat etenkin Etiopian keisarin Haile Selassien jumaluus, Etiopia ja muu Afrikka luvattuna maana, sekä mustien amerikkalaisten paluumuutto Afrikkaan. Monet rastat kiistävät liikkeen uskonnollisuuden, ja virallista teologiaa rastafarismissa ei ole. Rastafari sai alkunsa 1900-luvun alussa Jamaikalla suositun afrikkalaisen nationalismin ja Etiopian arvostuksen pohjalle. Haile Selassien kruunauksen vuonna 1930 nähtiin toteuttavan Raamatun ennustukset, ja jotkut alkoivat pitää häntä kaikkien afrikkalaissyntyisten vapahtajana. Monen rastafarin eli rastan elämäntapaan kuuluu kannabiksen poltto hengellisistä syistä, puhdas ruoka ja rastatukka. Myös yhteisöllisyys ja luonto ovat rastafareille tärkeitä. Moni tunnettu reggae-muusikko on rastafari – heistä tunnetuin on Bob Marley, joka toi uskontoaan esille myös lauluissaan. Reggaen suosion myötä rastafari levisi myös länsimaihin niin uskontona kuin elämäntapanakin. Rastafariuskoisia on maailmassa arviolta noin miljoona. Jamaikalla rastafareja on arvioitu nykyisin olevan alle satatuhatta. Rastafariliikkeen perustan loivat jamaikalaiset Alexander Bedward (1859–1930) ja Marcus Garvey (1887–1940)
Neith

Neith oli muinaisessa Egyptissä palvottu sodan jumalatar mutta hänet on myös joskus kuvattu alkumeren jumalattareksi ja siten yhdistetty jumalatar Nuniin. Neith kuvattiin usein nuolin koristeltuna naisena tai pelkästään kahtena yhteensidottuna nuolena. Alun perin Neithin palvonta keskittyi Ala-Egyptissä Niilin suistossa sijainneeseen Saisin kaupunkiin, jossa hänen palvontansa alkoi jo ensimmäisen dynastian aikaan. Neith on myös yksi Esnan suojelusjumalattarista. Myöhemmin hänestä tuli kautta Egyptin tunnettu, kun hänet alettiin liittää Sethin puolisoksi. Myöhäiskaudella ristissä olevia nuolia luultiin kudontaan käytetyksi sukkulaksi, joten Neithistä tuli kutojien jumalatar.
Nekhbet

Nekhbet (myös Nechbet tai Nekhebit) oli muinaisen Egyptin mytologiassa palvottu kotkajumalatar ja Nekhebin kaupungin suojelupyhimys. Hänet kuvattiin kotkan hahmossa, sillä se oli Egyptissä lapsen adoptoineen äidin symboli. Nekhbetin ajateltiin adoptoineen kaupungin turvaansa. Nekhbetin papittaria kutsuttiin nimellä muu, ”äidit”, ja he pukeutuivat korppikotkan sulista tehtyihin viittoihin. Myöhemmin Nekhbetistä tuli Wadjet-jumalattaren tapaan faaraoiden suojelija ja hänet kuvattiinkin usein korppikotkan hahmossa faaraon päähineessä ja Wadjet-jumalatarta symboloivan uraeuksen kanssa. Hän edusti symbolisesti Ylä-Egyptiä, jossa häntä erityisesti palvottiin. Häntä pidettiin Hapyn, Niilin jumalan, puolisona. Egyptin vanhin oraakkeli oli Nekhbetin pyhättö Nekhebissä, alkuperäisessä kuolleiden kaupungissa. Taiteessa Nekhbet kuvattiin valkoisena korppikotkana, puhtauden symbolina, joka oli aina esillä faaraon kaksoiskruunussa. Yleensä Nekhbet levitti kuvissa siipiään kuninkaallisen kuvan yllä kynsissään ikuisuuden symboli. Häntä pidetään joskus egyptiläisissä uskomuksissa äitien äitinä ja maailman luojana. Faaraon Nebty-nimi esiteltiin Nekhbetiä ja Wadjetia kuvaavalla hieroglyfillä, joka symboloi kahden maan liittoa
Neftys

Neftys (egyptiksi Nebthat) oli muinaisessa Egyptissä palvottu kuoleman jumalatar. Jumalatar oli egyptiläisessä mytologiassa taivaanjumalatar Nutin ja maanjumala Gebin tytär. Neftys kuvataan naisena, jolla on "talon valtiatarta" kuvaava hieroglyfi päänsä päällä. Neftyksen pääasiallinen tehtävä oli suojata faaraota manalassa, joten hänet on usein kuvattu kuninkaallisten hautojen seinillä. Myytissään Neftys oli Seth-jumalan vaimo, joka vietteli Osiriksen. Anubiksen katsottiin olevan Neftyksen ja Osiriksen poika.
Sekhmet

Sekhmet tai Sachmis oli egyptiläisessä mytologiassa alun perin soturijumalatar sekä parantava jumalatar Ylä-Egyptissä. Hänet on kuvattu naarasleijonaksi, hurjimmaksi metsästäjäksi. Sanottiin, että hänen hengityksensä loi aavikon. Hän oli faaraoiden suojelija ja johti heidät sodankäyntiin. Sekhmet on myös auringon jumalatar, jota joskus kutsutaan auringonjumala Ran tyttäreksi ja liitetään usein myös jumalattariin Hathor ja Bast. Sekhmet kantaa aurinkolevyä ja Uraeusta, mikä rinnastaa hänet Wadjetiin ja kuninkaallisiin. Sekhmet-nimi tulee Muinaisen Egyptin sanasta "Sekhem", joka tarkoittaa "voimaa". Sekhmet-nimi sopii hänen virkaansa ja tarkoittaa "(hän joka on) voimakas". Hän sai myös muita nimikkeitä kuten "(Yksi), jonka edessä pahuus vapisee", "Pelon rakastajatar", "Verilöylyn valtiatar" ja "Hän joka raatelee". Ihmiskunnan tuhon myytissä Sekhmet oli raivostunut ja pysäyttämätön ja melkein tappoi kaikki ihmiset. Sekhmet oli aurinkokuningas Ran tytär ja yksi tärkeimmistä jumalattarista Egyptin pantheonissa. Sekhmet toimi Ran voiman kostonhimoisena ilmentymänä, Ran silmänä
Seshat

Seshat oli muinaisessa Egyptissä palvottu kirjoituksen ja kirjanpidon jumalatar. Hänen uskottiin myös olevan tähtien ja planeettojen tuntija, ja hän auttoi faaraota erityisessä "nuoran venytykseksi" kutsutussa seremoniassa, joka liittyi tähtitieteellisiin ja astrologisiin mittauksiin, joiden avulla määriteltiin temppelien sijainnit. Seshat vastasi rituaalissa temppelien pohjapiirustusten säilytyksestä. Jumalatar mainitaan myös faaraon juhlien ja sotaretkien kirjaajana, joka laski esimerkiksi karjan, sotavankien ja sotasaaliin määrän. Seshat kuvattiin pantterinnahka-asussa olevana naisena, jolla oli päänsä yläpuolella kepin päässä oleva seitsensakarainen tähti. Hänet kuvattiin usein kantamassa kirjoitusvälineitä kuten ruokokynää. Seshat oli Thot-jumalan puoliso. Hän vastasi pääasiassa selonteoista, ajan mittaamisesta ja rakennusten perustuksista. Hänen katsottiin olevan kirjureiden suojelija.
Niili

Niili (arab. النيل‎, an-nīl) on Afrikan mantereen koillisosassa virtaava noin 6 650 kilometriä pitkä joki, jota pidetään maailman pisimpänä jokena. Niilin päähaarat ovat Valkoinen-Niili, jonka alkukohta on Victorianjärveen virtaavissa joissa Burundissa, sekä Sininen-Niili, jonka alkukohta on Etiopiassa. Kuivaa autiomaata halkovan Niilin viljaville rannoille syntyi aikoinaan muinaisen Egyptin sivilisaatio. Joki on historiansa aikana ollut myös merkittävä liikenneväylä. Assuanissa Egyptissä on suuri Assuanin pato, joka pysäyttää nykyisin lietteen tulon joen alajuoksulle. Joen nimi tulee kreikan sanasta Neilos, joka on mahdollisesti peräisin seemiläisestä sanajuuresta nahal, joka tarkoittaa jokilaaksoa. Muinaisegyptissä Niili tunnettiin nimellä Iteru, joka tarkoittaa jokea. Niilin tarkkaa pituutta ei ole helppo määritellä, mutta yleinen arvio on 6 650 kilometriä. Niiliä pidetään yleisesti nykyisin maailman pisimpänä jokena. Määrittelyssä on otettu huomioon varsinaisen Niilin pisin alkujoki Valkoinen-Niili alkujokineen. Joidenkin 2000-luvulla tehtyjen mittausten valossa pisin joki olisi kuitenkin Amazon, joka on myös vesimäärältään yli 40 kertaa Niiliä suurempi
Montenegro

Montenegron sijainti (vihreällä) Euroopassa (tummanharmaalla). Kesto: 2 minuuttia ja 6 sekuntia.2:06 1 Ei kuulu varsinaisiin euromaihin. Montenegro (montenegroksi Црна Гора, Crna Gora; ”musta vuori”) on valtio Balkanilla Etelä-Euroopassa. Sen naapureita ovat Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, Kosovo ja Serbia. Maa rajoittuu osittain Adrianmereen. Montenegro on vuoristoinen valtio, ja sen rannikkotasanko on varsin kapea. Alueen serbiheimoja yhdistettiin jo 900-luvulla yhtenäiseksi ruhtinaskunnaksi, minkä jälkeen Montenegro on ollut välillä itsenäisenä ja välillä ulkovaltojen hallussa. Osmanit eivät pystyneet pitkän valtakautensa aikana alistamaan vaikeakulkuista aluetta kokonaan haltuunsa. Montenegro itsenäistyi vuonna 1878 osmanivaltakunnasta ja liittyi vuonna 1918 Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskuntaan. Jugoslavian hajottua Montenegro ja Serbia muodostivat Jugoslavian liittovaltion, josta tuli vuonna 2003 Serbia ja Montenegron valtioliitto. Montenegro itsenäistyi vuonna 2006, ja sen jälkeen maa on liittynyt muun muassa YK:hon ja Natoon
Tefnut

Tefnut (muinaisegyptin "Tuo Vesi") oli muinaisessa Egyptissä palvottu leijonajumalatar. Hän edusti alun perin kosteutta, mutta myöhemmin häntä pidettiin maailmanjärjestyksen ylläpitäjänä. Tefnut ja hänen veljensä Shu rinnastettiin Leontopoliissa palvottuihin Ruti-leijoniin, ja esitettiin siksi leijonapäisinä. Tefnut kuvataan yleensä leijonana tai leijonapäisenä naisena. Häntä on hyvin vaikea erottaa muista leijonajumalattarista (Bastet, Mut ja Sekhmet). Tefnut oli Heliopoliin enneadissa luojajumala Atumin luoma tytär, jonka avioliitosta veljensä Shun kanssa syntyivät Geb (maa) ja Nut (taivas).
Lewis Carroll

Lewis Carroll, oikealta nimeltään Charles Lutwidge Dodgson (27. tammikuuta 1832 Daresbury – 14. tammikuuta 1898 Guildford), oli englantilainen matemaatikko, kirjailija, anglikaanisen kirkon diakoni ja harrastelijavalokuvaaja. Hän työskenteli Oxfordin yliopistossa matematiikan lehtorina. Charles Dodgson alkoi jo nuorena kirjoittaa runoja ja novelleja, aluksi perheen omaan lehteen, sittemmin eri aikakausjulkaisuihin. Useimmat kirjoitukset olivat sävyltään humoristisia, joskus satiirisia. Parhaiten Dodgson tunnetaan nimellä Lewis Carroll kirjoitetuista lastenkirjoista Liisan seikkailut ihmemaassa ja Liisan seikkailut peilimaailmassa. Kyseinen Liisa (Alice Liddell) on yksi Charlesin opettajakollegan Henry Liddellin kolmesta tyttärestä, joille ensimmäinen tarina alun perin souturetkellä Thamesjoella kerrottiin. Vasta Alicen pyyntöjen jälkeen Charles suostui kirjoittamaan tarinan muistiin ja luovuttamaan sen kustantajalle. Ennen kirjan julkaisua Charlesin ja Liddellien välit kuitenkin katkesivat; syytä ei tiedetä. Dodgsonin kirjailijanimi Lewis Carroll syntyi vuonna 1856 Dodgsonin etunimistä: ne käännettiin ensin latinaksi "Carolus Ludovicus", vaihdettiin niiden järjestystä ja käännettiin takaisin englanniksi: Lutwidge → Ludovicus → Lewis, Charles → Carolus → Carroll. Liisan seikkailujen lisäksi Lewis Carroll julkaisi tunnetun nonsense-runoteoksen Kraukijahti (The Hunting of the Snark) vuonna 1876 ja kaksiosaisen fantasiaromaanin Sylvie and Bruno vuosina 1889 ja 1893
Amhrán na bhFiann

Amhrán na bhFiann ([ˈəuɾˠaːn̪ˠ n̪ˠə ˈvʲiːən̪ˠ]; engl. The Soldier's Song) on Irlannin kansallislaulu. Sen on kirjoittanut Peadar Kearney ja säveltänyt Patrick Heeney. Ensimmäisen kerran laulu julkaistiin vuonna 1912. Alkuperäiset sanat ovat englantia. Iiriksi laulun on kääntänyt Liam Ó Rinn, Irlannin parlamentin eli Dáil Éireannin kääntäjähenkilöstön päällikkö 1920-luvulla. Valtiollisissa yhteyksissä käytetään yleensä vain kertosäkeen tekstiä. Vaikka laulu on alkujaan kirjoitettu englanniksi, se lauletaan nykyisin yleensä iirin kielellä. Urheilukilpailuissa irlantilaiset ja pohjoisirlantilaiset käyttävät myös Phillip Coulterin säveltämää "Ireland's Call" -hymniä. Kertosäe: (kertosäe) (kertosäe) Iirinkielinen teksti noudattelee alkutekstiä tarkkaan; vanhanaikaisuutta ja juhlavuutta sille antaa esimerkiksi hieman pedanttinen genetiivin käyttö kohdissa, joissa tämä muoto ei olisi ehkä aivan välttämätön (breacach lae na saoirse, ”vapauden päivän koitto”). Tekstissä on jonkin verran riimin tarpeisiin käytettyjä muotoja muistakin murteista (esimerkiksi tíocht on silmiin pistävän connemaralainen muoto verbaalisubstantiiville teacht, ”tulo”” tai ”tuleminen”), mutta yleisesti ottaen teksti on pikemminkin kallellaan Munsterin murteen suuntaan. Esimerkiksi säkeessä le gunna-scréach, faoi lámhach na bpiléar (”pyssyjen paukkeessa, luotien ammunnassa”) sanan piléar, ”luoti”, paino on pakko sijoittaa jälkimmäiselle tavulle: [pʲəˈlʲeːɾˠ]
Waset

Waset, usein Wosret (muinaisegyptin "Vallatar") oli muinaisessa Egyptissä palvottu jumalatar. Waset oli Theban kaupungin jumalatar, ja kaupunki kantoi egyptiksi tämän nimeä. Alun perin Waset oli egyptiläisessä mytologiassa Amon-jumalan varhaisin puoliso ennen kuin Mut-syrjäytti tämän. Waset kuvattiin naisena, jonka päässä tai kädessä oli jumalan tunnus, was-valtikka. Kolmen keskivaltakunnan aikana hallinneen faaraon nimi oli Senwosret, mikä merkitsee "Wasetin miestä".
Riisi

Oryza sativaL. Riisi Wikispeciesissä Riisi Commonsissa Riisi eli viljariisi (Oryza sativa) on yksivuotinen 1–1,8 metriä korkea heinäkasvi. Riisi on tärkeä ravintokasvi etenkin Aasiassa, jossa kasvaa 90 % koko maailman riisistä. Arvioiden mukaan riisi on pääasiallinen ravinnon lähde puolelle maailman väestöstä. Riisi kasvaa luonnonvaraisena Kaakkois-Aasiassa. Riisin sukuun (Oryza) kuuluu noin kaksikymmentä luonnonvaraista ja kaksi viljeltyä lajia. Viljellyistä lajeista ylivoimaisesti yleisempi on tavallinen riisi Oryza sativa. Siitä on olemassa monia erilaisia muunnoksia, mutta niitä ei lueta eri lajeiksi. Eräillä alueilla Länsi-Afrikassa viljellään toistakin lähisukuista, mutta eri lajiksi luettavaa viljakasvia, afrikanriisiä (Oryza globerrina), mutta sen merkitys on jäänyt paikalliseksi. Pohjoisamerikkalainen intiaaniriisi (Zizania aquatica), joka tunnetaan myös villiriisin nimellä, ei nimestään huolimatta ole riisin lähisukulainen. Riisin kasvattaminen on työlästä, mutta kunhan vettä on saatavilla tarpeeksi, niin se kasvaa hyvin melkein missä tahansa, jopa vuorten rinteillä. Riisi on Aasian lämpimistä osista kotoisin oleva noin metrin korkuinen tuuhearönsyinen heinäkasvi