nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Metodin esitys

Metodin esitys on René Descartesin vuonna 1637 julkaisema filosofinen ja matemaattinen tutkielma. Sen koko nimi on Esitys metodista jolla ohjataan järkeä oikein ja etsitään totuutta tieteissä, ranskaksi Discours de la méthode pour bien conduire sa raison, et chercher la verité dans les sciences. Teos on yksi kartesiolaisen tietoteorian perustavista teoksista. Metodin esitys tunnetaan parhaiten Descartesin kuuluisimman lausuman ”cogito ergo sum”, ”ajattelen, siis olen”, lähteenä. Sen lisäksi se sisältää Descartesin ensimmäisen esityksen kartesiolaisesta koordinaattijärjestelmästä. Teos on ollut merkittävä luonnontieteiden kehityksen kannalta. Teoksen kautta tieteellisen skeptisyyden ajatus, jota antiikin aikana olivat kannattaneet muun muassa Sekstos Empeirikos ja muut skeptikot, heräsi uudelleen henkiin ja muuttui totuuden etsinnän menetelmäksi, jonka Descartes katsoi olevan kiistämätön. Descartes aloitti ajattelunsa epäilemällä kaikkea voidakseen tarkastella maailmaa uudesta, puhtaasta näkökulmasta ilman ennakko-oletuksia. Teos julkaistiin alun perin Leidenissä ranskaksi yhdessä Descartesin teosten Optiikka, Meteorologia ja Geometria (Dioptrique, Météores e Géométrie) kanssa. Tämä kokoelma oli Descartesin ensimmäinen julkaistu teos. Myöhemmin teos käännettiin latinaksi ja julkaistiin vuonna 1656 Amsterdamissa. Kirja on jaettu kuuteen osaan: Ensimmäisessä osassa Descartes tarkastelee tieteitä yleisesti
Delawaret

Delawaret ovat Pohjois-Amerikan alkuperäisasukkaita, jotka kansoittivat eurooppalaisten siirtolaisten saapumisen aikoihin nykyisen Pennsylvanian, osan Delawarea, sekä New Jerseyn ja New Yorkin itäosat. 1600-luvun alkupuolella heitä on arveltu olleen yli 20 000 henkeä. He kuuluivat laajaan algonkinien kieliperheeseen ja jakaantuivat murteensa ja maantieteellisen sijaintinsa perusteella kolmeen erilliseen ryhmään, jotka olivat munsee, unami ja unalactigo. Delawarein oma alkuperäinen nimi oli lenape (todelliset ihmiset) ja heidän kansansa koostui kymmenistä pienistä heimoista. Nimi delaware juonsi alkunsa lordi De la Warren mukaan, joka oli Virginian toinen kuvernööri. Euroopan suurvallat Englanti, Ranska, Hollanti ja Ruotsi rakensivat siirtokuntiaan delawarien asuttamille alueille ja niiden ympärille. Hollannin siirtokunnan kuvernööri Peter Minuit osti eräältä delawarein heimolta Manhattanin 1626. Paikalle perustettiin Uusi Amsterdam, josta myöhemmin tuli New Yorkin kaupunki. Kulkutaudit sekä monet sodat muita intiaaneja ja eurooppalaisia vastaan vähensivät delawarien lukumääriä ja pienensivät heidän asuma-alueitaan 1600-luvulta lähtien. Seuraavan vuosisadan alussa delawaret kulkeutuivat eri suuntiin mannerta, suuremman osan siirtyessä asteittain nykyisen Ohion alueelle. 1800-luvun aikana Yhdysvallat siirsi Kansasiin ja Texasin asettuneet delawaret Oklahomaan. Muualle kulkeutuneiden ryhmien jälkeläiset asuvat hajallaan ympäri Yhdysvaltoja ja Kanadaa
Volodymyr Klytško

Semipalatinsk, Volodymyr Volodymyrovytš Klytško (ukr. Володимир Володимирович Кличко, kansainvälisesti muodossa Wladimir Klitschko), (s. 25. maaliskuuta 1976) on ukrainalainen entinen raskaansarjan nyrkkeilijä, olympiavoittaja ja raskaansarjan WBC-liiton entisen maailmanmestarin Vitali Klytškon pikkuveli. Hän on entinen WBA-, WBO-, IBF- ja IBO -nyrkkeilyliittojen sekä The Ring -nyrkkeilylehden maailmanmestari. Oikeasta suorastaan tunnettu Volodymyr Klytško voitti superraskaan sarjan (yli 91 kg) olympiakultaa vuoden 1996 Atlantan kisoissa. Loppuottelussa kukistui tongalainen Paea Wolfgramm. Klitschkon tunnusmerkkejä olivat hänen hurja lyöntivoimansa ja kokoiselleen nyrkkeilijälle ennennäkemätön nopeus. Olympiavoittonsa jälkeen Klytško ryhtyi ammattilaiseksi. Ensimmäisessä ammattilaisottelussaan 16. marraskuuta hän tyrmäsi Fabian Mezan ensimmäisessä erässä. Voitettuaan 16 ottelua, joista kaikki ennen täyttä aikaa, Klytško tyrmäsi helmikuussa 1998 WBC-liiton International-mestaruusottelussa (kyseessä ei siis ollut silloin vielä MM-titteli) Marcus McIntyren
Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta, alaotsikoltaan jossa todistetaan Jumalan olemassaolo ja sielun kuolemattomuus, on René Descartesin kirjoittama filosofinen, metafysiikkaa käsittelevä tutkielma. Se julkaistiin vuonna 1641 latinaksi nimellä Meditationes de prima philosophia, in qua Dei existentia et animae immortalitas demonstratur ja vuonna 1647 ranskaksi nimellä Méditations Metaphysiques, minkä vuoksi se tunnetaan myös nimellä Metafyysisiä mietiskelyjä. Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta koostuu kuudesta "meditaatiosta" eli mietiskelystä, joissa Descartes hylkää ensin kaiken uskon asioihin jotka eivät ole täydellisen varmoja ja pyrkii sitten esittämään, mitä voidaan tietää varmuudella. Teos muodostaa Descartesin metafyysisen järjestelmän tarkimman esityksen ja hänen aiemmin teoksessaan Metodin esitys (1637) esittämänsä filosofisen järjestelmän laajennoksen. Descartesin metafysiikkaa on esitetty myös teoksessa Filosofian periaatteet (1644), jonka hän tarkoitti filosofian opaskirjaksi. Teosta lukiessa on tärkeää huomata, että Descartes pyrkii johdattamaan lukijansa tietyn ajatteluketjun läpi vaiheittaisesti. Hän aloittaa täydellisestä skeptisismistä ja pyrkii tarjoamaan siihen ratkaisun eli löytämään jotain varmaa, jota ei voi epäillä. Siksi häntä ei tulisi lukea niin, että hän esittää eri osissa ristiriitaisia näkemyksiä, epäillen ensin jotain, jota pitää myöhemmin varmana. Teosta lukiessa esitettyjen argumenttien järjestys on merkityksellinen. Teoksen rakenne viittaa uskonnolliseen mietiskelyyn ja hengellisiin harjoituksiin. Siinä annetaan ymmärtää, että Descartes on käyttänyt jokaiseen mietiskelyyn yhden päivän. Descartes suunnitteli tärkeintä teostaan vuosien ajan
Varisvesi

Varisvesi on Vuoksen vesistöön ja Kallaveden reittiin kuuluva järvi Heinävedellä ja Leppävirralla Etelä-Savossa. Se ja Suvasvesi muodostavat Heinäveden reitin alkupisteen. Varisvesi saa vetensä pääasiassa Juojärven reitin vesistöistä sekä osittain myös Suvasvedeltä ja Kallavedeltä. Järvellä kulkee Karvion kanavan kautta laivaväylä Suvasvedeltä Heinäveden reitin pääjärveen Kermajärveen. Kanavan vieressä on myös suosittu Karvion kalastuskoski. Laivaväylä järveltä pohjoiseen Juojärveen kulkee Varistaipaleen ja Taivallahden kanavien kautta. Varisvesi on Kallaveden pinnan tasolla eli korkeus merenpinnasta on 81,6 metriä ja on itäisin osa Iso-Kallaa. Varisveden pinta-ala on 783,81 hehtaaria.
Tulkinnasta

Tulkinnasta (m.kreik. Περὶ ἑρμηνείας, Peri hermēneias; lat. De interpretatione tai De elocutione oratoria) on Aristoteleen logiikan alan Organon-kokoelmaan kuuluva teos, joka käsittelee väitelauseiden ominaisuuksia ja loogista muotoa. Organon (”Väline”) on kokoelma Aristoteleen logiikkaa ja metodiikkaa koskevia kirjoituksia. Sen nimitys tulee siitä, että sen osa-alueiden hallitsemisen katsotaan antavan filosofille tarvittavat ajattelun välineet kaikkien muiden asioiden käsittelyyn, sekä tieteessä että yleensäkin kaikessa järkevässä ajattelussa ja väittelyissä. Se sisältää Tulkinnasta-teoksen lisäksi viisi muuta teosta. Organoniin luetuista teoksista Tulkinnasta kuuluu Aristoteleen varhaisimpiin teoksiin. Nykyään hermeneutiikka merkitsee filosofista tekstien tulkintaa tai esimerkiksi Raamatun tulkintaa. Tulkinnasta-teoksen nimessä kreikan sanan hermēneuein voisi suomentaa myös toisin, jolloin teoksen nimi voisi olla esimerkiksi ”Väittämistä”. Varhaisella keskiajalla aina 1100-luvulle saakka Tulkinnasta oli teoksen Kategoriat ohella ainoa Aristoteleen teos, joka oli tunnettu latinankielisessä lännessä, kunnes muut Aristoteleen teokset käännettiin kreikasta latinaksi. Näin teoksen historiallinen vaikutus on ollut monia muita Aristoteleen teoksia suurempi
Ensimmäinen analytiikka

Ensimmäinen analytiikka (m.kreik. Ἀναλυτικὰ πρότερα, Analytika protera; lat. Analytica priora) on Aristoteleen logiikan alan Organon-kokoelmaan kuuluva teos, joka käsittelee syllogistista logiikkaa. Organon (”Väline”) on kokoelma Aristoteleen logiikkaa ja metodiikkaa koskevia kirjoituksia. Sen nimitys tulee siitä, että sen osa-alueiden hallitsemisen katsotaan antavan filosofille tarvittavat ajattelun välineet kaikkien muiden asioiden käsittelyyn, sekä tieteessä että yleensäkin kaikessa järkevässä ajattelussa ja väittelyissä. Se sisältää Ensimmäisen analytiikan lisäksi viisi muuta teosta. Organonin teoksista Topiikka, Ensimmäinen analytiikka ja Toinen analytiikka liittyvät läheisesti toisiinsa ja viittaavat toisiinsa usein. Aristoteles itse luki Ensimmäisen ja Toisen analytiikan yhdeksi teokseksi nimellä Analytiikat. Ne ovat kummatkin länsimaisen logiikan ja tieteenfilosofian perusklassikoita. Ensimmäinen analytiikka vaikuttaa kirjoitetun Topiikan jälkeen. Simo Knuuttilan mukaan Aristoteleelle vaikuttaa kehittyneen Topiikan kirjoittamisen jälkeen uudenlainen näkemys yleisestä dialektisesta menetelmästä, joka voidaan yleistää formaaliksi logiikaksi
Topiikka

Topiikka (m.kreik. Τοπικά, Topika; lat. Topica) on Aristoteleen logiikan alan Organon-kokoelmaan kuuluva teos, joka sisältää Aristoteleen dialektiikan teorian. Organon (”Väline”) on kokoelma Aristoteleen logiikkaa ja metodiikkaa koskevia kirjoituksia. Sen nimitys tulee siitä, että sen osa-alueiden hallitsemisen katsotaan antavan filosofille tarvittavat ajattelun välineet kaikkien muiden asioiden käsittelyyn, sekä tieteessä että yleensäkin kaikessa järkevässä ajattelussa ja väittelyissä. Se sisältää Topiikan lisäksi viisi muuta teosta. Organonin teoksista Topiikka, Ensimmäinen analytiikka ja Toinen analytiikka liittyvät läheisesti toisiinsa ja viittaavat toisiinsa usein. Topiikka liittyy läheisesti yhteen myös teoksen Sofistiset kumoamiset kanssa, ja Sofistiset kumoamiset voidaan nähdä Topiikan eräänlaisena lisäyksenä. Muihin Organonin teoksiin verrattuna nämä kaksi teosta ovat luonteeltaan käytännöllisempiä. Niiden voidaan nähdä jatkavan Platonin Akatemiassa alkanutta dialektiikan tutkimusta. Organonin ulkopuolisista Aristoteleen teoksista Retoriikka on monin osin riippuvainen Topiikassa esitetyistä näkemyksistä
Nancy Cartwright

Nancy Campbell Cartwright (s. 25. lokakuuta 1957 Kettering, Ohio) on yhdysvaltalainen Emmy-palkittu ääninäyttelijä. Cartwright tunnetaan erityisesti Simpsonit-animaatiosarjan Bart Simpsonin äänenä. Cartwright syntyi Ohiossa Miriam ja Frank Cartwrightille. Valmistuttuaan Kettering Fairmontin high schoolista Nancy siirtyi opiskelemaan Ohion yliopistoon ennen siirtymistään UCLA:han, jossa hän suoritti teatterialan tutkinnon. Omien sanojensa mukaan hän ei halunnut esiintyä kameran edessä vaan työskennellä ääninäyttelijöiden tavoin näkymättömänä ja hakeutui siksi ääninäyttelijäveteraani Daws Butlerin oppiin. Cartwright teki ensimmäisiä äänirooleja animaatioihin vuonna 1980, jolloin hän oli Riku Rikkaan tyttöystävän Glorian äänenä Riku Rikkaan omassa piirrossarjassa. Cartwright oli muun muassa Gustyn äänenä My Little Pony and Friendsissä ja teki sivuääniä Alvin ja pikkuoravat -piirrettyyn. Samoihin aikoihin Simpsonien ääniä haettiin ja Nancy lähti koe-esiintymiseen. Aluksi häntä kaavailtiin Lisan rooliin, mutta nähtyään Bartin kuvan hän oitis halusi "näytellä" Bartia. Sittemmin Cartwrightista on tullut ehkä Yhdysvaltojen ja Ison-Britannian suosituin ääni
Heinäveden historia

Heinäveden kunta (Pohjois-Karjala, Itä-Suomen lääni) perustettiin vuonna 1869. Asutusta alueella on ollut jo kivikaudella, josta kertovat myös alueelta löytyneet kalliomaalaukset. Pysyvän asutuksen alue on saanut myöhemmin. Asutus kasvoi kovasti 1700-luvun lopulla ja 1800-luvun alussa, ja siitä hillitymmin pitkälle 1900-luvun lopulle. Sittemmin asukasluku on kääntynyt laskuun. Heinäveden reitti kanavoitiin Suvasvedestä Kermajärvelle ja Joutenveteen 1895-1906 ja Juojärvelle 1911–1916. Töissä meni siis noin 20 vuotta. Heinäveden reitillä on myös pitkät perinteet matkustajaliikenteessä ja tukinuitossa. Tiestön lisäännyttyä 1950-luvulla myös matkustajaliikenteen määrän tarve laski, jolloin reitti siirtyi kuljettamaan enimmäkseen turisteja. Nykyään Heinäveden reitti on Suomen suosituimpia vesireittejä. Heinäveden seurakunta perustettiin Rantasalmen rukoushuonekuntana 1744. Vuonna 1748 rakennettiin seurakunnan ensimmäinen kirkko, puinen kappeli
Vuoden 1905 suurlakko

Suurlakko oli Venäjän keisarikunnassa ja sen hallintaan kuuluneessa Suomen suuriruhtinaskunnassa loka–marraskuussa 1905 tapahtunut laaja, vallankumouksellinen yleislakko. Suomessa tapahtuma oli suomalaisten yhteinen kansannousu Venäjän keisarikuntaa vastaan ja samalla osa 1900-luvun alussa suomalaisten kesken käytyä sisäpoliittista valtataistelua. Suurlakko johti ensimmäisen venäläistämiskauden päättymiseen ja sääty-yhteiskunnan muuttumiseen parlamentaarisen kansalaisyhteiskunnan suuntaan. Viimeksi mainitun suhteen toteutuivat yleinen ja yhtäläinen äänioikeus sekä kansanedustuslaitoksen eli eduskunnan perustaminen Suomeen. Korkein poliittinen valta jäi kuitenkin Venäjän keisarin ja keskushallinnon haltuun. Tärkein tekijä suurlakon taustalla oli Venäjän tappio Venäjän–Japanin sodassa vuosina 1904–1905. Häviön syntipukiksi joutui Venäjän keisarikunnan itsevaltias hallintotapa. Tsaarin arvovallan heikkeneminen käynnisti Venäjällä voimakkaita levottomuuksia ja kumouksellista liikehdintää, jotka tähtäsivät autoritaarisen hallinnon muuttamiseen demokraattisempaan suuntaan. Levottomuudet alkoivat Pietarin verisunnuntaina 22. tammikuuta 1905, ja ne huipentuivat koko maan kattavaan yleislakkoon lokakuussa 1905. Keisari Nikolai II myöntyi nopeasti 30. lokakuuta antamallaan lokakuun manifestilla perustuslailliseen monarkiaan siirtymiseen ja lakiasäätävän duuman perustamiseen Venäjälle
Metsäntutkimuslaitos

Metsäntutkimuslaitos eli Metla oli maa- ja metsätalousministeriön alainen valtion tutkimuslaitos, joka kehitti ratkaisuja metsien hoitoa, käyttöä, tuotteita, palveluja ja aineettomia arvoja koskeviin kysymyksiin. Metla perustettiin vuonna 1917. Metla sulautui 1. tammikuuta 2015 osaksi Luonnonvarakeskusta (Luke), joka muodostettiin yhdistämällä Metlan lisäksi Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT, Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitos RKTL sekä Maa- ja metsätalousministeriön tietopalvelukeskus Tiken tilastotuotanto. Laki metsäntutkimuslaitoksesta määräsi Metlan tehtäväksi metsien taloudellisesti, ekologisesti ja sosiaalisesti kestävän hoidon ja käytön edistämisen tutkimuksen keinoin.  Metla teki pääosin soveltavaa tutkimusta. Tutkimuskohteet liittyivät muun muassa puun tuottamiseen ja metsien muuhun käyttöön, metsäenergiaan, metsien vaikutukseen taa, vastasi valtakunnan metsien inventoinnista (VMI) ja valvoi puutavaran mittausta.  Metla vastaa käytännön metsänjalostustoiminnasta sekä kansallisesta kasvigeenivaraohjelmasta metsäpuiden osalta.  Metlalla oli myös oma kirjasto ja laboratoriotoimintaa. Laki metsäntutkimuslaitoksesta (3.12.1999/1114) kumottiin ja 1
Färsaarten jalkapallomaajoukkue

Islanti 1 - 0 Färsaaret (Akranes, Islanti; 24. elokuuta, 1988) Färsaaret 3 - 0 San Marino (Toftir, Färsaaret; 25. toukokuuta, 1995) Gibraltar 1 - 4 Färsaaret (Gibraltar; 1. maaliskuuta, 2014) Jugoslavia 7 - 0 Färsaaret (Belgrad, Jugoslavia; 16. toukokuuta, 1991) Romania 7 - 0 Färsaaret (Bukarest, Romania; 6. toukokuuta, 1992) Färsaaret 0 - 7 Norja (Toftir, Färsaaret; 11. elokuuta, 1993) Färsaaret 1 - 8 Jugoslavia (Toftir, Färsaaret; 6. lokakuuta, 1996) Färsaarten jalkapallomaajoukkue (fääriksi Føroyska fótbóltsmanslandsliðið) edustaa Tanskalle kuuluvaa itsehallintoaluetta Färsaaria kansainvälisissä jalkapallon maajoukkuekilpailuissa. Se on Yhdistyneen kuningaskunnan neljän osan (Englanti, Skotlanti, Wales ja Pohjois-Irlanti) sekä Gibraltarin ohella ainoa UEFAn jäsenenä ja Yhdistyneen kuningaskunnan osien kanssa ainoa FIFAn jäsenenä oleva maajoukkue Euroopassa, jonka edustama alue ei ole itsenäinen valtio. Färsaaret ei ole koskaan selviytynyt arvokisojen lopputurnaukseen. Vaikka joukkue on ollut olemassa vuodesta 1930 lähtien, eivät FIFA eikä Färsaarten jalkapalloliitto laske kuin vuodesta 1988 lähtien pelatut ottelut virallisiksi. Island Gamesin jalkapalloturnauksen Färsaaret on voittanut 1989 ja 1991
Miloš Zeman

Miloš Zeman (s. 28. syyskuuta 1944 Kolín) on tšekkiläinen poliitikko, joka toimi vuosina 2013–2023 Tšekin presidenttinä. Hän oli sosiaalidemokraattisen puolueen (ČSSD) johtaja 1993–2001. Hän oli alahuoneen puhemies 1996–1998 ja pääministeri 1998–2002. Zeman nosti ennen heikon ČSSD:n 30 prosentin ääniosuuteen. Zeman on taustaltaan taloustieteilijä. Prahan kevään jälkeissä "normalisoinnissa" hänet erotettiin kommunistipuolueesta, minkä jälkeen hänen oli vaikea saada töitä. Vuodesta 1989 hän oli Václav Klausin johtaman Kansalaisfoorumin edustaja ja vuodesta 1990 parlamentin jäsen. Kansalaisfoorumi hajosi huhtikuussa 1991, jonka jälkeen Zeman liittyi sosiaalidemokraattiseen puolueeseen, jonka johtajaksi hän nousi helmikuussa 1993. Vuoden 1992 vaaleissa ČSSD sai kuusi prosenttia äänistä, mutta jo vuoden 1996 vaaleissa se sai 61 paikkaa ja nousi toiseksi suurimmaksi puolueeksi. Zeman oli alahuoneen puhemies 1996–1998
Pop Idol

Pop Idol on brittiläinen ITV-televisiokanavan esittämä kykyjenetsintäohjelma, jossa haettiin uusia nuoria laulajia. Samaan formaattiin perustuvia ohjelmia on sittemmin tuotettu ympäri maailmaa, esimerkiksi American Idol Yhdysvalloissa, Deutschland sucht den SuperStar Saksassa, Australian Idol Australiassa ja Idols Suomessa. Pop Idol ei ollut ensimmäinen television kykyjenetsintäohjelma, sillä vuosina 1996-1997 näytettiin kaksi kautta brittiläistä sarjaa The Big Big Talent Show. Pop Idolin loi musiikkivaikuttaja Simon Fuller yhdistämällä perinteiseen kykyjenetsintäkilpailuun tositelevisioelementtejä. Pop Idol -ohjelma käytti television interaktiivisuutta vahvasti hyödyksi käyttämällä muun muassa puhelinäänestystä voittajien valinnassa. Ensimmäisen tuotantokauden finaali helmikuussa 2002 keräsi enemmän puhelinääniä kuin mikään brittiläinen yhden illan äänestysohjelma koskaan. Ohjelmaa tehtiin kaksi tuotantokautta: ensimmäisen kauden 2001–2002 voittaja oli Will Young (myös toiseksi tullut Gareth Gates on menestynyt kansainvälisesti), toisen kauden 2002–2003 Michelle McManus. Sittemmin Pop Idolin on korvannut toinen kykyjenetsintäohjelma, The X Factor. Pop Idolissa kilpailijoita arvosteli nelihenkinen tuomaristo (Pete Waterman, Simon Cowell, Nicki Chapman ja Neil ”Dr” Fox), joka karsi hakijoiden joukosta finalistit, joista katsojat äänestivät voittajan. Lahjakkaiden osallistujien lisäksi huonoimmat laulajat saivat usein lähetysaikaa ja he vastaanottivat usein kitkerää ja suoraa kritiikkiä tuomareilta (erityisesti Simon Cowellilta, jonka suorapuheinen kritiikki teki hänestä kuuluisan myös American Idolissa).
Toronto Raptors

Toronto Raptors on kanadalainen koripalloseura, joka pelaa NBA-liigassa. Seura pelaa kotiottelunsa Scotiabank Arena -areenalla Torontossa, Ontariossa. Aiemmin, vuosina 1995–1999, seuran kotiareena oli SkyDome (nykyiseltä nimeltään Rogers Centre). Seuran omistajayhtiö on Maple Leaf Sports & Entertainment, jonka omistukseen kuuluvat myös muun muassa jääkiekkoseurat Toronto Maple Leafs ja Toronto Marlies sekä jalkapalloseura Toronto FC. Raptors kuuluu NBA:n itäisen konferenssin Atlantin divisioonaan, jonka se on voittanut kuusi kertaa. Raptors on ollut vuodesta 2001 lähtien ainoa kanadalainen koripalloseura NBA:ssa. Ensimmäisen kerran se ylsi konferenssifinaaleihin eli NBA:n pudotuspelien neljän parhaan joukkoon kaudella 2015–2016 ja ensimmäisen kerran NBA:n loppuotteluun kaudella 2018–2019, jolloin se myös voitti mestaruuden ensimmäisenä seurana Yhdysvaltain ulkopuolelta. Vuonna 1993 NBA sai virallisen hakemuksen uudesta seurasta. Hankkeen johtomiehenä toimi kanadalainen John Bitove, jonka isä oli jo aikaisemmin yrittänyt saada NBA-joukkuetta Kanadaan. Saman vuoden heinäkuussa NBA:n laajentumiskomitea vieraili Torontossa tapaamassa hankkeen vetäjiä ja katsastamassa suunnitelmia. Komitean vakuuttivat erityisesti uuden areenan rakennussuunnitelmat. Marraskuussa 1993 NBA hyväksyi uuden seuran osaksi sarjaa
Viilu

Viilu on tukista useimmiten sorvaamalla saatu ohut levy ja vanerin perusosa. Viilu voidaan myös valmistaa höyläämällä, jolloin saadaan höyläviilu. Viilujen paksuus ja koko vaihtelee puulajin ja käyttötarpeen mukaan. Havuviilu eli kuusesta tai männystä sorvattu viilu on yleensä 2–4 mm paksu, koivuviilu taas 1–2 mm. Höyläviilut ovat ohuempia, 0,2 mm:stä ylöspäin. Viilun käyttö on tavallista pinnoitteena, erityisesti koristeena. Huonekalujen koristelussa viilu on erityisen suosittua intarsian yhteydessä, jolloin voidaan yhdistellä eri puulajeista valmistettuja viiluja, joita voidaan vielä työstää esimerkiksi lämpökäsittelyllä tai värjäämällä. Värjäyksessä on mahdollista käyttää pintavärjäystä, kuten petsausta, joka on tosin ongelma viilun kuluessa tai sitä hiottaessa, sekä myös läpivärjäämistä, johon tarvitaan esimerkiksi painetta tai liuottimia, kuten ammoniakkia, mikä toisaalta vaatii työturvallisuuden kannalta huolellisuutta. Koristeluviiluksi on luontaisen värin vuoksi suosittu monia puulajeja, jopa sademetsien lajeja, mutta se herättää kritiikkiä ympäristötuhojen kannalta. Helposti leikkaantuviksi ja työstettäväksi puulajeiksi mainitaan muun muassa haapa, leppä, mahonki ja päärynä, kovemmiksi ja vaikeammin käsiteltävämmiksi koivut, mänty, saarni, tammi ja jalava. Erityisen kovia ovat tunnetusti palisanteri ja eebenpuu.
Bobby Orr

1979 Robert Gordon ”Bobby” Orr, O.C. (s. 20. maaliskuuta 1948 Parry Sound, Ontario, Kanada) on kanadalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan puolustaja, ja häntä pidetään varsin yleisesti lajin parhaana puolustajana. Orrin pistekeskiarvo NHL:ssä oli 1,39 tehopistettä ottelua kohden. Orrin lisäksi vain Harry Cameron, Paul Coffey sekä aktiivipelaajista Cale Makar ovat ainoat NHL-puolustajat, jotka ovat pystyneet tekemään keskimäärin enemmän kuin 0,99 pistettä per ottelu uransa aikana, kun huomioon otetaan pelaajat, jotka ovat pelanneet enemmän kuin neljä ottelua. Orr voitti vuodet 1966–1978 käsittäneellä ammattilaisurallaan NHL:n tärkeimmät palkinnot, monet niistä useaan kertaan. Nuoren Bobbyn kyvyt jääkiekossa havaittiin jo varhain, ja Boston Bruinsin valmentaja Wren Blair nimesi 12-vuotiaan juniorin Ontarion jääkiekkoliiton junioriliigan Generalsin joukkueeseen. NHL:n heikoimpiin seuroihin tuolloin lukeutunut Bruins oli levittänyt laajan kykyjenetsintäverkon löytääkseen lupauksia tulevaisuuden joukkueen rakentamiseksi. Orr joutui pelaamaan itseään selvästi vanhempien pelaajien, 18-, 19-, ja jopa 20-vuotiaiden joukossa
Pierre-Joseph Proudhon

Pierre-Joseph Proudhon (lausutaan [pʁudɔ̃] (15. tammikuuta 1809 Besançon – 19. tammikuuta 1865 Pariisi) oli ranskalainen ekonomisti, sosiologi sekä filosofi. Hän oli ensimmäinen, joka käytti itsestään nimitystä ”anarkisti”, ja häntä pidetään eräänä anarkismin keskeisistä teoreetikoista. Proudhonista tuli Ranskan parlamentin jäsen helmikuun vallankumouksen (1848) jälkeen. Parlamentissa hän kutsui itseään "federalistiksi". Proudhon piti työväenliittoja ja osuuskuntia parempana omaisuuden hallintamuotona kuin yksityisomistusta tai maaomaisuuden ja työpaikkojen kansallistamista. Hän toivoi, että anarkososialistinen yhteiskunta toteutettaisiin ilman pakkoa tai väkivaltaa: korkoja ja vuokria ei tulisi Proudhonin mukaan kieltää - ihmisten vain tulisi omasta tahdostaan olla pyytämättä niitä ja hankkimatta yksityisomistukseen tuotantovälineitä tai suuria omaisuuksia. Proudhon piti omaisuutta vapauden perustana. Proudhon syntyi Besançonissa 1809 vaatimattomiin oloihin. Hänen isänsä oli talonpoika ja pilkkasi talonpoikien työtä valvovien suurkaupunkien rappiota ja ylellistä elämää. Proudhon ei luottanut auktoriteetteihin, mitä kuvastaa hänen täydellinen itseoppineisuutensa