nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Paavo Tamminen

Paavo Bertel Tamminen (9. helmikuuta 1894 Prunkkala – 20. helmikuuta 1953) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat rovasti Isak Reinhold Tamminen ja Kerstin von Hausen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Aino Tolvasen kanssa. Tamminen kävi neljä luokkaa Tampereen suomalaista yhteiskoulua ja sähkökurssin Tampereen teollisuuskoulussa sekä suoritti yksityisesti seitsemänen luokan Kokkolan yhteislyseossa vuonna 1932. Hän suoritti hyökkäysvaunukurssi vuonna 1923 ja sotilaspedagogisen kurssin vuonna 1925 sekä komppanianpäällikkökurssin 1. jakson Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1930, Aseseppäkoulun asemestarikurssin hän suoritti 1. jakson vuonna 1933 ja 2. jakson vuonna 1935. Tamminen toimi sähköalalla harjoittelijana ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 5. helmikuuta 1916, josta hänet siirrettiin 53 muun miehen kera 2
Neekerihollanti

Neekerihollanti oli kreolikieli, jota puhuttiin Tanskan Länsi-Intiassa. Kielen superstraatti on hollanti ja tarkemmin Zeelandin murre, mutta se on saanut vaikutteita myös tanskasta, englannista, ranskasta, espanjasta ja afrikkalaisista kielistä. Kieltä kehittivät lähetyssaarnaajat, joita saarille tuli muun muassa Tanskasta ja Määristä. Kielen käyttö alkoi hiipua 1800-luvulla, kun uudet sukupolvet omaksuivat englannin äidinkielekseen. Kirkollismenoissa kieltä käytettiin vuoteen 1830 asti. Viimeinen tunnettu kielen osaaja kuoli 1987. Joitakin, jotka puhuvat kieltä toisena kielenään, saattaa vielä olla elossa. Etkö tiedä, mitä se tekee? Kun kissa nukkuu, rotat kävelevät lattialla.
Félix

Félix Miéli Venerando, pelaajanimeltään Félix, (24. joulukuuta 1937 São Paulo – 24. elokuuta 2012 São Paulo) oli brasilialainen jalkapalloilija. Hän pelasi maalivahtina Associação Portuguesa de Desportosissa ja Fluminense Football Clubissa. Maajoukkueessa hän saavutti maailmanmestaruuden vuoden 1970 kisoissa. 1 Félix |2 Brito |3 Piazza |4 Carlos Alberto |5 Clodoaldo |6 Marco Antônio |7 Jairzinho |8 Gérson |9 Tostão |10 Pelé |11 Rivelino |12 Ado |13 Roberto |14 Baldocchi |15 Fontana |16 Everaldo |17 Joel |18 Paulo César |19 Edu |20 Dario |21 Zé Maria |22 Leão |Valmentaja Zagallo
Gordon McLendon

Gordon McLendon (8. kesäkuuta 1921 Paris, Texas – 14. syyskuuta 1986) oli yhdysvaltalainen radio-alan uranuurtaja, jota pidetään nykymuotoisen formaattiradion kehittäjänä. McLendon perusti KLIF-aseman Dallasiin, Texasiin vuonna 1947. Koska hänellä ei ollut varaa lähettää baseball-otteluita livenä, hän loi itselleen The Old Scotchman -radiohahmon ja selosti ottelut otteluraporttien ja äänitehosteiden avulla. Nämä lähetykset olivat kuultavissa McLendonin itsensä perustaman Liberty Broadcasting System -verkon kautta, johon kuului 400 asemaa. 1950-luvun alussa KLIF muutettiin erääksi ensimmäisistä TOP40-asemista ja pian siitä tuli Dallasin kuunnelluin radioasema. 1960-luvun alussa McLendon käynnisti ensimmäisen vain uutisia lähettävän radioaseman, chicagolaisen KABL:n. 1960-luvun alussa hän rahoitti Jack S. Kotschackin perustamaa Radio Nordia, joka oli Ruotsissa ja Lounais-Suomessa kuulunut merirosvoradio. Gordon McLendon nimettiin Radio Hall of Fameen vuonna 1994.
Marco Antônio

Marco Antônio, oikealta nimeltään Marco Antônio Feliciano, (s. 6. helmikuuta 1951 Santos) on entinen brasilialainen jalkapalloilija ja maailmanmestari. Tähän saavutukseen vasen laitapuolustaja ylsi vuoden 1970 MM-kisoissa. Hänet valittiin kahdesti Brasilian vuoden parhaaksi jalkapalloilijaksi. 1 Félix |2 Brito |3 Piazza |4 Carlos Alberto |5 Clodoaldo |6 Marco Antônio |7 Jairzinho |8 Gérson |9 Tostão |10 Pelé |11 Rivelino |12 Ado |13 Roberto |14 Baldocchi |15 Fontana |16 Everaldo |17 Joel |18 Paulo César |19 Edu |20 Dario |21 Zé Maria |22 Leão |Valmentaja Zagallo 1 Leão |2 Luís Pereira |3 Marinho Peres |4 Zé Maria |5 Piazza |6 Marinho Chagas |7 Jairzinho |8 Leivinha |9 César |10 Rivelino |11 Paulo César |12 Renato |13 Valdomiro |14 Nelinho |15 Alfredo |16 Marco Antônio |17 Carpegiani |18 Ademir da Guia |19 Mirandinha |20 Edu |21 Dirceu |22 Valdir Peres |Valmentaja Zagallo
Sinikurkkuara

Äärimmäisen uhanalainen  Ara glaucogularisDabbene, 1921 Sinikurkkuara Wikispeciesissä Sinikurkkuara Commonsissa Sinikurkkuara (Ara glaucogularis, aiemmin Ara caninde) on äärimmäisen uhanalainen Pohjois-Boliviasta peräisin oleva arojen sukuun kuuluva papukaijalintu. Laji on myös suosittu lemmikkilintuna ja sen luonnonvaraisten yksilöiden kauppaa onkin rajoitettu CITES-sopimuksilla. Suomessa lajia ei tavata ollenkaan tai juuri ollenkaan lemmikkinä. Ravintonaan laji käyttää Attalea phalerata -palmun hedelmiä. Kooltaan sinikurkkuara on noin 85 cm. Painoa on keskimäärin 750 g. Sinikurkkuaran selkä, päälaki, kurkku sekä pitkän pyrstön päällihyöhenet ovat väriltään turkoosinsiniset. Vatsan ja pyrstön alaosan höyhenten väritys on keltainen. Lajin silmänympärystät ovat valkeat. Nokka on papukaijoille tyypillisesti suuri ja tukeva. Aikuisen linnun iirikset ovat väriltään keltaiset ja nuoren ruskeat. Sinikurkkuaraa tavataan vain suppealla alueella Benin departementissa Pohjois-Boliviassa
Skaalautumaton verkko

Skaalautumaton verkko (engl. Scale-free network) on verkko, jossa solmujen liitäntöjen lukumäärä noudattaa potenssilakeja. Termiä käyttää Albert-Laszlo Barabási kirjassaan Linkit – verkostojen uusi teoria, joka on julkaistu suomeksi 2002. Skaalautumattoman verkon solmujen liitännät muuttuvat verkon koon muuttuessa, eli verkon koko rakennetta ei voida päätellä osaverkon rakenteen pohjalta. Yksittäinen solmu ei ole alisteinen millekään muulle solmulle. Useimmat käsitteellisesti tärkeät verkot ovat skaalautumattomia. Solmujen liitäntöjen lukumäärän suhteen kellokäyrää noudattavasta satunnaisesta verkosta on esimerkkinä yleisten teiden muodostama verkosto, jossa solmuina toimivien kaupunkeihin tulevien teiden lukumäärä noudattaa normaalijakaumaa. Solmujen liitäntöjen lukumäärän suhteen potenssilakijakaumaa noudattavasta skaalautumattomasta verkosta on esimerkkinä lentokenttien muodostama verkko, jossa lentoliikenne keskittyy pääkentille. Potenssijakauma sallii ääriarvojen esiintymisen, kun taas kellokäyrä suosii keskimääräisiä ilmiöitä. Solmu on verkon perusosa, jonka yhteyttä toiseen solmuun kutsutaan liitännäksi. Kytkeytyjällä tarkoitetaan solmua, jolla on muita solmuja huomattavasti parempi kyky muodostaa liitäntöjä muihin solmuihin. Kytkeytyjä toimii verkossa liikkeelle panevana voimana ja niitä esiintyy kaikissa verkoissa
Efesoslainen koulukunta

Efesoslainen koulukunta on nimitys, jolla viitataan joskus antiikin kreikkalaisen esisokraattisen filosofin Herakleitoksen ajatteluun ja hänestä alkunsa saaneeseen filosofiseen koulukuntaan. Herakleitos vaikutti Efesoksessa, Jooniassa. Virallista Efesoksen koulukuntaa ei koskaan ollut olemassa. Diogenes Laertios kuitenkin mainitsee, että Herakleitoksen ajattelulla oli seuraajia, jotka kutsuivat itseään ”herakleitoslaisiksi”. Muun muassa Platon kuvaa Kratyloksen tämän mukaan nimetyssä dialogissaan tällaiseksi Herakleitoksen seuraajaksi. Herakleitos katsoi, että kaikkeuden perimmäinen olemus ja perusaine oli tuli. Hänen mukaansa oleva on aineellista ja yhtä, mutta toisaalta jatkuvassa muutoksessa. Perusaineksen eli tulen liike oli epäsopuista ja epäharmonista, vaikkakin prosessin lopputuloksena oli harmonia. Tämä muutos eli aineen muuttuminen tilasta toiseen ei tapahtunut sattumalta, vaan ”lain mukaisesti”, tiettyjen rajojen sisällä ja tietyssä ajassa. Tätä lakia Herakleitos kutsui nimellä logos (λόγος). Näin termiä ”efesoslainen koulukunta” voitaisiin käyttää esisokraattisesta kreikkalaisesta ajattelusta, jossa ykseyden ja moneuden ongelma pyrittiin ratkaisemaan tuomalla kaksi ääripäätä yhteen. Sitä lähellä ovat toisaalta Parmenideen ajatus yhdestä ja moneuden sekä muutoksen kieltäminen, ja toisaalta pythagoralainen ajatus moneudesta ja liikkeestä sekä ykseyden kieltäminen
Pluralistinen koulukunta

Pluralistinen koulukunta on nimitys, jota käytetään usein antiikin kreikkalaisen esisokraattisen filosofian koulukunnasta, joka pyrki sovittamaan Parmenideen ajatuksen siitä, ettei muutosta ole olemassa, yhteen sen kanssa, että aistihavaintojen perusteella muutoksen olemassaolo on ilmeistä. Pluralistiseen koulukuntaan voidaan lukea kuuluviksi Anaksagoras, Empedokles ja Arkhelaos. Se ei kuitenkaan ollut mikään virallisesti olemassa ollut tai järjestäytynyt koulukunta.
Kaasukääpiö

Kaasukääpiö tai mini-Neptunus on Neptunusta pienempi planeetta, jolla on ympärillään vetykaasukehä. Kaasukääpiö on yleisnimitys mille tahansa noin 2–10 Maan massaiselle planeetalle, jolla on ympärillään paksu vetykaasukehä. Jos kaasukääpiön sisäinen rakenne muistuttaa huomattavasti Neptunusta, kyseessä on mini-Neptunus. Kaasukääpiö on ikään kuin pieni jättiläisplaneetta. Jättiläisplaneettojen yleisimmät kaasut ovat vety ja helium. Maan tyyppinen planeetta kykenee vetovoimallaan pitämään heliumia, jos sen massa on noin 1,5 Maan massaa ja säde noin 1,25 Maan sädettä. 3,5 Maan massainen supermaapallo kykenisi noin 1,5 Maan säteisenä pitämään vetyä. Kaasukääpiöllä ja mini-Neptunuksella on paksu enimmäkseen vedystä ja heliumista koostuvat kaasukehä. Toisin kuin esimerkiksi supermaapallot, kaasukääpiöt lienevät elinkelvottomia, mutta niillä saattaa olla suuria elinkelpoisia kuita. Kaasukääpiön elinkelvottomuus johtuu hengityskelvottomasta kaasukehästä. Kaasukääpiön sisäinen rakenne on moninainen sisältäen vaihtelevia määriä rautaa, silikaattia, hiiltä, jäätä, vettä tai muuta nestettä kaasukehän kaasujen lisäksi. Tyypillisellä mini-Neptunuksella on luultavasti kaasukehän alla meri (vesi, ammoniakki jne
Arsufin taistelu

7. syyskuuta 1191 Arsuf Ristiretkeläisten voitto Ristiretkeläiset Temppeliherrain ritarikunta Aijubidit Rikhard I LeijonamieliRobert de Sable Saladin 20 000 sotilasta 20 000 sotilasta ~1 000 kuollutta ~7 000 kuollutta Arsufin taistelu oli kolmannella ristiretkellä käyty yhteenotto, jossa Rikhard I Leijonamielen armeija voitti Saladinin joukot. Vallattuaan Akkon vuonna 1191, Rikhardin ja Saladinin joukot kävivät useita taisteluita, joiden tärkein taivoite oli Jerusalemin herruus. Tietäen tarvitsevansa Jaffan sataman haltuunsa ennen hyökkäystä Jerusalemiin, Rikhard marssitti joukkonsa Akkosta rannikkoa pitkin elokuussa 1191. Rikhard järjesti joukkonsa etenemisen ottaen yksityiskohdat huomioon. Ottaen oppia Hattinin taistelun epäonnistumisista, hän tiesi armeijan tärkeimmäksi tarpeeksi vedensaannin ja piti lämpöhalvausta heidän suurimpana uhkanaan. Vaikka hänen joukkonsa joutuivat tiukoille ajan kanssa, Rikhard päätti kuitenkin marssittaa heitä ainoastaan aamuisin ennen päivän kuuminta hetkeä. Rikhard myös piti usein taukoja lähellä vettä. Samalla ristiretkeläisten laivasto purjehti rannikkoa pitkin tarjoten suojaa haavoittuneille ja ruokaa joukoille. Koska vihollinen uhkasi alati, Rikhard piti joukkonsa tiiviissä muodostelmassa kahdessatoista ratsailla olevassa rykmentissä, joista jokaisessa oli sata ritaria. Näitä suojaamaan asetettiin jalkaväki, joka marssi maanpuoleisella alueella laivojen vartioidessa merta. Ristiretkeläiset joutuivat alinomaa Saladinin jousiampujien ja öisin ilmestyneiden lintuhämähäkkien piinaamiksi, mutta Rikhardin johtajuus piti huolen siitä, että järjestys ja kuri säilyi vaikeimpinakin hetkinä
Kevin Schmidt

Kevin Schmidt III (s. 16. elokuuta 1988 Andover Kansas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan Villi tusina -elokuvista. Hän on näytellyt myös sarjoissa Kauniit ja rohkeat, CSI: New York, Ilman johtolankaa, Monk ja Num3rot. Hänellä on kaksi veljeä Kenneth ja Kendall Schmidt, jotka ovat myös näyttelijöitä. Schmidt ohjaa musiikkidokumentin teinitähti Alyson Stonerista. Dokumentti sai ensi-iltansa vuoden 2008 lopussa. Kevin Schmidt Imdb:ssä
Mäntämoottori

Mäntämoottori on polttomoottori, jossa polttoaineen sisältämä kemiallinen energia muutetaan lämpö- ja liike-energiaksi sylinterissä liikkuvien mäntien avulla. Polttoaine syötetään sylinteriin, jossa edestakaisin liikkuva mäntä moottorityypistä riippuen vuoroin imee tuoreen polttoaine-ilmaseoksen sylinteriin, ja toiseen suuntaan liikkuessaan puristaa seoksen kasaan tai poistaa pakokaasut. Toimintaperiaate vaihtelee hieman riippuen siitä onko kyse kaksitahti- vai nelitahtimoottorista. Mäntä tai männät on kiertokankien välityksellä laakeroitu kampiakseliin. Suoraruiskutteisessa nelitahtisessa bensiini- tai dieselmoottorissa männän liike imutahdin aikana täyttää sylinterin pelkällä ilmalla ja polttoaine ruiskutetaan sylinteriin suuttimilla. Ahdetussa mäntämoottorissa pakokaasujen hukkaenergiasta tai hihnan välityksellä moottorista voimansa saava ahdin puristaa ilmaa sylintereihin. Tällöin palotapahtumaan saadaan suurempi ilmamäärä kuin minkä mäntä yksinään kykenisi imemään. Tämä parantaa moottorin hyötysuhdetta.
Hiiliplaneetta

Hiiliplaneetta (timanttiplaneetta, karbidiplaneetta) on planeetta, jollaisia arvellaan voivan syntyä, kun hiilipitoisia meteoroideja ja asteroideja törmää toisiinsa. Normaalit Maan tyyppiset kiviplaneetat koostuvat lähinnä raudasta ja piin ja hapen yhdisteistä eli silikaateista. Uskotaan, että hiiliplaneetalla on nikkelirautaydin, mutta paksu timanttikerros pinnan alla, ja pinnalla kalliona grafiittia. Pinnalla voi olla hiilivetyjä ja häkää eli hiilimonoksidia. Hiiliplaneetan pinnalla saattaa olla elämää, mutta se ei pohjautune niin paljon happeen kuin Maassa. Marc Kuchnerin mukaan hiiliplaneettoja voisi syntyä materiasta, jossa on runsaasti hiiltä ja vähän happea. Tällöin oksideja, vettä ja vastaavia yhdisteitä syntyy vähän. Hiiliplaneettojen esiintyminen saattaa olla todennäköisempää lähellä galaksien keskustoja, missä on enemmän hiilipitoisia tähtiä. Toistaiseksi hiiliplaneettoja ei ole havaittu. On epäilty pulsarin PSR 1257+12 planeettojen olevan hiiliplaneettoja, mutta varmaa tämä ei ole.
Jaffan taistelu

1192 Jaffa Ristiretkeläisten voitto Ristiretkeläiset Aijubidit Rikhard I Leijonamieli Saladin 80 ritaria ja Jaffan puolustajat54 ritaria ja 2 000 genovalaista varsijousimiestä 7 000 ratsusotilasta Ei tiedossa Ei tiedossa Jaffan taistelu oli kolmannella ristiretkellä käyty taistelu, jossa Saladinin ja Rikhard I Leijonamielen joukot kohtasivat Jaffan kaupungissa. Se oli ristiretken viimeinen taistelu ja sen päätteeksi Saladin ja kuningas Rikhard solmivat rauhansopimuksen. Vaikka ristiretkeläiset eivät koskaan saaneet Jerusalemia haltuunsa, kristityt pyhiinvaeltajat saivat luvan astua kaupunkiin ja lisäksi ristiretkeläiset palauttivat haltuunsa suuren maa-alueen Beirutista Jaffaan. 7. syyskuuta 1191, heti Arsufin taistelun jälkeen, ristiretkeläisten armeija jatkoi etenemistään Jaffaan, jonka he saivat haltuunsa. He päättivät tehdä Jaffasta hyökkäystensä tukikohdan, armeijan suunnitellessa Jerusalemin takaisinvaltaamista. Talvella hyökkäykset kuitenkin hylättiin ja Rikhard alkoi käydä satunnaisia neuvotteluita Saladinin kanssa, mutta ne eivät johtaneet mihinkään. Keväällä 1192 neuvotteluita jatkettiin yhä ja tuolloin Rikhard sai huolestuttavia uutisia veljensä Juhanan toiminnasta. Kun kesä lähestyi, Rikhard päätti palata pian Englantiin turvatakseen asemansa siellä. 5. heinäkuuta 1192, Rikhard aloitti perääntymisensä Pyhältä maalta, ymmärrettyään ettei Jerusalemin valloitus onnistuisi. Melkein välittömästi Rikhardin peräännyttyä, Saladinin joukot piirittivät Jaffan
Doksografia

Doksografia (kreikkaa: δόξα, doksa, 'mielipide', 'näkökulma'; γράφειν, grafein, 'kirjoittaa', 'kuvata') on termi, jota käytetään erityisesti klassisen ajan historioitsijoiden ja filosofien teoksista, jotka kuvaavat edeltäneiden filosofien ja tieteilijöiden ajatuksia. Termin doksografia on kehittänyt saksalainen klassisen kirjallisuuden tutkija Hermann Alexander Diels. Se esiintyy hänen teoksessaan Doxographi Graeci (1879) latinankielisenä uudissanana. Teos sisälsi koko tunnetun doksografisen aineiston antiikin ajalta. Myöhemmin sanaa alettiin käyttää myös yleisemmin antiikin kirjoittajien näkemyksiä koskevista yleiskatsauksista. Suuri osa varhaisemmista filosofisista teoksista on kadonnut historian saatossa. Rajallinen tietomme näistä kadonneista teoksista on usein peräisin myöhempien filosofien, kommentaattorien ja elämäkertakirjailijoiden kirjoittamista doksografioista. Myös sellaisten filosofien kuten Platon ja Aristoteles voidaan nähdä toimineen doksografeina, koska heidän edeltäjiensä ajatuksista kirjoittamat kommentit kertovat samalla epäsuorasti siitä, minkälaisia ajatuksia näillä edeltäjillä oli. Esimerkiksi suuri osa siitä mitä tiedämme Anaksagoraan ajattelusta on peräisin Platonin teoksesta Sokrateen puolustuspuhe. Aristoteles oli ensimmäinen filosofi, joka esitti tiedon kehittyvän historiallisena prosessina. Hän esittää usein omissa teoksissaan huomioita edeltäjiensä ajatuksista ja vastaa niihin. Aristoteleelta erityisen merkittävä on teoksen Metafysiikka alkuosa
Eteläinen baptistikonventio

Eteläinen baptistikonventio (engl. Southern Baptist Convention, lyh. SBC) on vuonna 1845 perustettu Yhdysvaltain ja maailman suurin baptistinen kirkkokunta. SBC:hen kuuluu yli 13 miljoonaa jäsentä ja yli 47 000 seurakuntaa kaikissa Yhdysvaltain osavaltioissa. Eteläinen baptistikonventio on Yhdysvaltain suurin protestanttinen kirkkokunta ja maan toiseksi suurin kristillinen kirkkokunta Katolisen kirkon jälkeen. Eteläinen baptistikonventio on erityisen näkyvä maan eteläisissä osavaltioissa. Eteläinen baptistikonventio järjestäytyi Georgian Augustassa vuonna 1845. 1900-luvun loppupuolella kirkkokunnasta on tullut yksi Pohjois-Amerikan etnisesti monimuotoisimmista protestanttisista kirkkokunnista. Baptistikonvention päätoimipaikka on Nashvillessä, Tennesseessä. Eteläisten baptistien suuri enemmistö noudattaa kristinuskon klassisia periaatteita, joihin lukeutuvat usko Pyhään kolminaisuuteen, Jeesuksen Kristuksen jumaluuteen ja ihmistyyteen, pelastukseen armosta uskon kautta sekä Raamatun täydelliseen inspiraatioon ja täyteen auktoriteettiin. Sitoutuminen Raamatun auktoriteettiin on ollut baptististen kirkkokuntien tunnusomainen merkki viimeisten 400 vuoden aikana. Usko Raamatun auktoriteettiin on vaikuttanut suuresti moniin SBC:n opetuksiin ja käytänteihin
Demetrios I (patriarkka)

Demetrios Papadopoulos eli Demetrios I (8. syyskuuta 1914 Konstantinopoli, Osmanien valtakunta – 2. lokakuuta 1991 Fener, Istanbul, Turkki) oli ortodoksijohtaja, joka toimi Konstantinopolin ekumeenisena patriarkkana vuodesta 1972 kuolemaansa. Ennen valintaansa tähän tehtävään hän oli toiminut Imbrosin metropoliittapiispana. Häntä edelsi Athenagoras I ja seurasi Bartolomeos I. Demetriosta pidettiin konservatiivisessa kirkossa lievästi liberaalina. Hän vieraili Neuvostoliitossa vuonna 1987, ensimmäisenä Konstantinopolin patriarkkana lähes 400 vuoteen, ja Yhdysvalloissa vuonna 1990. Hän kävi Vatikaanissa ja tapasi paavin.
Rocky (soundtrack)

Rocky I on Rocky-elokuvan soundtrack-albumi. Albumin kaikki kappaleet sävelsi ja sanoitti Bill Conti, joka myös tuotti albumin elokuvan ohjaajan, päänäyttelijän ja käsikirjoittajan Sylvester Stallonen kanssa. Kappaleet esittää Rocky Orchestra. Soundtrack julkaistiin vuonna 1977, mutta elokuva oli julkaistu jo vuonna 1976. Soundtrack sai jatkoa vuonna 1980 Rocky II -soundtrackilla. Kahden ensimmäisen Rocky-elokuvan soundtrackit olivat suureksi osaksi pelkkiä instrumentaalilevyjä, kunnes vuonna 1983 Tiikerinsilmä – Rocky III -elokuvan soundtrackilta löytyi myös rock-kappaleita, kuten Survivor-yhtyeen hitti ”Eye of the Tiger”.
Weserjoen taistelu

16 jaa. Idistaviso, lähellä Weserjokea Rooman voitto Rooman valtakunta Germaaniheimot Germanicus Arminius 8 legioonaa,2 pretoriaanikaartin kohorttiaja apujoukkojen ratsu- ja jalkaväkeä tuntematon, suuri määrä germaanisotureita pienet erittäin suuret Weserjoen taistelu, joskus myös Idistavison taistelu, käytiin roomalaisen sotapäällikkö Germanicuksen joukkojen ja germaanijohtaja Arminiuksen välillä vuonna 16 jaa. Taistelupaikka sijaitsi Weserjoen itäpuolella Idistaviso nimisessä paikassa nykyisen Saksan alueella. Taistelussa roomalaiset onnistuivat hyödyntämään tasaisen maaston ja paremman koulutuksensa ja varustuksensa etua ja lyömään germaanien armeijan. Taistelun jälkeen roomalaiset voittivat vielä toisen germaaniarmeijan, ennen kuin palasivat takaisin talvileireihinsä Reinin länsipuolelle.
Hajar al hubla

Hajar al-hubla tai Hajar el-hibla (lähteestä riippuen) on suuri rakennusmateriaaliksi työstetty kivi eli monoliitti Baalbekissä Libanonissa. Paikallisen tarun mukaan se on nimetty raskaana olevan naisen mukaan. Kiven ulkomitat ovat noin 20,31 – 20,76 × 4,14–5,29 × 4,21–4,32 metriä ja tiheys arviolta 2,6–2,8 g/cm³. Kiven arvioidaan painavan noin 1 000 tonnia. Se on painavin tunnettu yksittäinen rakennuskappale. Vertailun vuoksi Kheopsin pyramidin kivet painavat keskimäärin 2,5–15 tonnia. Monoliitista oli tarkoitus tulla läheisen Baalbekin temppelialueella sijaitsevan roomalaisaikaisen Jupiterin temppelin laajennuksen perustusten osa. Se on vastaavanlainen kuin kolme temppelissä jo olevaa perustusten kiveä.
Samavesam of Telugu Baptist Churches

Samavesam of Telugu Baptist Churches on ryhmä kirkkoja Etelä-Intiassa. Sillä on noin puoli miljoonaa jäsentä. Se käyttää telugun kieltä. Se kuuluu baptistien maailmanliittoon.
Kastemalja

Kastemalja on kirkkojen sisustukseen kuuluva astia, jota käytetään kasteessa. Kastemalja voi olla osa kirkon kuorin kalusteita, kiinteä kivi- tai puujalusteinen, usein taiteellisesti valmistettu malja. Varhaisimmat tiedot lapsikasteesta kirkon historiassa ovat 200-luvulta, ja siitä tuli vähitellen tärkein kastetapa. 500-luvulla lasten kastaminen tuli pakolliseksi ja siten siitä tuli yleisin kasteen muoto. Lasten, oikeastaan vauvojen kastamiseen alkoi jo varhain vakiintua suurikokoinen jalallinen kasteastia, funtti (lat. fons – lähde). Kastemalja on kirkkorakennuksen keskeisimpiä kohtia. Kastemalja, funtti, joka useimmiten oli kivestä, muistuttaa muodoltaan ehtoolliskalkkia; siinä oli leveä jalusta, sen yläpuolella varsi, jonka keskellä on paksunnos, nodus ja ylinnä on varsinainen allas- tai metalliosa, cuppa  Keskiajalla kastemalja sijaitsi usein erityisessä kastekappelissa, babtisteriossa, joka oli usein kahdeksankulmainen rakennennus. Kastemalja voi olla muodoltaan pyöreä, mutta sekin saattaa olla myös kahdeksankulmainen. Silloin sen muoto viittaa Raamatun kertomukseen Nooan arkista, jonka turvin kahdeksan ihmistä pelastui vedenpaisumuksesta (1. Mooseksen kirja 7. luku)
Vesioinas

Vesioinas (myös oinaspumppu) on Joseph Michel Montgolfierin vuonna 1796 keksimä vesipumppu, joka saa käyttövoimansa virtaavan veden liike-energiasta. Pumpussa on vain kaksi liikkuvaa osaa, painolla tai jousella avautuva hukkaventtiili (4) ja takaiskuventtiili (5). Pumppu voi nostaa vettä 20 kertaa läpivirtaavan veden putouskorkeutta korkeammalle. Vesioinas-nimessä yhdyssanan jälkimmäinen puoli on suora suomennos Montgolfierin laitteelleen antamasta nimestä "le belier hydraulique", "hydraulinen oinas". 1. Virtaavan veden tuloputki 2. Läpivirtaavan veden poistoputki 3. Paineveden nousuputki (tuottoputki) 4. Hukkaventtiili jossa paino 5. Takaiskuventtiili 6. Painetankki Alla kerrottu tapahtumasarja toistuu jatkuvasti: Käynnissä oleva vesioinas pitää jatkuvaa hakkaavaa ääntä ja purskauttaa joka iskulla vettä myös ulos venttiilistään. Vesioinasta käytetään, kun halutaan nostaa pieniä vesimääriä suureen korkeuteen ja matalapaineista vettä on runsaasti saatavissa
Kaskadihäiriö

Kaskadihäiriö (engl. Cascading failure) on skaalautumattoman verkon virhetilanne, jossa solmun toiminnan häiriö vaikuttaa sen viereisten solmujen toimintaan. Esimerkiksi Internetin reitittimen joutuminen epäkuntoon johtaa sen liikenteen siirtymisen viereisten reitittimien välitettäväksi, jolloin nämä voivat joutua palvelunestohyökkäystä vastaavaan tilanteeseen. Lisääntynyt kuormitus voi siirtyä näihin reitittimiin liitettyihin toisiin reitittimiin ja näistä yhä edelleen. Kaskadihäiriö voi esiintyä esimerkiksi yhteiskunnallisessa, taloudellisessa, sosiaalisessa, organisaation, biologisessa tai teknisessä verkoissa.