nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Neutroni

Tarkennus: Lähes lähteetön Neutronit ovat sähkövarauksettomia hiukkasia, jotka yhdessä protonien kanssa muodostavat atomiytimet (lukuun ottamatta vedyn yksinkertaisinta isotooppia, protiumia, joka koostuu vain yhdestä protonista). Neutroni kuuluu baryoneihin, ja se muodostuu kolmesta alkeishiukkasesta, kahdesta alas-kvarkista sekä yhdestä ylös-kvarkista. Neutronista ja protonista käytetään myös yhteisnimitystä nukleoni. Neutronia ei tule sekoittaa neutriinoon. Ytimen ulkopuolella neutroni on epästabiili ja hajoaa spontaanisti protoniksi, elektroniksi ja antineutriinoksi (beeta-miinus-hajoaminen): Tämän beeta-miinus-hajoamisen puoliintumisaika on T½ = 885,7 ± 0,8 sekuntia (n. 15 minuuttia). Vastaava hajoamisreaktio voi tapahtua myös joissakin radioaktiivisissa atomeissa (erityisesti isotoopeissa, jotka sisältävät protonien määrään nähden runsaasti neutroneja). Stabiileissa ytimissä hajoamista ei tapahdu, ei myöskään neutronitähdissä, joissa neutronit ovat yhtä tiheässä kuin atomiytimissä niin, että niistä muodostuu neutroniumia. Neutroni vuorovaikuttaa kaikkien neljän perusvuorovaikutuksen kautta. Neutroneilla on merkittävä osa sekä rauhanomaisen ydinvoiman kuin ydinaseenkin toiminnassa. Molemmissa ketjureaktio saadaan aikaan neutronien avulla, siten että fissioreaktioissa syntyvät neutronit aiheuttavat uusia reaktioita osuessaan polttoaineytimiin. Reaktion nopeutta voidaan siis säädellä säätämällä neutronivuon voimakkuutta reaktoriin sijoitettavan, neutroneja absorboivan aineen avulla (esimerkiksi säätösauvat)
Marilyn Monroe

Parhaan nais­pää­osan Golden Globe1959 Piukat paikat Marilyn Monroe ([ˈmæɹɪlɪn mənˈɹoʊ], alk. Norma Jeane Mortenson; 1. kesäkuuta 1926 Los Angeles, Kalifornia – 4. elokuuta 1962 Los Angeles) oli yhdys­valtalainen elo­kuva­näyttelijä, laulaja ja malli. Monroe on kaikkien aikojen tunnetuimpia filmi­tähtiä ja seksi­symboleita. Monroen syntymä­nimi oli Norma Jeane Mortenson, mutta pian syntymän jälkeen suku­nimi vaihdettiin Bakeriksi. Hän otti vuonna 1946 taiteilija­nimekseen Marilyn Monroe ja virallisti sen vuonna 1956. Monroella oli rikkinäinen lapsuus, ja hän asui usein orpo­kodissa tai sijais­vanhempien luona. Hän solmi ensimmäisen avio­liittonsa 16-vuotiaana ja aloitti pian uransa mallina, mikä johti ensimmäiseen elo­kuva­sopimukseen vuonna 1946. Monroen varhaiset roolit olivat pieniä, mutta hänen suorituksensa elo­kuvissa Asfaltti­viidakko ja Kaikki Eevasta (1950) saivat hyvän vastaanoton. Hänen komediennen kykynsä tulivat esille menestyselo­kuvissa Herrat pitävät vaaleaveriköistä (1953), Kuinka miljonääri naidaan (1953) ja Kesäleski (1955), ja hänestä tuli yksi Holly­woodin ja samalla koko maailman palvotuimmista tähdistä. Monroen luokittelu ”tyhmäksi blondiksi” rajoitti hänen ura­mahdollisuuksiaan, joita hän yritti aktiivisesti laajentaa
Osama bin Laden

Osama bin Mohammed bin Awad bin Laden (arab. أسامة بن محمد بن عوض بن لادن‎, ʾUsāma ibn Muḥammad ibn ʿAwaḍ ibn Lādin; 10. maaliskuuta 1957 Riad, Saudi-Arabia – 2. toukokuuta 2011 Abbottabad, Pakistan) oli saudiarabialainen jihadisti sekä terroristijärjestö al-Qaidan perustaja ja johtaja. Hänellä oli keskeinen vaikutus ääri-islamilaisen liikkeen syntymiseen 1980-luvulta alkaen. Varakkaassa perheessä kasvanut Osama osallistui vuodesta 1979 alkaen Afganistanin sotaan muslimisissien puolella. Siellä ollessaan hän perusti al-Qaida-terrorijärjestön, joka teki 1990-luvulla useita iskuja Yhdysvaltain joukkoja vastaan etupäässä Lähi-idässä. Osama tunnetaan parhaiten New Yorkin syyskuun 11. päivän 2001 terroritekojen suunnittelijana. Niiden jälkeen hän piileskeli Yhdysvaltoja Pakistanissa. Hänet surmattiin 2. toukokuuta 2011 Yhdysvaltain laivaston erikoisjoukkojen iskussa 40 minuuttia kestäneen tulitaistelun jälkeen
Immanuel Kant

Immanuel Kant (22. huhtikuuta 1724 Königsberg – 12. helmikuuta 1804 Königsberg) oli vaikutusvaltainen preussilainen filosofi. Kantin työt rakensivat siltaa aikakauden rationalististen ja empirististen koulukuntien välille. Hänellä oli suuri vaikutus niin valistusta seuranneeseen romantiikkaan ja 1800-luvun saksalaisiin idealisteihin kuin nykyfilosofian kysymyksenasetteluihin. Kant katsoi, että filosofiassa oli puhjennut ajattelun ”kopernikaaninen vallankumous”. Kantin perustana tälle vallankumoukselle olivat toisaalta hänen transsendentaaliseen idealismiin perustunut tietoteoriansa ja toisaalta hänen itsenäiseen järkeen perustunut moraalifilosofiansa. Nämä asettivat järjen ohjaaman ihmissubjektin tiedollisen ja moraalisen maailman keskipisteeseen. Tietoteoriassa Kant katsoi, että tietoa todellisuudesta ei voi saavuttaa pelkän aistimusten kasautumisen kautta. Sen sijaan tieto muodostui sääntöihin perustuvan synteesin menetelmällä. Tämä koostui aistimuksia hyödyntävien ”ymmärryksen kategorioiden” käsitteellisestä yhdistämisestä ihmismielessä. Aistimukset ovat kyllä välttämättömiä kaikelle kokemukselle, mutta luonnon järjestys ja siinä vaikuttavat kausaaliset välttämättömyydet ovat mielen tuotteita, jotka syntyvät sen vuorovaikutuksesta mielen ulkopuolella olevien asioiden (Ding an sich ’olio sinänsä’, ’oleva sellaisenaan’) kanssa
Lämpötila

Lämpötila on suure, joka kuvaa sitä kuinka kylmä tai lämmin kohde on. Kun kaksi esinettä tuodaan kosketukseen toistensa kanssa, niiden välinen lämpötilaero määrittää sen mihin suuntaan lämpö virtaa kappaleiden välillä. Lämpötila on makroskooppinen termodynaaminen suure — se voidaan määritellä vain suurelle atomijoukolle, muttei yksittäisille atomeille. Molekyylitasolla lämpötila vastaa aineen rakenneosasten keskimääräistä liike- ja värähtelyenergiaa, jota kutsutaan lämpöliikkeeksi. Mitä nopeammin atomit liikkuvat tai värähtelevät, sitä enemmän niillä on lämpöenergiaa ja sitä korkeampi niiden keskimääräinen lämpötila on. Kun kaksi esinettä koskettaa toisiaan, kuumemman esineen värähtelevät atomit vuorovaikuttavat kylmemmän esineen atomien kanssa ja liike- ja värähtelyenergiaa siirtyy kosketuspinnan yli toiseen esineeseen niin, että kuumempi esine jäähtyy ja kylmempi esine lämpenee. Kun energiaa ei enää siirry esineiden välillä, ne ovat samassa lämpötilassa. Lämpötila mitataan lämpömittarin avulla. Yleinen lämpömittarityyppi on nestelämpömittari, joka perustuu mittarin sisällä olevan nesteen lämpölaajenemiseen. Ihminen puolestaan aistii lämpötilan iholla olevan lämpöaistin avulla. Tätä varten ihossa on kahdenlaisia hermopäätteitä; toiset aktivoituvat alle 37 °C lämpötilassa, toiset kun lämpötila on 37 °C tai enemmän. Arkielämän lämpötilat ilmoitetaan suomessa yleensä celsiusasteissa
Myyrmannin räjähdys

Myyrmannin räjähdys oli kotitekoisen pommin räjähdys, joka tapahtui Vantaalla Myyrmäen kaupunginosassa kauppakeskus Myyrmannissa 11. lokakuuta 2002. Kauppakeskuksen aulassa meneillään olleen lapsille suunnatun pelle-esityksen aikana räjähti hauleilla päällystetty kotitekoinen pommi, joka surmasi seitsemän ihmistä ja haavoitti arviolta lähes 200:aa ihmistä; 164:n tiedetään hakeutuneen sairaanhoitoon. Osalle loukkaantuneista jäi pysyviä fyysisiä vammoja. Teon motiivi ei koskaan selvinnyt. Tahallisuudesta ei ole varmaa näyttöä. Spekuloinneissa räjähdyksen syistä on kolme teoriaa noussut yli muiden: onnettomuus, itsemurhaisku tai tahallaan aiheutettu räjähdys, jossa tekijä kuoli vahingossa itse. Räjähdyspaikka oli Myyrmannin ensimmäisen kerroksen keskusaukiolla noin 45 metrin päässä kauppakeskuksen eteläisestä, Iskostorin puoleisesta sisäänkäynnistä, McDonalds-ravintolan, Musta Pörssi -myymälän ja Citymarketin kohdalla. Räjähdyspaikan vieressä olivat kierreportaat, jotka johtivat ylempiin kerroksiin sekä alas kauppakeskuksen pysäköintihalliin. Lähellä olivat myös toiseen kerrokseen johtaneet liukuportaat sekä hissit. Räjähdyksen voima ulottui kattorakenteisiin, jotka vaurioituivat, mutta eivät sortuneet. Pahimmat vahingot rajoittuivat melko suppealle, noin 400 neliömetrin alueelle
Polyamidi

Polyamidi (lyhenne PA) on polymeeri, jossa monomeerit ovat yhdistyneet amidisidoksin. Teoriassa on mahdollista syntetisoida valtava määrä erilaisia polyamideja. Polyamideilla tarkoitetaan yleensä vain keinotekoisia polymeerejä, vaikka luonnon proteiinejakin voidaan pitää polyamideina. Polyamideista tunnetuin on 1930-luvulla kehitetty nailon, joka on rakenteeltaan lineaarinen polyamidi. Lineaarisilla polyamideilla on kolme kaupallisesti merkittävää valmistustapaa. Nämä valmistustavat ovat diamiinin ja dikarboksyylihapon tai diamiinin ja dihappokloridin välinen kondensaatioreaktio, aminohapon itsekondensaatio ja laktaamirenkaan aukeaminen. Polyamidi luetaan teknisiin muoveihin ja sitä käytetään eräässä kolmiulotteisen tulostuksen tekniikassa tulostusmateriaalina. Sen kitkakerroin terästä vasten on 0,25–0,35. Polyamideista valmistetaan muun muassa vaatteita, mattoja, köysiä ja erilaisia koneenosia, kuten pieniä hammaspyöriä. Vaatteissa polyamideja käytetään sellaisenaan tai sekoitteina. Polyamidivaatteet ovat kevyitä ja kestäviä mutta helposti sähköistyviä. Aromaattisista polyamideista eli aramideista voidaan valmistaa lämpöä kestäviä ja erityisen lujia tekstiilejä, kuten palomiesten suojavaatteita
Pohjois-Irlanti

Pohjois-Irlanti (engl. Northern Ireland, iiriksi Tuaisceart Éireann, ulsterin skotiksi Norlin Airlann) on Irlannin saarella sijaitseva alue, joka on osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Pohjois-Irlannin pinta-ala on 13 576 neliökilometriä ja asukkaita on vuoden 2013 arvion mukaan noin 1,8 miljoonaa. Pääkaupunki on Belfast (iiriksi Béal Feirste). Muita ovat Londonderry eli Derry (iiriksi Doire), Newry, Armagh ja Lisburn. Pohjois-Irlannin alue muodostettiin vuonna 1921, kun Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti jakoi Irlannin eteläiseen ja pohjoiseen osaan. Eteläisestä osasta muodostui lopulta itsenäinen valtio Irlanti ja pohjoisesta osasta Pohjois-Irlanti. Osin 1600-luvun alun Ulsterin uudisasutuksen myötä alueiden väestöjen etninen rakenne poikkesi toisistaan. Väestöryhmien ristiriita johti vuosien 1968–1998 levottomuuksiin. Pohjois-Irlannin virallisena nimenä pidetään Pohjois-Irlantia (engl. Northern Ireland, iiriksi Tuaisceart na hÉireann), mutta alueesta käytetään myös monia muita nimiä. Osa tasavaltaisista käyttää nimitystä ”the six counties” (”kuusi kreivikuntaa”) tai jopa ”the occupied six counties” (”miehitetyt kuusi kreivikuntaa”)
Euroopan avaruusjärjestö

Euroopan avaruusjärjestö (engl. European Space Agency, ESA; ransk. Agence spatiale européenne, ASE) on kansainvälinen avaruusjärjestö, joka on perustettu vuonna 1975. Siihen kuuluu 22 eurooppalaista jäsenmaata. Järjestön pääjohtaja on vuodesta 2021 lähtien toiminut itävaltalainen Josef Aschbacher. Järjestön saavutuksiin kuuluu muiden muassa laskeutuminen Saturnuksen kuun Titanin pinnalle (Huygens vuonna 2005) ja laskeutuminen komeetan pinnalle (Rosetta/Philae vuonna 2014) sekä aikansa tarkin kosmisen taustasäteilyn kartoitus (Planck vuosina 2009–2013). Järjestö on myös kehittänyt ja laukaissut Ariane- ja Vega-kantoraketteja ja osallistunut miehitettyjen lentojen ohjelmiin kuten Kansainvälinen avaruusasema. ESA perustettiin vuonna 1973 kehittämään eurooppalaista avaruustutkimusta.lähde? Se aloitti työnsä kaksi vuotta myöhemmin. ESA muodostettiin kahden 1960-luvun alussa perustetun eurooppalaisen avaruusorganisaation, ESRO:n ja ELDO:n, fuusiona. Nämä erillään toimineet tahot olivat jo tehneet yhteistyötä ja synergiaetujen vuoksi ne päätettiin yhdistää. Perustajavaltioiden ministerit hyväksyivät ESAn peruskirjan 15
Brasilia

Kesto: 3 minuuttia ja 22 sekuntia.3:22 Brasilian liittotasavalta eli Brasilia on Etelä-Amerikan suurin valtio sekä pinta-alaltaan että asukasluvultaan. Se on myös sekä pinta-alaltaan että asukasluvultaan maailman viidenneksi suurin valtio. Brasilian rajanaapurit ovat Uruguay, Argentiina, Paraguay, Bolivia, Peru, Kolumbia, Venezuela, Guyana, Suriname ja Ranskan Guayana (Ranska) eli kaikki muut Etelä-Amerikan maat paitsi Chile ja Ecuador. Brasilian suurimmat kaupungit ovat São Paulo ja Rio de Janeiro, mutta maan pääkaupunki on kuitenkin Brasília. Brasiliassa on sekä laajoja viljelysalueita että sademetsiä. Brasilian kerrotaan saaneen nimensä brasilianpuun mukaan. Argentiinasta, Brasiliasta ja Chilestä on toisinaan käytetty yhteisnimitystä ABC-valtiot. Brasilian alue kattaa lähes puolet Etelä-Amerikan pinta-alasta. Euroopan unionin alue vastaa vain puolta Brasilian pinta-alasta. Maa rajoittuu koillisessa ja kaakossa Atlanttiin, jonka rannikon pituus on 7 400 km, lännessä maalla on yhteistä rajaa jokaisen Etelä-Amerikan valtion kanssa lukuun ottamatta Chileä ja Ecuadoria. Brasilia jakautuu pinnanmuotojen perusteella kolmeen alueeseen: Amazonasin alankoon, maan osuuteen Guyanan ylängöstä ja etelän ylänköön
Vernor Vinge

Hugo, Prometheus, Campbell Vernor Steffen Vinge (2. lokakuuta 1944 – 20. maaliskuuta 2024) oli yhdysvaltalainen tietojenkäsittelytieteilijä ja tieteiskirjailija. Vinge väitteli tietojenkäsittelytieteen tohtoriksi vuonna 1971 ja toimi professorina San Diegon osavaltionyliopistossa, jossa hän opetti vuodesta 1972 vuoteen 2000. Vinge esitti "singulariteetin" tekniikkaan liittyen vuonna 1983 Omni-lehdessä lainaten fysiikasta tunnettua käsitettä. Hän laajensi aiheen käsittelyä teknologista singulariteettia käsittelevässä esseessään The Coming Technological Singularity: How to Survive in the Post-Human Era (1993). Esseessä hän arvioi tekniikan kehityksen eksponentiaalisen kasvun johtavan pisteeseen, jota edemmäs emme pysty tekemään mielekkäitä arvauksia tulevaisuudesta. Ihmistä kehittyneemmän älykkyyden seuraukset ovat tuntemattomia, ja seuraukset saattavat olla positiivisia, mutta hyvin äärimmäisiä. Vingen työ vaikutti Ray Kurzweiliin sanoen, että Vingellä oli oivalluksia avainasioista hyvin varhain. Vinge esitti myös kyberavaruuden käsitteen nimellä "Other Plane" (suom. toinen taso) vuoden 1979 novellissaan True Names. Myöhemmin William Gibsonin teokset toivat käsitteen valtavirran tietoisuuteen ja Gibson nimesi käsitteen kyberavaruudeksi
L. L. Zamenhof

Ludovic Lazarus (Ludwik Lejzer, Łazarz) Zamenhof (15. joulukuuta 1859 Białystok – 14. huhtikuuta 1917 Varsova) oli puolanjuutalainen silmälääkäri ja kielimies, joka tunnetaan parhaiten kaikkien aikojen puhutuimman keinotekoisen kielen esperanton luojana. Hänen äidinkieliään olivat jiddiš sekä venäjä/puola (A. Zakrzewskin ja E. Wiesenfeldin mukaan), mutta hän puhui sujuvasti myös saksaa. Hän osasi myös ranskaa, latinaa, kreikkaa, hepreaa ja englantia sekä oli kiinnostunut italiasta, espanjasta ja liettuasta. Zamenhof syntyi puolanjuutalaiseen perheeseen Białystokin kaupungissa, joka tuolloin oli osa Venäjää, mutta kuuluu nykyään Puolaan. Białystokin väestö koostui pääosin kolmesta etnisestä ryhmästä: puolalaisista, valkovenäläisistä ja jiddišiä puhuvista juutalaisista, joiden keskinäisistä vihamielisyyksistä Zamenhof oli huolestunut. Hänen mielestään näiden ryhmien viha ja ennakkoluulot johtuivat yhteisen käyttökielen puutteesta, mikä aiheutti ryhmien keskinäisiä väärinkäsityksiä. Zamenhof uskoi, että tällaiset eri kieliä puhuvat etniset ryhmät tarvitsivat yhteisen, tasa-arvoisen kommunikointikielen. Opiskellessaan toisen asteen oppilaitoksessa Varsovassa Zamenhof loi kansainväliseksi kieleksi useita malleja, joilla oli kuitenkin hyvin monipuolinen ja monimutkainen kielioppi
Keiko

Keiko (1976 Islanti – 12. joulukuuta 2003 Norja) oli miekkavalas, joka tuli tunnetuksi Free Willy – Pelastakaa Willy -elokuvissa ja joka yritettiin valtavan yleisökampanjan siivittämänä vapauttaa ja sopeuttaa villinä elämiseen norjalaisessa vuonossa. Se ei kuitenkaan koskaan oppinut ruokkimaan itseään vaan palasi aina ruokittavaksi. Alun perin Keiko vangittiin Islannin vesiltä vuonna 1979, ja se myytiin islantilaiseen meriakvaarioon. Kolme vuotta myöhemmin Keiko myytiin eläinteemaiseen Marinelandin huvipuistoon Kanadaan, jossa sille alettiin opettaa temppuja. Keikon terveydentila alkoi heikentyä, ja vuonna 1985 eläin myytiin Reino Aventuran huvipuistoon, jonka nimi on sittemmin muutettu Six Flags Mexicoksi. Vuonna 1993 Keiko esiintyi elokuvassa Free Willy. Elokuvassa valas oli inhimillistetty, mikä aiheutti yleisössä sympatiaa Keikoa kohtaan. Se haluttiin palauttaa takaisin mereen. Luontoon palauttaminen epäonnistui kuitenkin täydellisesti, sillä eläin oli jo tottunut ihmisiin eikä osannut enää toimia luonnossa. Keiko kuoli aliravittuna Norjassa joulukuussa 2003.
Simo Frangén

Simo Juhani Frangén (s. 6. syyskuuta 1963 Ulvila), tunnettu myös taiteilijanimellä Maisteri Frangén, on suomalainen koomikko, käsikirjoittaja ja televisiojuontaja, joka tuli tunnetuksi 1980-luvulla toimintansa aloittaneen Alivaltiosihteeri-huumoriryhmän jäsenenä. Myöhemmin hän on juontanut useita televisio-ohjelmia. Simo Frangén asui 11-vuotiaaksi saakka Ulvilan Vanhakylässä, jonka jälkeen perhe muutti naapurikuntaan Nakkilaan. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Nakkilan lukiosta vuonna 1982 ja valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta 1990 pääaineenaan sosiologia. Opiskeluaikanaan hän perusti Pasi Heikuran, Jyrki Liikan ja Satu Kurvisen kanssa rockyhtye Alivaltiosihteerin, jossa Frangén toimi basistina ja sanoittajana. Yhtye keikkaili ja teki levyjä vuosina 1985–1995, jonka jälkeen se laitettiin ”telakalle”. Opiskeluaikanaan Frangén toimi myös Tampereen yliopiston ylioppilaskunnan Aviisi-lehden toimittajana vuonna 1987, Tampereen City-lehden toimittajana 1988 ja Pahkasika-lehden avustajana 1983–1990. Hän on toiminut myös Rumban avustajana vuodesta 1985 lähtien. Lisäksi hän juonsi paikallisradiossa huumoriohjelmia, kuten Maisteri Westermarckin tanssituntia, joka sai nimensä suomalaisen sosiologin Edvard Westermarckin mukaan. Naurun remakkaa, Kautta rantain jätkät ja Raamit kaulassa olivat puolestaan Radio957:lla pyörineitä Alivaltiosihteeri-radio-ohjelman esiversioita
Ku Klux Klan

Ku Klux Klan (KKK) on Yhdysvalloissa toimiva poliittinen liike ja terroristijärjestö, joka koostuu joukosta itseään klaaneiksi kutsuvia salaseuroja ja järjestöjä. Näiden "klaanien" aatemaailma vaihtelee, mutta keskeisimmät aatteet ovat olleet valkoinen ylivalta, juutalaisvastaisuus, antikatolisuus (varsinkin 1920-luvulla), liittovaltion vastustaminen, homoviha, antikommunismi ja maahanmuuton vastustaminen sekä siihen liittyvä valkoisen amerikkalaisuuden korostaminen. Klaanien toimintatapoihin on kuulunut ajoittain terrori, väkivalta ja joukkovoiman osoitukset, jotka ovat kohdistuneet erityisesti Yhdysvaltojen mustaan väestönosaan ja muihin KKK:n vastustamiin väestöryhmiin, kuten juutalaisiin. Ku Klux Klan perustettiin vuonna 1865 Yhdysvaltain sisällissodan ja orjuuden lakkauttamisen jälkimainingeissa. Liikkeen toiminta tukahdutettiin 1870-luvun alkupuolella. KKK perustettiin uudestaan vuonna 1915. Liikkeen kultakausi oli 1920-luvulla, jolloin joka seitsemäs amerikkalainen oli sen jäsen. Alkuperäistä Ku Klux Klania jäljitteleviä ryhmiä on yhä olemassa, mutta niiden jäsenmäärä ja vaikutusvalta ovat nykyisin selvästi vähäisemmät kuin liikkeen suuruudenajalla. Yhdysvaltojen sisällissodan jälkeen alkuperäisen Ku Klux Klanin perustivat 24. joulukuuta 1865 kuusi koulutettua, keskiluokkaista Konfederaation armeijan veteraaniupseeria, jotka olivat kotoisin Pulaskista Tennesseestä. He olivat turhautuneita eivätkä olleet sopeutuneet sodan loppumiseen ja oman kotimaansa sekä sen armeijan tappioon. Tavoitteena oli jatkaa sotaa Unionia eli "jenkkejä" ja näiden liittolaisia vastaan terrorin ja sissisodan keinoin
Havaiji

Havaiji (havaijiksi Hawaiʻi, engl. Hawaii) on Yhdysvaltojen osavaltio pohjoisella Tyynellämerellä. Osavaltioon kuuluvat kaikki Havaijisaaret Midwaytä lukuun ottamatta. Havaiji on ollut Yhdysvaltojen hallussa virallisesti vuodesta 1898 ja maan osavaltio vuodesta 1959 lähtien. Ennen Yhdysvaltojen miehitystä se oli itsenäinen kuningaskunta 1810–1893. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan osavaltiossa oli 1 455 271 asukasta. Osavaltion pääkaupunki on Honolulu. Havaijin virallisena kielenä on englannin lisäksi alkuperäinen havaijin kieli. Havaijisaarten kahdeksan pääsaarta ovat kaakosta luoteeseen Havaiji (Big Island), Maui, Kahoolawe, Lanai, Molokai, Oahu, Kauai ja Niihau. Havaijisaaret ovat tuliperäisiä ja koralliriuttojen reunustamia. Havaijin saari eli Big Island on geologisesti nuorin ja pinta-alaltaan lähes kaksi kertaa suurempi kuin muut saaret yhteensä. Väestö ja talous ovat keskittyneet Oahun saarelle, jossa on myös pääkaupunki Honolulu ja sotilastukikohta Pearl Harbor
Slovenia

Slovenian sijainti kartalla. Kesto: 57 sekuntia.0:57 ¹italia ja unkari tiettyjen kuntien alueella. Slovenia (sloveeniksi Slovenija), virallisesti Slovenian tasavalta (sloveeniksi Republika Slovenija) on valtio eteläisessä Keski-Euroopassa. Maan pinta-ala on 20 273 neliökilometriä, asukasluku noin kaksi miljoonaa ja pääkaupunki on Ljubljana. Adrianmeren rannalta Balkanin vuoristoalueille ja Alpeille ulottuva Slovenia on ollut historiansa aikana niin roomalaisten kuin Habsburgienkin vallassa. Se kuului Jugoslaviaan vuosina 1918–1991, ja erosi siitä lyhyen sodan jälkeen. Nykyisin maa kuuluu Natoon ja Euroopan unioniin ja käyttää euroa valuuttanaan. Slovenia lasketaan kuuluvaksi Keski-Eurooppaan, ja sen rajanaapureita ovat Italia, Kroatia, Itävalta ja Unkari. Valtion pinta-ala on 20 273 neliökilometriä, ja sillä on hieman yli 45 kilometriä rantaviivaa Adrianmerellä. Slovenia on pääosin vuoristoista, ja yli 90 prosenttia maasta on yli 200 metrin korkeudella merenpinnasta. Korkein vuori on Triglav, jonka korkeus on 2 864 metriä
Astronominen yksikkö

Astronominen yksikkö eli tähtitieteellinen yksikkö (lyhenne au, aiemmin AU, engl. astronomical unit) on alkuperäisen määritelmän mukaan Maan keskietäisyys Auringosta, joka on noin 149,6 miljoonaa kilometriä. Maapallo kiertää siis Aurinkoa keskimäärin yhden astronomisen yksikön etäisyydellä. Astronominen yksikkö on paikallaan pysyvän Auringon ja Maan, joka kulkee lähes pyöreää ellipsimäistä kiertorataa pitkin, välisen etäisyyden aritmeettinen keskiarvo lievän etäisyyden vaihtelun vuoksi, kun janan alkupiste on Maan keskipisteessä ja janan loppupiste Auringon keskipisteessä. Etäisyys Maan pinnalta Auringon pinnalle ei siis ole astronomista yksikköä vastaava vaan lyhyempi etäisyys. Astronominen yksikkö vastaa 4,84 · 10−6 parsekia tai 1,581 · 10−5 valovuotta tai noin 215 Auringon sädettä. Auringon säde on noin 0,005 astronomista yksikköä. Nykyisen (2012) määritelmän mukaan: Koska Maan etäisyydelle Auringosta ei voi antaa tarkkaa arvoa, määriteltiin vuonna 1968, että astronominen yksikkö on tarkalleen 1,496 · 1011 metriä. Tällöin Maan radan isoakselin puolikas on hieman enemmän kuin 1 au. Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni (IAU) määritteli vuonna 1976 astronomisen yksikön siksi etäisyydeksi Auringosta, jolla hiukkanen kiertäisi häiriöttä 365,2568983 päivässä. Näin ollen yksi astronominen yksikkö on tarkoin 149 597 870,691 kilometriä. Vuonna 1984 yksikkö määriteltiin yhden AU:n pituudeksi 1,49597870 · 1011 m
Uranus

Uranus (symboli: tai ) on aurinkokunnan seitsemäs planeetta Auringosta lukien. Se on jättiläisplaneetta, planeetoista kooltaan kolmanneksi ja massaltaan neljänneksi suurin. Uranoksen mukaan nimetty planeetta on aurinkokunnassamme ainoana nimetty kreikkalaisen jumalan mukaan; kaikki muut on nimetty roomalaisten jumalien mukaan. Planeetalla on himmeä rengasjärjestelmä ja 27 tunnettua kuuta. Uranuksen pieni tiheys (noin 1,3 kertaa veden tiheys) viittaa siihen että se koostuu vedystä, heliumista ja vedestä. Sillä ei ole kiinteää pintaa. 1990-luvulla jättiläisplaneetat jaettiin kaasujättiläisiin ja jääjättiläisiin. Uranus kuuluu jälkimmäisiin. Nimitys liittyy planeetan syntyhistoriaan, nykyisin siellä on hyvin vähän jäätä. Itse planeetan massasta noin 20 % on vetyä, joten se eroaa selvästi kaasujättiläisistä, jotka ovat 90-prosenttisesti vetyä. Uranuksen kaasukehästä on vetyä noin 83 %, noin 15 % heliumia ja noin kaksi prosenttia metaania. Uranuksen sisäosien rakenteesta on erilaisia malleja, mutta niissä kaikissa planeetta on nestemäinen ja sen neste vaihtuu vähitellen kaasuksi kaasukehän rajakerroksessa