nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Maser

Maser (sanoista engl. microwave amplification by stimulated emission of radiation eli mikroaaltojen vahvistaminen stimuloidulla säteilyn emissiolla) on optinen laite. Maser tuottaa vahvistettuja, tahdistettuja mikroaaltoja. Maserissa sähkömagneettisen säteilyn aallot värähtelevät samassa tahdissa eli ne ovat koherentteja. Aallot ovat myös samaan suuntaan polarisoituneita ja saman taajuisia. Tavallisessa mikroaaltosäteilyssä on eri taajuuksisia, eri tahdissa värähteleviä aaltoja. Maser keksittiin ennen laseria, ja ensimmäisiä lasereita sanottiin ”optisiksi masereiksi”. Maser keksittiin Neuvostoliitossa ja USA:ssa 1950-luvun alussa. Masereita käytetään sähköisinä vahvistimina radioteleskoopeissa ja tarkoissa kelloissa. Masereita on erityyppisiä, jotkut kiinteät aineet tuottavat masersignaalia, samoin monet kevyet molekyylit. Näitä ovat mm. vesi (H2O), hydroksidi-ioni (OH−), ammoniakki (NH3) ja metanoli (CH3OH)
Kuudes ristiretki

Kuudes ristiretki 1228 oli ristiretkistä ensimmäinen, jota ei järjestetty suoranaisesta paavin määräyksestä. Sen johtaja keisari Fredrik II lähti Brindisistä kohti Syyriaa. Diplomaattisin keinoin hän saavutti suurta menestystä ja valloitti Jerusalemin, Nasaretin ja Beetlehemin kymmenen vuoden ajaksi. Fredrik II oli halunnut osallistua jo viidennelle ristiretkelle, mutta paavi ei huolinut häntä mukaan koska pelkäsi auktoriteettinsa kyseenalaistamista. Vuonna 1225 Fredrik nai Jerusalemin Isabellan, joka oli Jerusalemin kuningaskunnan nimellisen hallitsijan tytär. Tämän jälkeen Fredrikillä oli laillinen syy olla kiinnostunut kuningaskunnan valtaan palauttamisesta. Fredrik lähti Brindisistä Syyriaan 1227 Gregorius IX:n ollessa paavina. Epidemian takia Fredrikin laivaston piti palata Italiaan. Ristiretkeläisvalan rikkominen antoi paaville syyn julistaa Fredrik kirkonkiroukseen. Tästä huolimatta Fredrik lähti uudelleen kohti Syyriaa, ja saapui Akkoon syyskuussa 1228. Akkossa, joka oli Jerusalemin kuningaskunnan nimellinen pääkaupunki, oli erilaisia mielipiteitä Fredrikistä. Hänen oma armeijansa ja iso osa ylimystöstä tuki häntä, mutta patriarkka, Temppeliherrat ja monet tavalliset kansalaiset eivät häntä tukeneet
Ihmiskirppu

Pulex irritansLinnaeus, 1758 Ihmiskirppu Wikispeciesissä Ihmiskirppu Commonsissa Ihmiskirppu (Pulex irritans) on kirppujen (Siphonaptera) lahkoon kuuluva loinen, joka on erikoistunut pääasiassa ihmiseen. Aikuisena ihmiskirpun naaras on kooltaan 2,5–3,5 mm ja koiras 2,0–2,5 mm. Ihmiskirppuja voi löytyä myös koirista, rotista, sioista, kauriista ja ketuista. Suomesta laji on hyvän hygienian ja kuivan huoneilman ansiosta lähes hävinnyt, mutta se voi siirtyä Suomeen esimerkiksi matkailijoiden mukana. Se on muiden kirppujen tavoin erinomainen hyppääjä ja voi levitä ihmisestä toiseen nopeastikin, esimerkiksi kouluissa tai päiväkodeissa. Vaikka yksittäisen kirpun purema on vain ärsyttävä ja kutiseva, kirput voivat levittää myös tauteja, ja siksi niistä on hyvä päästä mahdollisimman pian eroon. Ihmiskirppu voi levittää myös Yersinia pestis -bakteeria, joka voi aiheuttaa paiseruttoa. Muita ihmiskirpun kanssa loisivia tai pöytävierassuhteessa eli kahden eliölajin välisessä vuorovaikutussuhteessa eläviä bakteereja ovat Rickettsia typhi ja Rickettsia felis, alkueläimiin kuuluva Nosema pulicis, sukkulamatoihin kuuluva Steinernema carpocapsae ja hohtokiilupistiäisiin kuuluva Bairamlia fuscipes. Suomessa ihmisiä purevat kirput ovat nykyisin useammin lintujen tai nisäkkäiden kirppuja, jotka ovat hypänneet vahingossa ihmiseen hänen ollessaan tekemisissä eläinten kanssa. Ne häviävät yleensä asumuksista kunnon siivouksella. Toisinaan on tarpeen puhdistaa kaikki ihmisiin kosketuksissa oleva kangasmateriaali. Lintukirppuja voi siirtyä asumuksiin linnunpöntöistä tai kanaloista niitä puhdistettaessa ja nisäkkäiden kirppuja esimerkiksi koiran tai kissan mukana
Kirput

Kirput Wikispeciesissä Kirput Commonsissa Kirput (Siphonaptera) on hyönteislahko, jonka lajit ovat nisäkkäiden ja lintujen loisia. Kirput kasvavat yleensä 1,5–4,5 millimetrin kokoisiksi. Ne lisääntyvät enimmäkseen eläinten pesissä ja aikuiset siirtyvät hyppäämällä eläimestä toiseen niiden ollessa tekemisissä keskenään. Kirppujen munat voivat säilyä pitkäänkin hyvissä oloissa. Monet kirppulajit ovat erikoistuneet tiettyihin isäntäeläimiin, eivätkä ne tule pitkään toimeen muissa eläimissä, vaikka saattavatkin välillä purra myös muita lajeja. Jotkin kirput levittävät tauteja ja huonon hygienian oloissa nämä voivat olla suurempi haitta kuin itse kirput. Tunnetuin esimerkki kirppujen levittämästä taudista on rutto, joka levisi keskiajalla. Ruttoa levittivät mustarottien kirput, jotka olivat yleisiä ihmisasumuksissa ja purivat usein myös ihmisiä. Kirppujen fossiiliaineisto on vähäistä. Jonkin verran löydöksiä on eoseeni- ja mioseenikautisista meripihkoista eli alle 56 miljoonan vuoden takaa. Lisäksi vuonna 2012 julkaistiin löydös jura- ja liitukaudella kiveen fossiloituneista, nykyisiin verrattuna jättiläismäisistä kirpuista. Etäisesti kirppuja muistuttavien hyönteisten fossiileja tunnetaan myös australialaisesta Koonwarran esiintymästä, joskin näiden yhteys nykyisiin kirppuihin on kyseenalainen
National Geographic Society

National Geographic Society on yhdistys, joka perustettiin Yhdysvalloissa 27. tammikuuta 1888 tarkoituksenaan edistää yleistä maantieteen ja maailman tuntemusta yhteiskunnassa ”suuren yleisön” keskuudessa. Yhdistyksen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Gardiner Greene Hubbard. Häntä seurasi tehtävässä hänen vävynsä Alexander Graham Bell. Nykyisin National Geographic Society on maailman suurin yleishyödyllinen tiede- ja kasvatusjärjestö . Se rahoittaa ja tukee tieteellistä tutkimusta ja tutkimusretkiä sekä julkaisee aikakauslehteä National Geographic (alun perin The National Geographic Magazine). Järjestö myöntää Hubbard-mitalia saavutuksista tutkimusmatkailussa ja tutkimuksessa ansioituneille. Se on myönnetty tähän mennessä 33 kertaa. National Geographic on yksi maailman tunnetuimmista aikakauslehdistä. Tyypillisesti sen kantta reunustava keltainen värikehys on lehden rekisteröimä tavaramerkki. Lehti tunnetaan korkealaatuisistakenen mukaan? artikkeleistaan, valokuvistaan ja kartoistaan. Lehteä julkaistaan englannin lisäksi useilla kielillä, muun muassa suomeksi
Musta (hevosväri)

Musta on hevosväri, jossa on sävyjä: Oikeiksi mustiksi hevosiksi kelpuutetaan joskus ainoastaan melko harvinaiset aitomustat eli aina kiiltävän tai himmeän pikimustina pysyvät yksilöt. Sekä kulomustat että lievemminkin haalistuvat hevoset, jotka ovat talvisaikaan mustia, ovat kuitenkin geneettisesti aivan yhtä mustia. On myös syytä huomata, että voimakas auringonpaahde varsinkin yhdessä hikisyyden kanssa kykenee haalistamaan lähes minkä tahansa hevosen mustaa tai tummaa karvaa jossakin määrin varsinkin esimerkiksi satulansijan kohdalta. Näyttelyeläinten mustaa väriä saatetaankin suojella esimerkiksi rajoittamalla ulkoilua aurinkoisina päivinä tai käyttämällä loimia. Musta on ainoa hyväksytty väri esimerkiksi friisiläishevosella. Musta väri on yksi hevosten kolmesta perusväristä, joista kaksi muuta ovat rautias ja ruunikko. Jokainen hevonen on pohjaväriltään eli geneettisesti jonkin näistä kolmesta väristä edustaja ja periyttää pohjaväriä sen mukaisesti, vaikka eläin saattaakin muiden väriin vaikuttavien tekijöiden vuoksi ulkonäöltään olla esimerkiksi täysin valkoinen. Perusvärien periytyminen perustuu kahteen eri lokukseen (A ja E). Mustan hevosen E-lokuksessa ainakin yksi dominoiva alleeli E, joka mahdollistaa mustan pigmentin syntymisen, ja A-lokuksessa homotsygootti resessiivinen alleeli a, joka laajentaa mustan pigmentin esiintymään kaikkialla karvoituksessa. Mustan hevosen genotyyppi on siis A-lokuksen suhteen aa ja E-lokuksen suhteen EE tai Ee. E-lokuksen erilaiset genotyypit eivät nykykäsityksen mukaan erotu hevosen ulkonäössä mitenkään. Käytännön seurauksena perusvärien genetiikasta on se, että kahden mustan hevosen jälkeläinen on yleensä musta tai joskus rautias, mutta ei koskaan ruunikko
Biomassa

Biomassa tarkoittaa biologiassa kaikkien elollisten olioiden yhteispainoa tietyllä pinta-alalla. Biomassa voidaan ilmaista tuorepainona tai kuivapainona (eliöiden sisältämä vesi pois lukien). Biomassalla voidaan tarkoittaa myös yleisesti mitä tahansa eliöllistä alkuperää olevaa ainetta. Yleensä tehdään erotus fossiilisen biomassan ja ei-fossiilisen biomassan välille siten, että biomassalla tarkoitetaan vain ei-fossiilista eli tuoreempaa biomassaa. Erityisesti termiä käytetään puhuttaessa eliöperäisestä raakaa-aineesta energiantuotannossa tai materiaalina. Aurinko · Auringon säteilyFotosynteesi · Kasvi · BiomassaHumifikaatio · FossiloituminenPalaminen Kivihiili · Maakaasu ·Maaöljy: (Bensiini · Diesel · Polttoöljy)· Turve Bioetanoli · Biodiesel · Biokaasu · Puupelletti · Puupolttoaine · Puukaasu Energiakasvi · Epätavanomainen öljy · Ydinpolttoaine Energiantuotannossa biomassalla viitataan lähinnä monenlaisiin eloperäisiin jätteisiin, kuten puuhun, hakkuujätteisiin sekä sokeria ja tärkkelystä sisältäviin kasveihin. Niistä kaikista vapautuu poltettaessa energiaa, bioenergiaa, jota voidaan käyttää hyödyksi. Biomassasta pyrolyysin kautta valmistettavaa nestettä kutsutaan pyrolyysiöljyksi. Termi biomassa merkitsee eloperäistä ainetta, jota voidaan käyttää muun muassa energiantuotantoon. Biopolttoneste on pelloilla kasvavaa biomassa, josta valmistetaan polttonestettä esimerkiksi rypsiöljyä. Hake on puupalasten seos, ja hakkuutähde on metsään jäävä osa puusta. Biomassa poltetaan voimalassa, joka on pelkkä sähköä tuottava yksikkö tai niin sanottu vastapainevoimalaitos, joka tuottaa myös lämpöä teollisuudelle ja/tai kotitalouksille ja mahdollisesti myös prosessihöyryä teollisuudelle
Szeged

Koordinaatit: 46°15′14″N, 20°08′46″E Szeged [ˈsɛgɛd] on Unkarin kolmanneksi suurin kaupunki. Se sijaitsee Tisza- ja Marosjoen yhtymäkohdassa Csongrád-Csanádin läänissä lähellä maan etelärajaa. Kaupungissa on yliopisto ja kumi-, tekstiili- ja rautateollisuutta. Kaupungin tärkeimpiä nähtävyyksiä on Tiszan rantakatu ja -puistot, Votiivikirkko, Ferenc Móran museo, Sunshine Aquapolis -kylpyläkeskus, keskustan kävelykadut jugend-tyylisine kaupunkipalatseineen sekä alakaupungin vanha kirkko ja fransiskaaniluostari. Vuonna 2022 kaupungissa oli 157 372 asukasta ja sen pinta-ala on 281,00 neliökilometriä. Szeged on Turun ystävyyskaupunki vuodesta 1971. Szeged mainitaan historiallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1183. Ennen ensimmäisen maailmansodan loppua sen sijainti oli huomattavasti keskeisempi kuin nykyään, sillä Trianonin rauhassa 1920 sen eteläpuolellä olevasta talousalueesta suuri osa liitettiin Serbiaan ja Romaniaan. Szeged on tuhoutunut useita kertoja tulipalossa sekä tulvissa. Viimeisin ja pahin tulva 1879 tuhosi kaupungin käytännössä kokonaan. Nykyinen kaupungin vanha keskusta sekä katuverkosto on peräisin tulvan jälkeisestä jälleenrakennuksesta 1800-luvun lopulta ja vuosisadan vaihteesta.
Mani (profeetta)

Mani oli 200-luvulla elänyt persialainen profeetta ja manikealaisuuden perustaja. Manikealaisuuteen liittyy dualistinen näkemys maailmasta jakaantuneena hyvään ja pahaan. Mani alkoi saarnata uutta uskoaan saatuaan ilmestyksen ennen vuotta 240 ja saatuaan luvan Persian sasanidihallitsija Šapur I:ltä. Uusi oppi keräsi kannattajia mutta myös vihollisia. Manin viholliset vangituttivat hänet, ja hän kuoli vankeudessa vuonna 277. Manin aseman takia tarinat hänen elämästään ovat värittyneet voimakkaasti manikealaisuuden vastustajien tai kannattajien kertomusten mukaan, ja totuuden erottaminen fiktiosta on hankalaa. Mani syntyi tuolloin Parthian hallitsemassa Mesopotamiassa huhtikuussa 216, ja hänen vanhempansa kuuluivat arsakidien hallitsijasuvun Hamadanista (Ekbatana) lähtöisin olevaan haaraan. Manin äidinkieli oli aramea. Joidenkin Manista kertovien tarinoiden mukaan hän syntyi rampana, millä selitettiin hänen myöhempi vastenmielisyytensä ihmisruumista kohtaan. Manin vanhemmat olivat ehkä kristittyjä, ja varttuessaan Mani omaksui vaikutteita varhaiskristillisestä gnostilaisuudesta. Ennen vuotta 240 Mani sai ilmestyksen, jossa häntä kiellettiin syömästä lihaa, juomasta viiniä tai makaamasta naisten kanssa. Mani kirjoitti sittemmin useita uskonnollisia tekstejä ja liturgioita
Honda S2000

Honda S2000 on Hondan valmistama urheilullinen roadster-mallinen auto. Se suunniteltiin tehtaan 50-vuotissyntymäpäivien kunniaksi ja esiteltiin huhtikuussa 1999. S2000 jatkoi tehtaan suosittujen S-nimisten kevyturheiluautojen sarjaa, johon kuuluivat S500, S600 ja S800. Vuoden 2002 Euro NCAP -kolaritestistä S2000 sai tulokseksi neljä tähteä viidestä. Honda S2000:n perusrakenne on hyvin tyypillinen ja perinteisen urheiluautomainen; moottori edessä pitkittäin ja takapyöräveto. Hondasta löytyy myös Torsenin LSD-järjestelmä sekä kuusivaihteinen vaihteisto. S2000:ssa on jäykkä X-palkkialusta, joka korostaa matkustusturvallisuutta ja ajettavuutta. Autossa on myös päällekkäisillä kolmiotukivarsilla toteutettu jousitus, sähköisesti tehostettu ohjaus sekä integroidut turvakaaret. S2000:n saa sähköisesti avautuvalla vinyylikatolla. Honda S2000:n moottori on erikoinen. Se on kaksilitrainen, (nykyisin 2,2 l), Hondan nelisylinterinen VTEC-DOHC-moottori. Siinä ei ole ahdinta, puristussuhde on 11:1 ja ominaisteho on suuri
Southampton

50°54′25″N, 1°24′14″W www.southampton.gov.uk Southampton on noin 250 000 asukkaan katedraalikaupunki (city) ja itsenäinen yhtenäishallintopiiri Hampshiren muodollisessa kreivikunnassa Etelä-Englannissa, Englannin kanaalin rannikolla. Se sijaitsee Test- ja Itchenjoen väliin jäävällä niemimaalla Southampton Waterin pohjukassa. South Hampshiren metropolialueella, johon kuuluvat Southamptonin lisäksi Portsmouth, Eastleigh, Fareham ja Winchester, asuu noin 1,2 miljoonaa ihmistä. Southamptonissa on Felixstowen jälkeen Ison-Britannian toiseksi vilkkain satama, johon suuntautuu kansainvälistä risteily- ja konttiliikennettä. Telakkatoiminnan lisäksi kaupungissa on ilmailu-, moottori- ja sähköteollisuutta sekä kaksi yliopistoa, Southamptonin yliopisto ja Solent University. Yliopistojen ohella merkittävimpiä työllistäjiä ovat Southamptonin kaupunki ja Britannian maanmittauslaitos, jonka pääkonttori on ollut kaupungissa 1840-luvulta lähtien. Roomalaiset rakensivat noin vuonna 70 pienen Clausentumin satamakaupungin Itchenjoen mutkaan Southamptonin nykyisestä keskustasta itään. Sen suojaksi pystytettiin myöhemmin paaluvarustus, joka korvattiin vuosina 350–370 kivimuurilla. Alueelta on löydetty arkeologissa kaivauksissa muun muassa Ancasta-jumalattaren alttari, Herkuleen ja Venuksen patsaat sekä roomalaisia lyijyharkkoja
Von Dutch

Kenneth "Kenny" Robert Howard (7. syyskuuta 1929 – 19. syyskuuta 1992), taiteilijanimeltään Von Dutch, oli "pinstraippari"selvennä hot rodin alkuaikoina 1950-luvulla. Hän aloitti uransa moottoriajoneuvojen parissa jo 1940-luvulla, 15-vuotiaana, jolloin hän meni töihin George Beerupin moottoripyöräkauppaan. Maalauksissaan hän käytti erilaisia symboleja, joista tunnetuin on "The Flying Eyeball" -logo. Howard oli tunnetusti piittaamaton työnsä käyttöoikeuksista ja piti tekijänoikeuksia ja patentteja "ego-pullisteluna". Hän myi Von Dutch -nimen oikeudet toiselle pinstriperille, Steve Kafkalle, 5 000 dollarilla. Kafkan mukaan kuuluisa "lentävä silmä"-logo on Howardin käännös mesopotamialaisten ja egyptiläisten tarustojen kaiken näkevästä lentävästä silmämunasta. "Hän [Howard] ammensi siitä, esitti karkean käännöksensä siitä, mitä he olivat tehneet, ja sai ansiot ensimmäisen lentävän silmämunan suunnittelusta." Howard oli epäsosiaalinen taiteilijaluonne, jonka rasistisia mielipiteitä ja ihailua Hitleriä ja Natsi-Saksaa kohtaan on paheksuttu. Von Dutchista dokumentin ohjanneen Norm Fiskin mukaan Howard oli häijy juoppo ja "aikamoisen ennakkoluuloinen yksilö", joka "ylensi usein käsitteen siitä mitä Hitler teki juutalaisille mielessään myönteiseksi". Fiskin kertoman mukaan tästä "tuli yhä suurempi teema sitä mukaa kun [Howard] vanheni ja hänen kuntonsa meni vain huonompaan suuntaan - [Howard] kärsi melko paljon elämänsä viimeisen vuoden aikana"
Semper fidelis

Semper fidelis on latinankielinen fraasi, joka suomennettuna tarkoittaa "Aina uskollinen". Se on muun muassa Yhdysvaltain merijalkaväen (usein lyhennetyssä muodossa Semper fi) sekä useiden muiden sotilasyksiköiden, sukujen ja kaupunkien motto. ”Semper Fidelis” on myös Yhdysvaltain merijalkaväen marssi, jonka sävelsi John Philip Sousa.
Heisenbergin epätarkkuusperiaate

Heisenbergin epätarkkuusperiaate on Werner Heisenbergin vuonna 1927 esittämä kvanttimekaniikan perusperiaate, jonka mukaan tiettyjen observaabeliparien arvoja ei voida määrittää samanaikaisesti äärettömän tarkasti. Tällaisia observaabelipareja ovat esimerkiksi hiukkasen paikka ja liikemäärä, joille epämääräisyysperiaatteen mukaan pätee kaava missä Δ𝑥 on hiukkasen paikan epätarkkuus, Δ𝑝 hiukkasen liikemäärän epätarkkuus ja ℏ=ℎ2𝜋 on redusoitu Planckin vakio. Toinen mahdollinen määritelmä on missä h on Planckin vakio. Vastaavanlainen epätarkkuusrelaatio on voimassa myös energialle ja ajalle: missä Δ𝐸 on hiukkasen energian epätarkkuus ja Δ𝑡 sen ajanhetken epätarkkuus, jolloin hiukkasen energia oli tietyn suuruinen. Periaate ei koske ainoastaan ihmisen tekemää mittausta, vaan sitä, miten suuria suureiden vaihtelut voivat olla kaikissa tilanteissa. Jos hiukkanen pakotetaan pieneen tilaan ulkoisen voiman avulla, jolloin sen paikan epätarkkuutta pienennetään, sen liikemäärä eli samalla nopeus väkisinkin kasvaa. Merkittävä osa voimasta, joka estää atomiytimiä ja atomeja romahtamasta tulee suoraan seurauksena Heisenbergin epätarkkuusperiaatteesta. Sama koskee erittäin tiheitä tähtiä kuten valkoisia kääpiöitä ja neutronitähtiä. 2 mikrometrin (µm) halkaisijan hiukkanen, jonka massa on 10-15 kg, on rajattu 10 µm pitkään laatikkoon. Millä tarkkuudella hiukkasen nopeus voidaan määrittää? Mikä olisi saman hiukkasen sijainti jos sen tiedetään olevan täysin levossa? Yhden 1s elektronikuoren omaavan atomin halkaisija on 1 ångströmi. Mikä on siinä olevan elektronin nopeus? Ainehiukkasilla kuten elektroneilla on aaltomaista luonnetta (ne voivat esimerkiksi diffraktoida), ja niillä on hiukkasmaista luonnetta (ne voivat edetä eteenpäin sädemäisen suoraan ja niitä voidaan havaita esiintyvän yksittäin). Niitä voidaan siksi mallintaa hiukkasten ja aaltojen välimuotoisina aaltopaketteina, jotka ovat aaltomuotoisia, mutta niiden sijainti on silti rajoittunut tietylle alueelle Δx
Aktiivinen galaksi

Aktiivinen galaksi on galaksi, joka säteilee huomattavasti enemmän energiaa kuin mitä sen tähdet, hehkuvat kaasusumut ja pöly pystyvät säteilemään. Ylimääräinen säteily tulee yleensä tiiviistä galaksin ytimestä, josta monesti purkautuu suihkuja. Aktiiviset galaksit säteilevät tyypistä riippuen runsaasti infrapunaa, radioaaltoja, ultraviolettia, röntgensäteitä ja gammasäteitä. Aktiivisia galakseja ovat mm. radiogalaksit, kvasaarit ja Seyfertin galaksit. Esimerkiksi Neitsyen jättiläisgalaksi M87 on aktiivinen elliptinen galaksi, josta lähtee suihku. Monilla radiogalakseilla on kaksi symmetristä "siipeä" jotka ovat syntyneet suihkusta, ja jotka säteilevät radioalueella. Tunnettu on myös elliptinen Centaurus A. Aktiivisten galaksien ytimistä käytetään lyhennettä AGN (engl. Active Galactic Nuclei) ja sitä ympäröivää varsinaista galaksia kutsutaan AGN:n emogalaksiksi. Ytimestä lähtevät suihkut säteilevät kirkkaasti radioalueella, ja näin havaitaan katselusuunnasta riippuen joko radiogalaksi tai kvasaari. Aktiivisen galaksin ytimessä oletetaan olevan 107–109 Auringon massainen musta aukko, johon syöksyy ainetta sitä kiertävästä kiekosta
Tähtiryöppygalaksi

Tähtiryöppygalaksi on galaksi, jossa syntyy runsaasti uusia tähtiä, kymmeniä, jopa satoja kertoja nopeammin kuin muissa galakseissa. Tämä ei ole erillinen galaksien tyyppi vaan vaihe minkä tahansa galaksin kehityksessä. Tähtiryöppyvaihe voi kestää kymmenen miljoonaa vuotta tai enemmän, mikä on silti vain murto-osa galaksin elinkaaresta. Tähtiryöppygalaksit ovat joko spiraaligalakseja tai epäsäännöllisiä galakseja. Myös tavallisissa galakseissa syntyy tähtiä koko ajan, mutta huomattavasti hitaammin kuin tähtiryöppygalakseissa. Wolf-Rayet-galakseissa syntyy runsaasti Wolf-Rayet-tähtiä. Tähtiryöppy voi käyttää kaiken tähtien syntyyn käytettävissä olevan kaasun ja pölyn ja kestää alle galaksin pyörähdysajan. Tähtiryöppyjen sisällä nuoret siniset tähdet kuumentavat ympäröivää kaasua ja räjähtelevät supernovina. Galaksien törmäysten lisäksi tähtien syntyryöppyjä laukaisevat lähigalaksien aiheuttamat häiriöt ja sauvan muodostuminen galaksiin. Tunnettuja tähtiryöppygalakseja ovat M 82 ja IC 10. M82:n tähtiryöpyn aiheuttaa M81:n läheisyys. Näiden galaksien välillä on kaasusilta
Sininen jättiläinen

Nimeäminen · LuokitteluKehitys · HR-kaavio · NukleosynteesiTähtijärjestelmä · EksoplaneettaLuettelot tähdistä Synty · Prototähti · Esipääsarja · PääsarjaHorisontaalihaara · AsymptoottihaaraEsiplanetaarinen sumu · Planetaarinen sumuWolfin–Rayetin tähti · ValesupernovaSupernova · Hypernova Alikääpiö · Kääpiö (Punainen · Keltainen · Sininen)Alijättiläinen · Jättiläinen (Punainen · Sininen)Kirkas jättiläinen · Ylijättiläinen (Punainen · Sininen)Hyperjättiläinen O · B · A · F · G · K · MBariumtähti · Hiilitähti · Teknetiumtähti Valkoinen kääpiö · Musta kääpiö · HeliumplaneettaNeutronitähti (Pulsari · Magnetar) · Musta aukko Alfareaktio · Kolmialfareaktio · HeliumleimahdusHiilisykli · Hiilen fuusio · Neutronisieppaus · Nova Ikä · Magnitudi · Metallisuus · Luminositeetti Ruskea kääpiö · Ruskea alikääpiö · PlaneettaTähtijoukko (Avoin · Pallomainen) · TähdistöAuringon ominaisuudet Sininen jättiläinen on kuuma, sininen tai sinivalkoinen, nuori massiivinen tähti. Sinisen jättiläisen massa on yli 18 aurinkoa. Spektriluokka on O tai B, absoluuttinen kirkkaus -5 tai -6 tai yli. Nämä tähdet sijoittuvat HR-kaaviossa vasempaan ylänurkkaan. Sinisten jättiläisten elinikä on kymmeniä - satoja miljoonia vuosia. Sinisiä jättiläisiä ovat muun muassa Regulus ja Saiph. Suurimpia ja kirkkaimpia tähtiä ovat siniset ylijättiläiset, jotka kuuluvat spektriluokkaan O. Näiden massat ovat aluksi 80 – 200 Auringon massaa, mutta ne menettävät massaansa nopeasti. Rigel on sininen ylijättiläinen.
Half-Life: Blue Shift

Half-Life: Blue Shift on Gearbox Softwaren kehittämä lisäosa Valve Corporationin Half-Life-videopeliin. Gearbox on kehittänyt pelille myös Opposing Force -ja Decay -lisäosat. Peli sijoittuu tarinallisesti samaan asetelmaan kuin Half-Life, mutta tarina koetaan Black Mesan tutkimuskeskuksessa turvamiehenä työskentelevän Barney Calhounin silmin. Hän pyrkii selviytymään pois Black Mesan tutkimuskeskuksesta epäonnistuneen teleportaatiokokeen jälkeen. Pelin nimellä Blue Shift on kaksoismerkitys, nimi viittaa Barney Calhounin työvuoroon ja univormuun sekä sinisiirtymänä (engl. blueshift) tunnettuun tieteelliseen ilmiöön. Peli sai pääosin myönteisen vastaanoton, tosin sen lyhyyttä sekä vanhentunutta sisältöä kritisoitiin. Half-Life: Blue Shift on toimintavetoinen ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Pelaaja ohjaa turvamies Barney Calhounia, jonka silmin tapahtumat kuvataan. Juonta kuljetetaan eteenpäin kohtauksilla, jotka vaikuttavat satunnaisilta mutta ovat käsikirjoitettuja. Pelin alueita ei ole jaettu erillisiin tasoihin, vaan kaikki peliympäristöt on yhdistetty toisiinsa. Ympäristön lineaarisen suunnittelun ja käsikirjoitettujen kohtausten takia pelaaja etenee koko ajan eteenpäin putkessa