nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Suojaikäraja

Suojaikäraja on lakisääteinen ikäraja, jota nuoremman henkilön kanssa ei saman ikärajan ylittänyt henkilö saa olla seksuaalisessa kanssakäymisessä, paitsi mahdollisesti, jos osapuolten välillä ei ole suurta kypsyyseroa. Suojaikärajan tarkoitus on suojella lapsia ja nuoria vanhempien henkilöiden suorittamalta seksuaaliselta hyväksikäytöltä, sillä suojaikärajaa nuorempien lasten ja nuorten ei katsota vielä olevan tarpeeksi kypsiä antamaan suostumustaan seksiin. Useimmissa maissa suojaikäraja on 14–16 vuotta, Suomessa enimmäkseen 16 vuotta ja määrätapauksissa 18 vuotta, mutta kaikkiaan se vaihtelee maailmalla nykyisin 12:n ja 18 vuoden välillä. Suojaikärajan tarkoitus on suojata lapsia ja nuoria vanhempien henkilöiden heihin kohdistamalta seksuaaliselta hyväksikäytöltä. Vanhempien henkilöiden lapsiin kohdistamat seksuaaliset teot nähdään lapsille vahingollisina, koska lapset eivät kykene tasavertaisista lähtökohdista arvioimaan varhaisen sukupuolisen seurustelun heille mahdollisesti aiheuttamia ongelmia. Suojaikäraja perustuu yhtäältä lapsen kykyyn antaa suostumus seksiin, ja toisaalta lapsen kypsyystasoon. Laki katsoo suojaikärajan ylittäneen ihmisen olevan vasta riittävän kypsä kantaakseen aikuiselle kuuluvat vastuut ja kyetäkseen tekemään järjellisiä ratkaisuja, mukaan lukien päätöksen suostumisen antamisesta seksiin. Vasta kypsä ihminen kykenee tekemään valintoja sekä havaitsemaan ja erottamaan erilaiset vaikutteet harjoittaessaan vapaata tahtoaan, koska hänellä on silloin kyky käsitellä ja arvioida relevanttia informaatiota. Vaikka suojaikärajaa nuorempienkin lasten ja nuorten tiedetään pystyvän ilmaisemaan halujaan ja mieltymyksiään, sitä ei pidetä ratkaisevana ennen suojaikärajan saavuttamista, eikä seksiä alaikäisen kanssa harjoittanut voi siksi käyttää sitä puolustusargumenttinaan tai nuori itse käyttäytymisensä oikeutuksena. Kaikille saman suojaikärajan ongelma on se, että nuoret kypsyvät eri tahdissa. Fyysisen murrosiän ajoittuminen on yksilöllistä, ja se tapahtuu yleensä joskus 9. ja 14
Tim Berners-Lee

Timothy ”Tim” John Berners-Lee (s. 8. kesäkuuta 1955 Lontoo, Iso-Britannia) on englantilainen tietojenkäsittelytieteilijä ja World Wide Webin (WWW) kehittäjä. Keksinnöstään hänet on palkittu useita kertoja. Hän vastaanotti ensimmäisenä 15. kesäkuuta 2004 miljoonan euron suuruisen Millennium-palkinnon. Tim Berners-Lee sai toisen merkittävän kunniapalkinnon, kun 16. heinäkuuta 2004 kuningatar Elisabet II aateloi hänet myöntämällä hänelle Brittiläisen imperiumin ritarikunnan komentajan arvon. Berners-Lee on saanut myös Turing-palkinnon vuonna 2016. Berners-Lee on valittu Internet Hall of Fameen vuonna 2012. Berners-Lee on koulutustaustaltaan fyysikko, mutta hän on työskennellyt jo ennen WWW:n kehittämistä lähinnä tietotekniikan parissa. Hän on työskennellyt MIT:n yhteydessä toimivan World Wide Web Consortiumin johtajana
Parsek

Parsek (tunnus pc) eli parallaksisekunti on tähtitieteessä käytetty pituuden mittayksikkö. Parsek on etäisyys, jolta yksi astronominen yksikkö näkyy 1/3600 asteen eli yhden kaarisekunnin kulmassa. Kohteesta yhden parsekin päässä olevan tähden parallaksi on yksi (kaari)sekunti; tästä lyhenne parsek. 1 parsek on 206 265 Maan radan sädettä (au) ja 3,2616 valovuotta. Yksi valovuosi on noin 0,3066 parsekia. Aurinkoa lähin tähti Proxima Centauri on 1,29 parsekin päässä. Parsekia käytetään, koska lähimpien tähtien etäisyyksiä mitataan trigonometrisesti (kolmiomittauksella). Tähtien etäisyyttä mitattaessa kolmion yhtenä sivuna on Maan radan säde. Tähtien vuotuiset siirtymät ovat hyvin pieniä Maan tehdessä kierroksensa Auringon ympäri. Kun Maa liikkuu, tähdet tekevät ympyrää, ellipsiä tai suoraa viivaa tai jos ovat hyvin kaukana, näyttävät pysyvän paikallaan. Kun tähtien vuotuisten liikekuvioiden suurin mitta mitataan, saadaan tähden parallaksi. Yksikään tähti ei ole niin lähellä meitä, että sen parallaksi olisi yksi kaarisekunti
Oulun lentoasema

Oulun lentoasema (IATA: OUL, ICAO: EFOU) sijaitsee Oulunsalossa Kylänpuolen kaupunginosassa noin 10 kilometriä Oulun keskustasta lounaaseen. Lentoasemaa ylläpitää Finavia. Se on matkustajamäärältään Suomen kolmanneksi vilkkain lentoasema Helsinki-Vantaan ja Rovaniemen lentoaseman jälkeen. Vuonna 2023 liikenneilmailun laskeutumisten määrällä mitattuna Oulun lentoasema oli Suomen kolmanneksi vilkkain. Lentoasemalta on päivittäin useita lentoja Helsinkiin. Vuonna 2023 lentoaseman kautta kulki yli puoli miljoonaa matkustajaa, ja liikenneilmailun laskeutumisia oli noin 3 000 kappaletta. FinnHEMS (FinnHEMS 50) on pitänyt tukikohtaansa Oulun lentoasemalla vuoden 2015 helmikuusta saakka. Lokakuussa 1936 valmistui Oritkariin Oulun lentopaikka, jossa oli neljä 600 metrin pituista kiitotietä. Ensimmäinen Aero Oy:n reittilento tapahtui 15. kesäkuuta 1939, ja koneena oli de Havilland D.H.89 Dragon Rapide OH-BLB ”Lappi”
Syyskuun 11. päivän terroriteot

Syyskuun 11. päivän terroriteoiksi (myös: Syyskuun 11., WTC-iskut ja 9/11) kutsutaan terrori-iskujen sarjaa, jotka tehtiin Yhdysvalloissa tiistaina 11. syyskuuta 2001. Tällöin kaapattiin neljä matkustajalentokonetta, joista kaksi ohjattiin tahallisesti päin New Yorkin World Trade Centerin kaksoistorneja. Etelätorni tuhoutui vajaan tunnin kuluttua ja Pohjoistorni vajaan kahden tunnin kuluttua. Kolmas lentokone ohjattiin päin maan pääkaupungin Washingtonin tuntumassa olevaa Pentagonin rakennusta. Neljäs lentokone putosi maahan Shanksvillessä Pennsylvaniassa. Yhdeksän tunnin kuluttua tuhoutui vielä kolmas tornitalo, WTC 7, johon ei osunut lentokonetta. Lentokoneiden kaappaajat olivat 19 Al-Qaidan terroristia, jotka toimivat Osama bin Ladenin ja Khalid Sheikh Mohammedin komennossa. Tutkimusten perusteella WTC:n kaksoistornien sortumisen syynä pidetään lentokoneiden törmäysten aiheuttamia rakennevaurioita ja tulipaloja. WTC 7:n romahdus puolestaan aiheutui tulipaloista, joiden vuoksi rakenteet pettivät
Jerusalem

Koordinaatit: 31°47′N, 35°13′E Jerusalem (hepr. ‏יְרוּשָׁלַיִם‎, Jerušalajim, arab. القُدس‎, al-Quds, virallisesti أورشليم, ’Ūrušalīm) on Israelin pääkaupunki. Se sijaitsee Juudean vuorilla olevalla ylängöllä noin 20 kilometriä Kuolleestamerestä länteen ja 60 kilometriä Välimeren rannalla sijaitsevasta Tel Avivista itään. Sitä ympäröivät Kidroninlaakso, Hinnomin laakso, Tyropoeoninlaakso ja kuivat joenuomat. Jerusalemilla on ollut huomattava uskonnollinen merkitys aluksi juutalaisuuden historiallisena keskuksena, sitten kristinuskon pyhänä kaupunkina ja nykyaikana myös islamin pyhänä kaupunkina. Jerusalem on rakennettu Juudean vuoren kalkkikiviselle perustalle. Kaupungin rakennukset ja muurit ovat vuosisatojen ajan olleet vuoresta louhittua kiveä. Jerusalemissa on kiviä kaikissa vivahteissa, on kivisiä julkisivuja, kivitorneja ja -muureja, kiviterasseja rinneviljelmien ympärillä. Tulella kaupunkia ei ole pystytty hävittämään, ja valloittajien vaihtuessa tuhottu kaupunki on jälleen rakennettu uusien poliittisten ja uskonnollisten lippujen alla samoja kiviäkin rakennusmateriaalina käyttäen. Kaupunkia 20 vuotta jakanut rajalinja poistettiin kesäkuussa 1967 kuuden päivän sodan jälkeen, kun Israel miehitti Jordanialle kuuluneen itäosan. Poliittiset tapahtumat ja itsemurhaterroristien iskut ovat kuitenkin johtaneet siihen, että rauha ei ole palannut
Salatut elämät

Salatut elämät (puhekielessä Salkkarit) on Fremantle Finland Oy:n tuottama suomalainen saippuasarja, jota esittää MTV3-kanava. Sarjan ensimmäinen osa nähtiin kanavalla maanantaina 25. tammikuuta 1999. Suurin osa sarjan tapahtumista sijoittuu Helsinkiin kuvitteelliselle Pihlajakadulle (todellisuudessa Huvilakatu) ja sen lähiympäristöön, joka sijaitsee Helsingin Ullanlinnassa. Alun perin sarjaa suunniteltiin tehtävän 540 jaksoa, joita olisi esitetty alkuvuoteen 2002 asti, mutta sopimusta on jatkettu sen jälkeen useita kertoja. Kesäkuussa 2017 julkistettiin tieto, että Salatut elämät jatkuu vielä ainakin kevään 2023 loppuun asti. Tammikuussa 2023 sarjan kerrottiin jatkuvan vielä useita vuosia, kommentoimatta kuitenkaan tarkemmin sopimuksen päättymisen ajankohtaa. Sarjalla on ollut parhaimmillaan yli miljoona päivittäistä katsojaa, ja se oli edelleen vuonna 2020 yksi MTV3:n katsotuimmista ohjelmista. Maaliskuussa 2021 sarjasta kuvattiin 4 000. jakso ja se esitettiin televisiossa kesäkuussa 2021. Joulukuussa 2020 lanseerattiin sarjan uusi slogan ”Koukutu tunteisiin”. Samalla MTV kertoi julistavansa sarjan syntymäpäivän 25
Frendit

Frendit (engl. Friends) on yhdysvaltalainen tilannekomediasarja, jonka ovat luoneet David Crane ja Marta Kauffman. Sarjaa ensiesitettiin yhdysvaltalaisella NBC-televisiokanavalla vuosina 1994–2004. Sarja kertoo kuudesta Manhattanilla New Yorkissa asuvasta ystävyksestä. Frendejä tuotettiin kymmenen vuoden aikana yhteensä kymmenen tuotantokautta ja 236 jaksoa. Sarja pysyi suosittuna koko esitysaikansa, ja se oli ehdolla 62 kertaa Emmy-palkinnon saajaksi. Sarjan kaksiosainen päätösjakso esitettiin NBC:llä 6. toukokuuta 2004, ja se keräsi 52,5 miljoonaa yhdysvaltalaista katsojaa. Kyseessä on yksi katsotuimmista yhdysvaltalaisista televisiosarjan päätösjaksoista. Frendien spin-off -sarja Joey luotiin sarjan päättymisen jälkeen, mutta se kuitenkin lopetettiin pian alhaisten katsojalukujen vuoksi. On myös huhuttu Frendit-elokuvasta, mutta huhut ovat kerta toisensa jälkeen osoittautuneet paikkansapitämättömiksi, sillä tuotantoyhtiö ei aio tehdä elokuvaa. Sarja sisältää kuusi päähenkilöä ja useita muita toistuvia näyttelijöitä
Determinismi

Determinismi eli lainalaisuusoppi on filosofian näkökanta, jonka mukaan kaikilla asioilla on syynsä. Tästä seuraa, että maailman syy–seuraus-suhteet muodostavat ketjun, joka määrää kaikki tapahtumat. Determinismin mukaan kaikki, mikä tapahtuu, tapahtuu välttämättä, eikä mikään voisi tapahtua toisin. Vastaavasti indeterministit sanovat, että todellisuudessa on satunnaisuutta eivätkä kaikki tapahtumat seuraa välttämättä edellisistä. Determinismiin voi liittyä myös ennaltamääräytyvyys: joku tai jokin on määrännyt etukäteen kaikkien tapahtumien lopputuloksen, eli tapahtumat kulkevat kohti jotain tiettyä päämäärää, kuten esimerkiksi predestinaatio-opissa. Determinismi pohjautuu pääasiassa syy–seuraus-suhteeseen eli kausaliteettiin. Kausaliteetilla tarkoitetaan kahden ilmiön suhdetta, jossa ensimmäinen aiheuttaa toisen. Sitä pidetään yleisesti pätevänä arkiajattelussa ja enimmäkseen myös fysiikassa. Newtonilaisen mekaniikan mukaisesti on ajateltu, että jos kahteen täysin samanlaiseen kappaleeseen vaikuttavat täysin samanlaiset voimat, ne käyttäytyvät samalla tavalla. Klassista mekaniikkaa onkin pidetty yhtenä suurimmista determinismin auktoriteeteista, vaikka Newton itse ei uskonutkaan determinismiin. David Humen kuuluisa kausaalisuuden kritiikki ei varsinaisesti koske kausaalisuuden olemassaoloa vaan väitettä, että voisimme johtaa kausaalisuuden järjestämme. Pierre-Simon Laplace kehitti mekanistisen luonnonfilosofian kiteytykseksi Laplacen demoniksi sittemmin kutsutun fiktiivisen hahmon
Augustinus

Aurelius Augustinus (13. marraskuuta 354 Thagaste, Numidia – 28. elokuuta 430 Hippo Regius, Numidia) oli läntisen kristillisen kirkon merkittävin kirkkoisä, joka teki huomattavaa työtä filosofian ja teologian yhteensovittamisessa. Hän on katolisen kirkon merkittävimpiä ja arvostetuimpia teologeja ja kirkonopettajia, joka merkitsi paljon myös 1500-luvun uskonpuhdistajille. Augustinus tunnetaan latinankielisellä lisänimellä Doctor gratiae eli ”Armon opettaja”. Myös protestantit, erityisesti kalvinistit, pitävät häntä protestanttisuuden henkisenä isänä, sillä Martti Luther sai paljon vaikutteita hänen pelastusta ja armoa koskevista opeistaan. Lännessä hänen juhlaansa vietetään 28. elokuuta. Samoin Augustinuksen äitiä Monicaa (322–387) kunnioitetaan pyhimyksenä. Augustinus opetti, että Jumala oli ennaltamäärännyt toiset ihmiset pelastumaan. Augustinuksesta tuli tuhatvuotisen valtakunnan tulkinnassa kirkollisen näkemyksen uranuurtaja. Augustinus kirjoitti useita teoksia, joista tunnetuimpia ovat Jumalan valtio, Tunnustukset sekä ensimmäinen raamatuntulkintaa ja saarnaa koskeva oppikirja Kristillinen opetus
Adam Smith

Adam Smith, FRSA, (16. kesäkuuta (J: 5. kesäkuuta) 1723 Kirkcaldy, Skotlanti, Yhdistynyt kuningaskunta – 17. heinäkuuta 1790 Edinburgh, Skotlanti, Yhdistynyt kuningaskunta) oli skotlantilainen moraalifilosofi, joka oli kiinnostunut yhteiskuntaa koskevien periaatteiden kokonaisvaltaisesta analyysistä. Hän oli yksi skotlantilaisen valistuksen avainhahmoja. Smithiä pidetään poliittisen taloustieteen ja nykyaikaisen (kansan)taloustieteen isänä, vapaakaupan varhaisena kannattajana ja keskeisenä klassisena liberaalina. Hänen tunnetuin teoksensa on vuonna 1776 julkaistu Kansojen varallisuus. Vaikka taloudellisessa toiminnassa Smith katsoi ihmisten tavoittelevan omaa etua, kirjassaan Ihmisen niistä luonteenpiirteistä, jotka voivat vaikuttaa muiden onneen ja menestykseen välttää itsekkyyttä ja tarjoaa vastaukseksi sympatian. Adam Smith oli nuorena heiveröinen poika, mutta opiskeli ahkerasti. Hän opiskeli sosiaalifilosofiaa Glasgow'n ja Oxfordin yliopistoissa. Valmistuttuaan hän toimi luennoitsijana Edinburghin yliopistossa Skotlannissa ja työskenteli yhdessä David Humen kanssa valistusaikakaudella. Hänestä tuli Ison-Britannian arvostetuin filosofi Thomas Reidin ohella (molemmat olivat elinaikanaan jopa David Humea arvostetumpia), ja brittihallinto antoi Smithille mahdollisuuden valita virkansa vapaasti
George Washington

George Washington (22. helmikuuta [Juliaanisen kalenterin mukaan 11. helmikuuta 1731] 1732 Westmorelandin piirikunta, Virginia – 14. joulukuuta 1799 Mount Vernon, Virginia) oli yksi Yhdysvaltojen perustajista ja Yhdysvaltain ensimmäinen presidentti vuosina 1789–1797. Hän toimi Yhdysvaltain armeijan ylipäällikkönä vapaussodassa. Washington syntyi Virginiassa ja toimi maanviljelijänä ennen liittymistään armeijaan, missä hän taisteli ensin ranskalaisia vastaan Ohiossa. Myöhemmin hän johti Yhdysvaltain vapaussodassa Siirtokuntien armeijan ylipäällikkönä taistelua brittejä vastaan. Sodan jälkeen Washington valittiin Yhdysvaltain ensimmäiseksi presidentiksi vuonna 1789. Presidenttinä hänen merkittävimpiä päätöksiään oli, että Yhdysvallat ei pyri eristäytymään suhteessa ulkovaltoihin. Washingtonin arvostus on pysynyt korkealla vielä hänen kuolemansa jälkeen. Esimerkiksi Washington D.C
Sodankäynnin taito

Sodankäynnin taito (yksink.: 孙子兵法; perint.: 孫子兵法; pinyin: Sūnzǐ bīngfǎ) on muinainen kiinalainen sodankäyntiä käsittelevä teos, joka on ajoitettu noin 500-luvulle eaa. taistelevien läänitysvaltioiden aikakaudelle. Sotilasstrategi Sunzin kirjoittama teos on yksi seitsemästä kiinalaisesta sodankäynnin klassikosta, jota arvostetaan ja luetaan laajalti edelleen. Sodankäynnin taidon kirjoittajana pidetyn Sun Wun eli Sunzin (suom. mestari Su) uskotaan eläneen Wu-valtiossa vuoden 500 eaa. paikkeilla. Hänestä ei tiedetä juuri mitään, ja onkin mahdollista, että teos on jonkin sotataidon koulukunnan piirissä vähitellen lopulliseen muotoonsa hioutunut alan käsikirja. Teoksen kirjoittaja on joka tapauksessa ollut kokenut ammattisotilas, ilmeisesti korkea-arvoinen upseeri ja strategi. Teoksen ydinluvut kirjoitettiin Kiinassa mahdollisesti kevättä ja syksyä -aikakauden (770–476 eaa.) loppupuolella ja taistelevien läänitysvaltioiden aikakauden (475–221 eaa
Agnostisismi

Agnostisismi tai agnostismi (kreik. α- a-, ei + γνώσις gnōsis, tieto) on käsitys, jonka mukaan olemassaoloa koskevien väitteiden – erityisesti Jumalan tai yliluonnollisen olemassaoloa koskevien – totuusarvoa ei tiedetä tai ei voida tietää. Termin loi Thomas Henry Huxley vuonna 1869. Agnostisismi ei tarkoita välttämättä uskonnottomuutta. Vaikka agnostikko kieltää esimerkiksi kristillisen jumalan olemassaoloa koskevan tiedon olemassaolon, agnostikko ei välttämättä ole ateisti eli hän saattaa silti uskoa Jumalaan. Sanat ”agnostisismi” ja ”agnostikko” loi brittiläinen luonnontieteilijä Thomas Henry Huxley, joka esitteli sen Metaphysical Societyn kokouksessa vuonna 1869. Huxleyn tarkoittamassa merkityksessä ”agnostisismi” ei viitannut vain Jumalan tai jumalten olemassaoloon eikä myöskään vain epätietoisuuteen yleensä, vaan tietoteoreettiseen asennoitumiseen, joka olisi osa tieteen olemusta. Huxleyn mukaan ”[a]gnostisismi on tieteen olemus, sekä muinaisen että nykyaikaisen. Se yksinkertaisesti tarkoittaa, ettei ihmisen tule sanoa tietävänsä tai uskovansa, jos hänellä ei ole tieteellistä perustaa tiedolleen tai uskolleen.” Huxley totesi, että sana ”’Agnostikko’ tuli mieleeni vastineeksi kirkkohistorian gnostikolle, henkilölle, joka halusi tietää niin paljon juuri siitä mistä minä en tiedä mitään.” Huxley ei tarkoittanut agnostisismilla kantaa, että ihmisellä ei voi olla tietoa. Huxley hylkäsi useita kristinuskon väitteitä epätosina
Luonnontieteellinen menetelmä

Luonnontieteellinen menetelmä on tieteellinen menetelmä, joka on luonnontutkimuksessa hyväksytty raakatiedon keräämisen, selitysjärjestelmien koettelemisen ja luotettavan tiedon pohja. Luonnontieteellinen menetelmä edellyttää, että kuvattavat ilmiöt pyritään mahdollisuuksien mukaan esittämään eksaktissa muodossa eli numeroiden, kaavojen ynnä muiden avulla. Tämä tekee mahdolliseksi ilmiöiden mittaamisen, ja oletuksen seurausten johtamisen laskemalla. Tutkimusongelmien lähestymistapaa kutsutaan hypoteettis-deduktiiviseksi menetelmäksi. Ensimmäisten havaintojen perusteella muodostetaan alustava malli ilmiössä olevista säännönmukaisuuksista. Tämä hypoteesi testataan uusien havaintojen avulla, ja jos se selittää ilmiötä hyvin, se hyväksytään todennetuksi teoriaksi. Jos hypoteesi hylätään, havaintoja käytetään uuden hypoteesin luomiseen.
Tieteellinen menetelmä

Tieteellinen menetelmä on tieteen tekemisessä käytettävä järjestelmällinen menettelytapa, jonka avulla pyritään luomaan uutta tietoa ja täsmentämään vanhempaa tietoa. Tieteellinen menetelmä ei ole yksinkertainen työohje vaan viitteistö siitä, kuinka tiedettä kannattaa tai tulee harjoittaa. Se myös käytännössä poikkeaa suuresti eri tieteenalojen välillä. Sosiologian isänä pidetty Auguste Comte totesi: ”Tieteen metodi on havaintoja ja teoriaa — sopivassa suhteessa.” Tieteellistä menetelmää tutkii tieteenfilosofiassa metodologia eli menetelmäoppi. Tieteellinen menetelmä pyrkii selittämään (esimerkiksi luonnossa ilmeneviä) tapahtumia toistettavissa olevalla tavalla ja niin, että tätä voidaan käyttää hyödyllisten ennusteiden tekemisessä. Tämä tapahtuu havaintojen ja/tai kokeiden kautta. Kokeilla pyritään simuloimaan luonnossa ilmeneviä tapahtumia kontrolloiduissa olosuhteissa. Tieteellinen menetelmä tarjoaa objektiivisen menetelmän ratkaisujen löytämiseksi erilaisiin ongelmiin tieteen ja tekniikan eri aloilla. Ilmiöistä tehtyjen havaintojen perusteella tieteilijät voivat muodostaa tieteellisiä malleja. Tieteellinen malli on idealisaatio, joka kuvaa tutkittua systeemiä tietystä näkökulmasta. Malleilla ilmiöitä pyritään kuvaamaan loogisina tai matemaattisina esityksinä
Tieteenfilosofia

TiedeTieteellinen menetelmäTieteellinen selittäminen Falsifiointi, Havainto, Hypoteesi, Induktiivinen päättely, Kausaliteetti, Näennäistiede, Occamin partaveitsi, Teoria Tieteenfilosofia (myös: tieteenteoria) on filosofian osa-alue, joka tutkii tieteellisen tiedon luonnetta, yleisiä perusteita ja tieteellistä toimintaa. Se tarkastelee tieteen käsitteitä, teorioita, menetelmiä ja ongelmia sekä tieteellistä päättelyä ja selittämistä. Tieteenfilosofia tutkii paitsi tieteitä yleisesti myös yksittäisiä tieteenaloja. Esimerkiksi matematiikan filosofia selvittää matemaattisten väitteiden luonnetta ja matemaattisten olioiden, kuten lukujen, olemassaoloa, ja yhteiskuntatieteiden filosofia tutkii yhteiskuntatieteisiin liittyviä kysymyksiä. Tieteenfilosofia voidaan jakaa kahteen osaan: (1) tiedettä yleisesti tutkivaan yleiseen tieteenfilosofiaan, joka jakautuu puolestaan tieteen tietoteoriaan ja tieteen ontologiaan sekä (2) yksittäisten tieteenalojen ja tieteellisten teorioiden perusteiden tutkimukseen. Filosofian aloista tieteenfilosofia tukeutuu etenkin tietoteoriaan ja logiikkaan. Tieteenfilosofia luetaan usein myös tietoteorian osa-alueeksi. Tieteenfilosofia liittyy läheisesti tieteentutkimukseen ja sitä kautta tieteen etiikkaan ja tiedonsosiologiaan, sekä aatehistoriaan. Platon kannatti jyrkkää rationalismia. Hänen mukaansa tieto (kreik. episteme) kohdistuu muuttumattomaan ja luulo (kreik. doksa) muuttuvaan
Telia Company

Telia Company AB (aiemmin TeliaSonera AB) on monikansallinen teleoperaattori, joka muodostui alun perin ruotsalaisen Telian ja suomalaisen Soneran fuusion tuloksena vuonna 2002. Telia tarjoaa sekä kiinteän verkon että mobiilin tietoliikennepalveluja yritys- ja kuluttaja-asiakkaille. Yhtiön kotipaikka on Tukholma Ruotsin valtion ollessa suurin yksittäinen osakkeenomistaja. Telian osakkeet noteerataan Helsingin ja Tukholman pörsseissä. Molemmilla yhtiöillä on historia kansallisina puhelintoimintaa harjoittaneina monopoleina ennen yksityistämistä ja yhdistämistä. Vaikkakin yhtiöt oli nyt yhdistetty, erilliset brändinimet Telia ja Sonera säilyivät vielä 15 vuotta kummankin maan kansallisilla markkinoilla. Virallisesti kansallisten tytäryhtiöiden nimet ovat Telia Finland ja Telia Sverige. Suomessa Telia käyttää Telia-brändiä. Aiemmin käytössä oli myös palvelubrändi Tele Finland vuoteen 2017 saakka. Telialla oli vuoden 2018 lopussa palveluksessaan yhteensä noin 20 400 työntekijää. Maantieteellisesti yhtiö on keskittynyt toimimaan Pohjoismaiden alueella (lukuun ottamatta Islantia ja Tanskaa) sekä Baltiassa. Ruotsin telelaitos Televerket yksityistettiin 1990-luvun alussa
Suomen lentoasemat ja -paikat

Tämä artikkeli käsittelee Suomen lentoasemia ja -paikkoja. Suomessa on 24 lentoasemaa, jotka luetellaan alla olevassa luettelossa. Helsinki-Vantaan lentoasema on Suomen selvästi suurin ja vilkkain lentoasema ja Pohjoismaiden neljänneksi vilkkain. Finavia ylläpitää Suomen lentoasemista suurinta osaa (20 asemaa). Mikkelin lentoasemaa ylläpitää Mikkelin kaupunki, Enontekiön lentoasemaa Enontekiön kunta, Seinäjoen lentoasemaa Seinäjoen lentoasema Oy ja Lappeenrannan lentoasemaa Lappeenrannan kaupunki. Finavian lentoasemista maakunta-asemien ylläpito ja lennonvarmistuspalvelut ovat tulleet rahoitetuiksi Helsinki-Vantaan lentoaseman tuotoilla. Tämä on merkinnyt, että Helsinki-Vantaan lentoaseman ja Finavian maakuntakenttien välillä vallitsee ristisubventio. Seuraavat lentoasemat ovat pääasiassa vain siviili-ilmailua varten eikä niillä ole pysyvää sotilaslentotoimintaa: Seuraavat lentoasemat ovat niin sanottuja yhteistoimintakenttiä, joilla on sekä siviili- että sotilasliikennettä: Seuraavat lentoasemat ovat pääosin sotilaskäytössä, ja siviililiikennettä on niillä jossain määrin rajoitettu: Seuraavassa on lueteltu Suomen lentopaikat: Seuraavassa on lueteltu maanteillä olevia varalaskupaikkoja, jotka ovat Suomen puolustusvoimien käytössä silloin kun niille liikenne sivusta muualle ohjaamalla perustetaan Suomen ilmavoimien maantietukikohta: Matkustajamäärät Finavian ylläpitämillä lentoasemilla vuonna 2017.
Saladin

Saladin (arab. صلاح الدين يوسف بن أيوب‎, Ṣalāḥ ad-Dīn Yūsuf ibn ’Ayyūb, kurdiksi سهلاحهدین ئهیوبی‎, Selah'edînê Eyubî, pers. ‏صلاح‌الدین ایوبی‎, Salāh-od-Din-e Ayyubi; n. 1138 Tikrit – 4. maaliskuuta 1193 Damaskos) oli kurdilainen muslimihallitsija, joka perusti aijubidien dynastian Egyptissä ja Syyriassa. Hän taisteli myös ristiretkeläisiä vastaan ja tuli tunnetuksi sotataidoistaan ja armeliaisuudestaan. Saladin oli syntyjään kurdi. Vuonna 1152 hän astui Syyrian hallitsijan Nur al-Dinin palvelukseen ja osoitti pian pätevyytensä taisteluissa ristiretkivaltioita vastaan. Hänen sedästään Shirkuhista tuli 1169 Egyptin visiiri, mutta setä kuoli kahden kuukauden kuluttua, ja Saladin otti hänen paikkansa. Saladin teki Egyptistä aijubidien vasallivaltion Egyptin fatimidihallitsijoiden valituksista huolimatta. Hän syrjäytti Egyptin kalifaatin 1171 ja otti sulttaanin arvonimen. Saladin ei Nur al-Dinin käskyistä huolimatta halunnut aloittaa sotaa Jerusalemin kuningaskuntaa vastaan, ja siksi Nur al-Din oli jo aloittamassa sodan Saladinia vastaan mutta kuoli vuonna 1174