nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Mäntyharju

vaakuna sijainti Mäntyharju on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Kunnassa asuu 7 057 ihmistä, ja sen pinta-ala on 1 665,16 km², josta 309,09 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 5,2 asukasta/km². Mäntyharjun naapurikuntia ovat Hartola, Heinola, Hirvensalmi, Joutsa, Kouvola, Mikkeli ja Savitaipale. Entisiä naapurikuntia ovat Heinolan maalaiskunta, Jaala, Pertunmaa, Ristiina, Suomenniemi ja Valkeala. Mäntyharju on yksi Suomen suosituimmista mökkikunnista. Vuonna 2017 Mäntyharjulla oli enemmän mökkejä kuin asuttuja asuntoja. Pertunmaa liitettiin Mäntyharjuun vuoden 2025 alussa. Mäntyharjun asukkaista noin kaksi kolmasosaa asuu sen kaupunkimaisessa keskustaajamassa. Noin viidesosa Mäntyharjun pinta-alasta on vettä. Kunnassa sijaitsee yli 450 vähintään hehtaarin laajuista järveä. Suurimmat järvet ovat Vuohijärvi, Enonvesi, Korpijärvi, Juolasvesi, Pyhävesi, Kallavesi, Lahnavesi, Herajärvi ja Tuusjärvi
Nousiainen

vaakuna sijainti Nousiainen (ruots. Nousis) on Suomen kunta, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Nousiaisten naapurikunnat ovat Aura, Masku, Raisio, Mynämäki, Pöytyä, Rusko ja Turku. Entisiä naapurikuntia ovat Maskuun liitetty Lemu, Mynämäkeen liitetty Mietoinen, Turkuun liitetty Paattinen, Ruskoon liitetty Vahto ja Pöytyään liitetty Yläne. Kunnan koilliskulmassa on alkujaan kahdeksan kunnan yhteinen rajakivi Kuhankuono. Nousiaisten asukkaasta käytetään sanaa nousiaislainen tai noustelainen. Nousiainen sijaitsee Turun ja Porin välisen valtatie 8:n varrella, 20 km Turusta. Nousiaisissa on kaksi Natura-kohdetta: Kurjenrahkan kansallispuisto ja Rehtisuon keidassuo. Aatoila, Alakylä, Haatila, Hakola, Heininen, Hyrkkö, Kaisela, Kaitarinen, Kallunen, Keskusoja, Killainen, Koljola, Kulola, Kytöinen, Kärmälä, Kärrynen, Köönikkälä, Laaleinen, Laihonen, Leinainen, Mahala, Moijonen, Nummi, Nutturla, Ojankulma, Paijula, Paistanoja, Pakainen, Palo, Papumäki, Puotunen, Rekoinen, Repola, Riitalho, Ristimäki, Riukula, Saksala, Santamala (aik. Sontamala), Sukkinen, Tappuri, Topoinen, Vadanvainio, Vainionpohja, Vainoinen, Valpperi, Vastlahti, Vuorenpää, Kukkola, Mutola, Rästäsmäki Nousiainen oli Suomen ensimmäinen piispanistuimen paikka, joka tiedetään varmuudella. Myyttisen legendan mukaan Uppsalan Piispa Henrik, jota väitetään myös Suomen ensimmäiseksi piispaksi, haudattiin paikkakunnalle vuonna 1156. Paikkana pidetään Hirvijoen rannalla sijaitsevan Nousiaisten kirkon liepeitä
Oravainen

vaakuna sijainti Oravainen (ruots. Oravais) on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Pohjanmaan maakunnassa. Oravainen ja Vöyri-Maksamaa liittyivät maaliskuussa 2010 tehdyn päätöksen mukaisesti vuoden 2011 alusta uudeksi Vöyri-nimiseksi kunnaksi. Oravaisten kunnassa asui lakkautushetkellä 2 192 ihmistä, ja sen pinta-ala oli 277,09 km², josta 4,55 km² oli sisävesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km². Kunta oli kaksikielinen. Enemmistö, 79 prosenttia asukkaista, puhui ruotsia ja 11 prosentilla oli suomi äidinkielenään. Muunkielisten osuus oli huomattavan korkea eli 10 prosenttia. Oravaisten naapurikunnat ennen yhdistymistä olivat Kauhava (vuoteen 2008 asti Alahärmä), Uusikaarlepyy (vuoteen 1974 asti Munsala) ja Vöyri-Maksamaa. Oravaisissa oli runsaasti havumetsän peittämiä mäkiä eli entisiä saaria. Mäkiä ympäröivät alavat pellot. Oravainen sijaitsi meren rannalla, ja on tuttu taukopaikka valtatie 8:n varrella
Orivesi

vaakuna sijainti Orivesi (aik. myös Orihvesi) on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Kaupungissa asuu 8 843 asukasta, ja sen pinta-ala on 960,08 km2, josta 160,34 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 11,06 asukasta/km2. Oriveden naapurikunnat ovat Juupajoki, Jämsä, Kangasala, Kuhmoinen, Ruovesi ja Tampere. Suuri osa paikallisista asukkaista kutsuu itseään orivesiläisiksi. Oriveden kunta perustettiin vuonna 1869. Oriveden ja Eräjärven kuntaliitos tehtiin vuonna 1973. Vuoden 1986 alusta lähtien Orivesi on ollut kaupunki. Vuoden 2007 alusta liitettiin osa Längelmäen kunnasta Oriveteen. Orivesi kuuluu Satakunnan historialliseen maakuntaan. Otavan Pieni tietosanakirja vuodelta 1927 mainitsee Oriveden sijaitsevan Itä-Satakunnassa
Oulainen

vaakuna sijainti Oulainen (ruots. Oulais) on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa, Pohjanmaan radan ja kantatie 86:n varressa. Kaupungissa asuu 6 921 ihmistä ja sen pinta-ala on 597,20 km², josta 9,73 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 11,78 asukasta/km². Kaupungin läpi virtaa Pyhäjoki. Oulaisten naapurikunnat ovat Alavieska, Haapavesi, Merijärvi, Pyhäjoki, Raahe ja Ylivieska. Oulaisten seudulta on löydetty useita merkkejä kivikautisesta asutuksesta. Ainakin Piipsjärven rannalla asuttiin jo kivikaudella. Lukuisten kivikautisten esineiden joukossa on mm. pohjalaisia kirveitä, tuuria, itäkarjalaisia kourutalttoja, piikärkiä, liuskerenkaita ja mustasta liuskeesta tehty keihäänkärki. Sen sijaan pronssikaudelta ei ole tehty yhtään varmaa löytöä ja rautakaudeltakin vain yksi. Matkanivan Männistöstä on tavattu pronssinen hopeoitu hevosenkengän muotoinen solki
Paimio

vaakuna sijainti Paimio (ruots. Pemar) on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa, Turun ja Salon puolivälissä valtatie 1:n varrella. Kaupunkinimityksen Paimio otti käyttöönsä 1997. Paimion naapurikunnat ovat Lieto, Kaarina, Marttila, Salo ja Sauvo. Paimion läpi virtaava Paimionjoki on Saaristomereen laskevista joista suurin sekä valuma-alueeltaan (1 088 km²) että virtaamaltaan. Joki laskee Paimionlahteen, joka on kapea, pitkä ja syvälle sisämaahan ulottuva merenlahti. Lahden perukka eli pohjoisosa johon Paimionjoki laskee, on Natura 2000 -aluetta 221 hehtaarin laajuudelta ja se kuuluu siihen lintudirektiivin mukaisena linnuston erityissuojelualueena. Valtakunnallisessa lintuvesien suojeluohjelmassa Paimionlahti on luokiteltu kansainvälisesti arvokkaaksi kohteeksi. Paimionlahti on ruovikoitunut, mutta umpeenkasvavia rantaniittyjä löytyy vielä. Lahtea ympäröivät metsäsaarekkeet ja laajat pellot. Lahdella on runsas pesimälinnusto ja se on tärkeä muuttoaikainen levähdysalue. Paimionjoen alajuoksun varrella, Paimion keskustan pohjoispuolella sijaitsee Paimionjokilaakso, joka on lounaisen viljelyseudun jokilaakso
Läskikapina

2. helmikuuta – 7. helmikuuta 1922 Kuolajärvi, Savukoski kapinalliset ylittivät rajan Venäjälle Tukki- ja metsätyöläiset Paikalliset yritykset Jahvetti Moilanen - 400–500 - 1 haavoittunut - Läskikapina oli helmikuussa 1922 Kuolajärven ja Savukosken välisellä seudulla tapahtunut tukkityöläisten pienimuotoinen aseellinen kapina, jota johti Neuvosto-Venäjältä tullut suomalaissyntyinen punaupseeri Jahvetti Moilanen. Vallankumousta julistanut Moilanen sai koottua pataljoonan suuruisen joukon, jonka kanssa hän kuitenkin jo muutaman päivän kuluttua vetäytyi, takavarikoituaan sitä ennen muutaman metsätyömaan elintarvikevarastot ja kassat. Kapina alkoi 2. helmikuuta Savukoskella Kemi Oy:n Värriön tukkityömaalla Itä-Karjalasta tulleen punaupseerin Jahvetti Moilasen värväyspuheesta ja päättyi 7. helmikuuta, kun joukot ylittivät rajan ja palasivat Neuvosto-Venäjälle. Kapina oli Moskovassa 1918 perustetun Suomen kommunistisen puolueen vastaveto itäkarjalaisten kansannousulle. Jossakin vaiheessa oli tarkoitus perustaa Suomen punaisen kaartin Ruotsin pataljoonan avulla erityinen Pohjolan kommunistinen neuvostotasavalta, johon olisi kuuluneet Pohjois-Suomi, -Ruotsi ja -Norja sekä Neuvosto-Karjala, mutta jostakin syystä suunnitelmista luovuttiin. Nimityksen läskikapina arvellaan saaneen alkunsa joukkion elintarvikkeiden ryöstön jäljiltä löytyneestä suuresta määrästä siankylkisilavaa eli läskiä. Toinen mahdollinen selitys nimelle on se, että Moilanen luki kapinan manifestin läskilaatikon päällä seisten. Eino Rahja oli Pietarin sotilasneuvoston jäsen
Outokumpu (yritys)

Outokumpu Oyj on suomalainen metalliteollisuuden yritys, joka toimii 30 maassa. Nykyistä yhtiötä edeltävä toiminta alkoi vuonna 1910 Outokummun kaupungista, silloisesta Kuusjärven pitäjästä, josta löytyi kuparimalmia. Malmikentän syntymäpäivänä pidetään 16. maaliskuuta 1910, jolloin saatiin ensimmäiset kairausnäytteet. Sen pohjalle syntyi kuparimalmia tuottava Outokummun kaivos. Outokummusta tuli valtionyhtiö, kun Suomen valtio osti Outokummun kaivosyhtiön koko osakekannan viipurilaiselta Hackmanin kauppahuoneelta. 1940-luvun lopulla Outokumpu oli Euroopan suurin kuparintuottaja, mutta yhtiö luopui kuparista kokonaan vuosituhannen vaihteen jälkeen. Nykyään Outokumpu omistaa Kemin kromikaivoksen, Tornion terästehtaan ja ferrokromisulaton sekä useita tuotantolaitoksia Suomen ulkopuolella. Outokummun nykyinen pääliiketoiminta-alue on ruostumaton teräs (Stainless Steel), joka jakautuu kolmeen liiketoiminta-alueeseen: Europe (Eurooppa, Lähi-itä, Afrikka, Aasia ja Tyynenmeren alue), Americas ja Long Products. Yhtiön merkittävimmät eurooppalaiset kilpailijat ruostumattoman teräksen valmistajina olivat vuoteen 2012 sitä suuremmat saksalainen yritys Inoxum/ThyssenKrupp, espanjalais-ranskalais-luxemburgilainen Aperam/ArcelorMittal ja espanjalainen Acerinox. Vuoden 2012 lopulla Outokumpu osti Inoxumin, ja siitä tuli alan suurin toimija Euroopassa, ellei peräti koko maailmassa. Outokumpu Oyj on Fennovoimaa suomalaisittain omistavan Voimaosakeyhtiö SF:n osakas
Petäjävesi

vaakuna sijainti Petäjävesi on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Kunnassa asuu 3 553 ihmistä (28.2.2025), ja sen pinta-ala on 495,41 km² josta 38,99 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 7,78 asukasta/km². Petäjävesi on tunnettu puukirkosta, Takomarkkinoistaan ja seppäkulttuuristaan. Petäjävedellä on järjestetty taonnan SM-kilpailuja ja vesijuoksun MM-kisoja. Osa Suomen MM-rallin erikoiskokeista ajetaan Petäjäveden alueella. Petäjävedellä on useita pieniä museoita, joista tunnetuimmat ovat Keski-Suomen tieliikennemuseo ja Radio- ja puhelinmuseo. Petäjäveden naapurikunnat ovat Jyväskylä, Jämsä, Keuruu, Multia ja Uurainen. Petäjävedellä on kaikkiaan 99 järveä. Niistä suurimmat ovat Jämsänvesi–Petäjävesi, Ala-Kintaus ja Ylä-Kintaus
Pieksämäki

vaakuna sijainti Pieksämäki (vuoteen 1938 Pieksämä) on Suomen kaupunki Etelä-Savon maakunnan luoteisosassa. Kaupungissa asuu 17 173 ihmistä, ja sen pinta-ala on 1 836,23 km², josta 267,23 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 10,95 asukasta/km². Pieksämäen naapurikuntia ovat Hankasalmi, Joroinen, Juva, Kangasniemi, Leppävirta, Mikkeli, Rautalampi ja Suonenjoki. Pieksämäen maisemille luonteenomaisia ovat korkeat moreeniharjanteet. Näille harjanteille muodostui kiinteää asutusta jo 1400- ja 1500-luvuilta alkaen. Uusimmat tutkimukset osoittavat Pieksämäellä olleen yhtäjaksoista asustushistoriaa yli 5 000 vuoden ajan. Pieksämäen pitäjä perustettiin vuosien 1574–1575 aikana. Pieksämäen keskuksena oli 1920-luvulle saakka Tienristin seutu Pieksämäen selänteellä. Ratkaisevaa muutosta merkitsi Savon radan valmistuminen vuonna 1889, vaikkakin Pieksämäen rautatieasema oli alkuaikoinaan varsin pieni. Pieksämäestä tuli risteysasema vuonna 1914, jolloin Savonlinnan ja Pieksämäen välinen rataosuus avattiin liikenteelle. Vuonna 1918 valmistui vielä rataosa Pieksämäeltä Jyväskylään
Oktoberfest

Oktoberfest (saks. Oktober ’lokakuu’ + Fest ’juhla’) on suuri ja perinteinen kaksiviikkoinen saksalainen festivaali. Se järjestetään Münchenissä Baijerissa syyskuun toiseksi viimeisen lauantain ja lokakuun ensimmäisen sunnuntain välisenä aikana. Oktoberfestillä nautitaan olutta särpimineen oluthalleissa ja olutteltoissa musiikin säestyksellä, järjestetään paraateja ja pukeudutaan perinteisiin saksalaisiin asuihin. Myös lapsille on omaa ohjelmaa. Vuonna 2019 Oktoberfestille osallistui 6,3 miljoonaa ihmistä, jotka joivat yhteensä yli 7,5 miljoonaa litraa olutta. Festivaali on levinnyt saksalaissiirtolaisten mukana myös ulkomaille, kuten Pohjois-Amerikkaan. Oktoberfestin festivaalialue on Theresienwiesen aukio Münchenissä. Alueen jokaisella 14 oluthallilla on omat oluensa, ruokansa, sisustuksena ja viihteensä. Halleista suurin ja vanhin on Schottenhamel, jossa on 10 000 istumapaikkaa. Oluthalleissa ihmisiä viihdyttävät saksalaiset torvisoittokunnat, jotka esittävät perinteisesti saksalaisia juomalauluja ja humppaa. Nykyisin oluthalleissa soitetaan myös paljon nauhoitettua ja nykyaikaista musiikkia, yleensä kuitenkin saksalaista
Pielavesi

vaakuna sijainti Pielavesi on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan länsiosassa. Kunnassa asuu 3 969 ihmistä ja sen pinta-ala on 1 406,51 km2, josta 253,29 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 3,44 asukasta/km2. Kunnassa sijaitsee myös Pielavesi-niminen yli sadan neliökilometrin suuruinen järvi. Pielavedellä sijaitsee presidentti Urho Kekkosen syntymäkoti Lepikon torppa. Lisäksi Pielavesi on tunnettu lentopallojoukkueestaan, Pielaveden Sammosta. Kesäisin Pielavedellä järjestetään Muikkuvestivaalit-niminen tapahtuma. Pielavesi sijaitsee Pohjois-Savossa. Sen naapurikunnat ovat Iisalmi, Keitele, Kiuruvesi, Kuopio, Pihtipudas, Pyhäjärvi ja Tervo. Pielaveden korkeimpia mäkiä ovat Hirvivuori (217 m), Tommonmäki (188 m) ja Rinteenvuori (167 m merenpinnan yläpuolella). Pielaveden Natura-kohteita ovat Valkeiskylän ja Ventojoen vanhat luonnontilaiset metsät, Pangansuo, jossa kasvaa useita harvinaisia ja uhanalaisia kasvilajeja, Koivujoki järvitaimenineen ja Hirvijärven lehto, jossa kasvaa harvinainen ukonhattu. Heinämäki, Jokijärvi, Joutsenniemi, Jylhä, Jylänki, Karjala, Koivujärvi, Kotaniemi, Kuivaniemi, Kurolanlahti, Lammassalo, Lampaanjärvi, Lappetelä, Laukkala, Leppämäki, Löytynjärvi, Löytynmäki, Niemisjärvi, Ohemäki, Pahkamäki, Pajumäki, Pajuskylä, Panka, Pappila, Pauha, Penttilänlahti, Pielavesi, Petäjäjärvi, Pukara, Ristinen, Saarela, Sulkava, Säviä, Taipale, Tallus, Tommonmäki, Tuovilanlahti, Vaaraslahti ja Venetmäki
Nikita Hruštšov

Nikita Sergejevitš Hruštšov (ven. Ники́та Серге́евич Хрущёв, [nʲɪˈkʲitə sʲɪrˈɡʲejɪvʲɪtɕ xrʊˈɕːɵf]ⓘ (ohje), vanhentunut translitterointi Hruštšev; 15. huhtikuuta (J: 3. huhtikuuta) 1894 Kalinovka, Kurskin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 11. syyskuuta 1971 Moskova, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen poliitikko, kenraali ja Neuvostoliiton kommunistisen puolueen (NKP) pääsihteeri eli Neuvostoliiton johtaja vuosina 1953–1964. Hän saavutti Neuvostoliiton johtajuuden Josif Stalinin kuoleman jälkeisessä valtakamppailussa puolueen sisällä ja oli myös Neuvostoliiton ministerineuvoston puheenjohtaja vuosina 1958–1964. Hruštšov oli syntyperältään venäläinen, mutta hänellä oli läheinen suhde Ukrainan neuvostotasavaltaan. Nikita Hruštšov syntyi 15. huhtikuuta 1894 Kalinovkan kylässä Kurskin kuvernementin alueella (nykyinen Kurskin alue). Hänen isänsä oli nimeltään Sergei ja äitinsä Ksenia. Isä ansaitsi melko hyvin, mutta silti vähitellen perhe vajosi köyhyyteen. Perhe ei omistanut maatilaa eikä hevosta
Ruoka

Ruoka on syötäväksi tarkoitettua tai valmistettua ihmisten tai eläinten ravintoa. Ruoan fysiologisena tehtävänä on antaa ihmiselle energiaa ja elimistön tarvitsemia aineita. Ruoan raaka-aineita voidaan tuottaa viljelemällä, keräilemällä, metsästämällä tai kasvattamalla eläimiä ja hyödyntämällä niiden lihaa, maitoa, munia, hunajaa ja muita tuotteita. Yleensä eläimistä, joita ihminen kasvattaa elintarvikkeita saadakseen käytetään nimitystä karja. Ruoan tuotanto on maailman suurin ja tuottoisin teollisuudenala. Nykypäivänä raaka-aineita pystytään hyödyntämään hyvinkin tarkkaan. Toisaalta, resurssienkäytön tehokkuus tai edes ravitseminen ei aina ole ruoantuotannon tavoitteena. On laskettu, että maailmassa tuotettu ruoka riittäisi tyydyttämään koko maailman ravinnontarpeen, jos se jakautuisi tasaisesti väestön kesken. Ruoka, kuten muukaan varallisuus, ei kuitenkaan jakaudu tasaisesti, ja siksi joissakin osissa maailmaa on ruoan ylituotantoa, kun taas toisissa osissa ravinnosta on puutetta. Tämä seikka on puhuttanut maailmanpoliittisissa keskusteluissa. Ruoanlaitto on ruoan valmistamista raaka-aineista lähtien. Ruoanlaittomenetelmille yhteistä on pyrkimys parantaa käytettävien raaka-aineiden makua, helpottaa ruoan sulamista elimistössä sekä parantaa ruoan säilyvyyttä
Tarton rauha

Tarton rauha oli Suomen ja Neuvosto-Venäjän välillä solmittu rauhansopimus, joka allekirjoitettiin 14. lokakuuta 1920 melkein viisi kuukautta kestäneiden neuvottelujen jälkeen ja astui voimaan 31. joulukuuta 1920. Sopimus solmittiin suhteiden luomiseksi ja rajan vahvistamiseksi, sillä Suomen tulkinnan mukaan maiden välillä oli vallinnut sotatila vuoden 1918 Suomen sisällissodasta alkaen. Neuvottelut käytiin Viron Tartossa. Sopimuksessa Petsamo liitettiin Suomeen, kun taas Suomeen liittymisestä sopineet Repolan ja Porajärven kunnat jäivät Neuvosto-Venäjälle. Muilta osin maiden välinen raja jäi vastaamaan vanhaa Suomen suuriruhtinaskunnan itärajaa. Suomen oli myös luovuttava liittoalueestaan Kirjasalon tasavallasta Pohjois-Inkerissä. Tartossa sovitut Suomen rajat olivat pienemmät kuin suomalaisten alkuperäisissä tavoitteissa mutta laajemmat kuin Neuvosto-Venäjän tavoitteissa. Suomen tavoittelema Itä-Karjalan alue jäi osaksi Neuvosto-Venäjää ja kysymys sen autonomisesta asemasta jäi hiertämään maiden välejä. Venäjän sisällissota jatkui vielä vuoden 1920 aikana, mutta bolševikkien voitto alkoi näyttää jo varmalta, joten Suomi ja Venäjän muut naapurivaltiot halusivat normalisoida suhteensa neuvostohallituksen kanssa. Ennen Suomea Viro oli jo solminut Neuvosto-Venäjän kanssa rauhansopimuksen Tartossa helmikuussa 1920, Latvia oman rauhansopimuksensa Riiassa kesäkuussa 1920 ja Liettua omansa heinäkuussa 1920 Moskovassa
Suomen esihistoria

Suomen esihistoria on Suomen historiallista aikaa edeltänyt aika, jolta ei ole kirjoitettuja lähteitä. Se käsittää nykyisen Suomen alueen menneisyyden noin 1300-lukuun asti. Suomen esihistoriallinen aika alkoi, kun ensimmäiset asukkaat tulivat Suomeen viime jääkauden jälkeen noin vuonna 8850 eaa. Jääkausi tuhosi merkit mahdollisesta senaikaisesta ja sitä edeltäneestä asutuksesta Suomessa. Suomen esihistoria jaetaan kivikauteen (–1500 eaa.), pronssikauteen (1500 eaa. – 500 eaa.) ja rautakauteen (500 eaa. – 1200/1300 jaa.). On mahdollista, joskaan ei varmaa, että Suomen alueen lounaisrannikolla puhuttiin kivikauden lopulla melko pitkän aikaa kantaindoeuroopan kieltä. On myös mahdollista, että Suomen alueelle on pronssikaudella päätynyt monien sittemmin kadonneiden suomen sukukielten puhujia
Pyhäjoki

vaakuna sijainti Pyhäjoki on Suomen kunta, joka sijaitsee Raahen ja Kalajoen kaupunkien välissä Pohjois-Pohjanmaan maakunnan lounaisosassa. Kunnassa asuu 2 974 ihmistä ja sen pinta-ala on 1 365,77 km2, josta 5,95 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 5,47 asukasta/km2. Pyhäjoen kunta on perustettu vuonna 1865, ja sen naapurikunnat ovat Kalajoki, Merijärvi, Oulainen ja Raahe. Kunnassa toimii yrittäjyyslukio. Kunnassa ilmestyy joka viikko jaettava ilmaisjakelulehti Pyhäjoen Kuulumiset. Pyhäjoelle oli rakenteilla Suomen kolmas ydinvoimalaitos ja kuudes ydinreaktori, mutta Fennovoima purki venäläisen Rosatomin kanssa tehdyn toimistussopimuksen keväällä 2022. Pyhäjoen seudulta on löydetty joitakin kivikautisia esineitä, kuten kivikirveitä ja –talttoja. Seutua hallitsivat pitkään lappalaiset, jotka saivat vasta keskiajalla väistyä suomalaisen uudisasutuksen tieltä. Pyhäjoen seutu kuului Ruotsin ja Novgorodin välisiin raja-alueisiin. Hanhikiveä Pyhäjokisuun pohjoispuolella Parhalahdella on pidetty mahdollisena vuoden 1323 Pähkinäsaaren rauhan rajakivenä. Pyhäjoki erotettiin Saloisista itsenäiseksi seurakunnaksi 1573
Pyhäjärvi

vaakuna sijainti Pyhäjärvi (vuoteen 1968 virallisissa yhteyksissä usein Pyhäjärvi Ol (Oulun lääni) erotukseksi muista aikaisemmista samannimisistä kunnista, vuosina 1993–1995 Pyhäsalmi) on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnan eteläosassa. Kaupungissa asuu 4 678 ihmistä ja sen pinta-ala on 1 458,97 km², josta 148,65 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 3,57 asukasta/km². Pyhäjärven naapurikuntia ja -kaupunkeja ovat Haapajärvi, Kiuruvesi, Kärsämäki, Pielavesi, Pihtipudas ja Pyhäntä. Pyhäjärvestä tuli vuoden 2017 alussa väkiluvultaan Suomen toiseksi pienin kaupunki Kaskisten jälkeen Juankosken liityttyä Kuopioon. Pyhäjärven kunta oli vuoteen 1968 saakka virallisissa yhteyksissä Pyhäjärvi Ol-niminen, vuosina 1969–1992 Pyhäjärvi, vuosina 1993–1995 Pyhäsalmi ja taas vuodesta 1996 Pyhäjärvi-niminen. Pyhäjärvestä tuli kaupunki vuonna 1993. Pielavedelle vievän seututien 560 varrella sijaitsee suuri siirtolohkare Rillankivi, jossa yhtyvät kolmen kunnan − Pyhäjärven, Pielaveden ja Pihtiputaan − sekä kolmen maakunnan − Pohjois-Pohjanmaan, Pohjois-Savon ja Keski-Suomen − rajat. Vuoteen 1997 saakka kivi oli Oulun, Keski-Suomen ja Kuopion läänien yhteinen rajamerkki. Pyhäjärvellä on kanadalaisen First Quantum Minerals -yhtiön omistama Euroopan syvin (1,4 km) ja nykyaikaisin metallikaivos, josta louhitaan sinkkiä ja kuparia sisältävää malmia. Pyhäjärvellä on vuoteen 2023 saakka järjestetty Täydenkuun Tanssit -festivaali, joka oli merkittävin nykytanssin tapahtuma Suomessa. Festivaalia ei järjestetä enää vuonna 2024
Georg Wilhelm Friedrich Hegel

Georg Wilhelm Friedrich Hegel (27. elokuuta 1770 Stuttgart, Württembergin herttuakunta – 14. marraskuuta 1831 Berliini, Preussin kuningaskunta) oli saksalainen filosofi, jonka vaikutus on luultavasti ollut vahvimmillaan metafysiikassa, historianfilosofiassa sekä poliittisessa filosofiassa. Häntä pidetään saksalaisen idealismin tärkeimpänä edustajana. Hänen ajatuksillaan oli suuri vaikutus marxilaisuuteen. Hänen ajatustensa mennessä pois muodista Manner-Euroopassa syntyi Britanniassa anglohegeliläisyys, josta tuli muutamaksi vuosikymmeneksi Britannian hallitseva filosofinen koulukunta. Hegel näki valtion historiallisen kehityksen päämääränä. Absoluuttinen henki toteutti itseään luonnossa ja ihmisissä ja valtio edusti henkeä, ihmiskunnan rationaalisen ja eettisen kehityksen päämäärää. Tätä näkemystä on pidetty usein Hegelin edustaman kristinuskon filosofisena esityksenä, joskin hänen kuolemansa jälkeen useat kristityt syyttivät hänen ajatteluaan panteistiseksi. Hegeliläisessä filosofiassa valtio oli absoluuttisen hengen tuotos ja siten itseisarvo. Tätä voidaan pitää vastakohtana kantilaiselle ajattelulle, jossa ihmisillä on itseisarvo ja valtio palvelee heidän asiaansa. Hegelin mukaan olemassaolo on pohjimmiltaan filosofista ajattelua
Raahe

vaakuna sijainti Raahe (ruots. Brahestad) on Suomen luoteisrannikolla Perämeren rannalla sijaitseva kaupunki. Raahe sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnan länsiosassa ja on Raahen seutukunnan keskus. Kreivi Pietari Brahe perusti nimeänsä kantavan kaupungin vuonna 1649 kaupankäynnin edistämiseksi. Raahesta kehittyi merkittävä satama-, koulu- ja teollisuuskaupunki. Oman erikoisleimansa kaupungille antaa aivan kaupungin keskustaan liittyvä Vanha Raahe eli Puu-Raahe, joka on yksi parhaiten säilyneistä suomalaisista 1800-luvun puukaupungeista. Raahen väkiluku on, tehtyjen kuntaliitosten tuloksena, 23 553 henkilöä. Kaupungin pinta-ala on 1 887,32 km², josta 12,81 km² on vesistöjä (1. tammikuuta 2025). Väestötiheys on 23,2 asukasta/km². Raahen seutukunnan muodostavat yhdessä Raahen kanssa Pyhäjoen ja Siikajoen kunnat. Alueen yhteinen asukasmäärä on noin 35 000
Ranua

vaakuna sijainti Ranua on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnan eteläosassa Simojoen ylä- ja keskijuoksulla Rovaniemen eteläpuolella. Kunnassa asuu 3 567 ihmistä, ja sen pinta-ala on 3 694,81 km2, josta 240,67 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 1,03 asukasta/km2. Ranuan naapurikunnat ovat Ii lounaassa, Simo ja Tervola lännessä, Rovaniemi pohjoisessa, Posio idässä ja Pudasjärvi etelässä. Ranua rajautuu etelässä Pohjois-Pohjanmaan maakuntaan. Ensimmäiset ihmiset saapuivat Ranuan seudulle jo kivikaudella. Alueen ensimmäiset asukkaat olivat saamelaisia, jotka 1600-luvulle tultaessa joutuivat vetäytymään etelästä saapuneiden suomalaisten eränkävijöiden tieltä. Ranuan eteläisiä, Siuruanjoen vesistöalueen erämaita pitivät hallussaan iiläiset, ja kemiläiset ja simolaiset hallitsivat Simojoen ympäristöä. Alueiden rajat olivat pitkään eränkävijöiden keskisten kiistojen kohteina. Eränkäynti antoi sysäyksen pysyvän asutuksen syntymiselle. Asutuksen eteneminen oli kuitenkin hidasta – 1600-luvulla Ranuan ainoa asutettu alue oli luultavimmin Kuhan kylän seutu Ranuanjärven itäpuolella. Vasta 1800-luvulla asukasluku alkoi kasvaa toden teolla