nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Boeing 787 Dreamliner

Boeing 787 Dreamliner on Boeingin kehittämä keskikokoinen, kaksimoottorinen pitkänmatkan laajarunkokone. Siihen mahtuu 200–300 matkustajaa mallista ja sisustuksesta riippuen. Kone on ensimmäinen pääasiassa muovikomposiiteista valmistettu reittiliikenteessä käytettävä matkustajakone. Alkuperäisen suunnitelman mukaan ensimmäisen koneen piti tulla käyttöön toukokuussa 2008 ennen Pekingin olympialaisia, mutta projekti myöhästyi todella pahoin, ja kone otettiin ensimmäisen kerran kaupalliseen käyttöön vasta lokakuussa 2011. United Airlines teki joulukuussa 2022 koneesta sata vahvistettua tilausta ja sata optiota käsittävän tilauksen, joka on historian suurin yhdysvaltalaisyhtiön tekemä laajarunkokonetilaus. Kilpailevan Airbusin suunnilleen vastaavan kokoiset koneet ovat A330, joka on ollut valmistuksessa jo vuodesta 1994, sen uusin moottorein varustettu versio A330neo sekä uusi A350, joka valmistui vuonna 2014. 1990-luvun loppupuolella Boeing alkoi suunnitella seuraajaa 767- ja 747-400-malleille, joiden myynti alkoi hiipua. 767 oli jäänyt käyttökustannuksiltaan pahasti Airbusin A330:n jälkeen, ja Boeing menetti yhä useamman mahdollisen 767-kaupan A330-200 -mallille. Boeing tarjosi lentoyhtiöille kahta uutta suunniteltavaa konetyyppiä, 747X:ää sekä Sonic Cruiseria. 747X olisi ollut 747-400:n pidennetty versio, ja Sonic Cruiser olisi ollut noin 15 prosenttia nykyisiä matkustajakoneita nopeampi, mutta kuitenkin alle äänennopeudella lentävä kone, joka olisi valmistettu suurelta osin komposiiteista. Sen nopeus olisi ollut noin 98 prosenttia äänennopeudesta, mutta polttoaineenkulutus olisi ollut kuitenkin vain yhtä suuri kuin 767:llä. Lentoyhtiöt eivät osoittaneet mainittavaa kiinnostusta 747X:ää kohtaan, mutta Sonic Cruiserin vastaanotto oli positiivinen
X-Men 2

X-Men 2 on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen supersankarielokuva, joka perustuu Marvel Comicsin suosittuun supersankariryhmään Ryhmä-X. Elokuvan ohjasi Bryan Singer ja se on X-Men -elokuvasarjan toinen osa. Pääosissa näyttelevät Hugh Jackman, Patrick Stewart, Ian McKellen, Alan Cumming, Famke Janssen, Anna Paquin, Shawn Ashmore, Aaron Stanford, Rebecca Romijn, James Marsden, Halle Berry sekä Kelly Hu. Elokuva, joka sisältää otteita sarjakuvan X-Men: God Loves, Man Kills juonesta, kertoo kuinka Ryhmä-X:n jäsenet ja heidän vihollisensa, Veljeskunnan, joutuvat yhdessä taistelemaan mutanttien kansanmurhaa suunnittelevaa eversti William Strykeria vastaan. Elokuvan suunnittelu alkoi pian elokuvan X-Men (2000) ensi-illan jälkeen. David Hayter ja Zak Penn kirjoittivat erilliset käsikirjoitukset ja yhdistivät molempien parhaat ajatukset yhteen. Lopulta myös Michael Dougherty ja Dan Harris palkattiin kirjoittamaan käsikirjoitus uudestaan. He muun muassa viimeistelivät hahmokaartin. Elokuvan juoneen otettiin vaikutteita Marvel Comicsin tarinoista Return to Weapon X ja God Loves, Man Kills. Elokuvan kuvaukset alkoivat kesäkuussa 2002 ja päättyivät marraskuussa. Suurin osa kohtauksista kuvattiin Vancouverin elokuvastudiolla, Pohjois-Amerikan suurimmassa tuotantolaitoksessa Los Angelesin ulkopuolella. Tuotantosuunnittelija Guy Hendrix Dyas toteutti elokuvan suunnittelun John Myhren työn pohjalta edellisestä elokuvasta
Nintendo DS

Tarkennus: Liian vähän viitattuja kohtia tekstin määrään suhteutettuna. Nintendo DS (jap. ニンテンドーDS, Nintendō DS, lyhennettynä NDS tai DS, Kiinassa iQue DS) on Nintendon kehittämä ja vuonna 2004 julkaisema käsikonsoli. DS on simpukkamallinen konsoli, jossa on kaksi nestekidenäyttöä, joista toinen on kosketusnäyttö. Nintendo DS:ssä on myös sisäänrakennettu mikrofoni, ja se tukee langatonta IEEE 802.11 -standardia (Wi-Fi) , mikä mahdollistaa käyttäjien kommunikoinnin lyhyellä kantamalla tai verkossa Nintendo Wi-Fi Connection -palvelun välityksellä. Laitteen kehitysnimi oli "Project Nitro", joka selittää NTR-merkinnän pelimoduuleissa ja laitteessa. Konsolin nimi viittaa Dual Screen -sanayhdistelmään (suom. Kaksoisnäyttö) eli laitteen näkyvimpään ominaisuuteen, ja Developers System -sanayhdistelmään (suom. Kehittäjien järjestelmä) viitaten uuteen pelikehitystapaan, johon laite inspiroi . Nintendo julkaisi laitteesta uudelleen suunnitellun version, Nintendo DS Liten, 2. maaliskuuta 2006 Japanissa
Tieteellinen vallankumous

Katso myös: Näennäistieteen historia Tieteellinen vallankumous (myös tieteen tai luonnontieteiden vallankumous) tarkoittaa suunnilleen vuosien 1500–1700 välisenä aikana Euroopassa tapahtunutta luonnontieteiden nousua. Tieteen edistymiselle antoi vauhtia kokeellisten menetelmien käyttö, fysiikan matematisointi ja uudet tutkimusvälineet, kuten kaukoputki ja mikroskooppi. Aristoteleen ja muiden antiikin kirjoittajien dogmaattinen jäljittely hylättiin ja korostettiin empiiristä havainnointia. Sitä kuvaa Royal Societyn tunnuslause "Nullus in verba". Järkiperäisen ajattelun korostamisen myötä kirkko menetti asemansa tieteen auktoriteettina. Tieteen ja uskonnon välille syntynyt jännite johti myös yhteentörmäyksiin. Tieteen nousu kosketti aluksi vain oppineitten pientä eliittiä. Koko väestöä koskevaksi sen saavutukset levisivät 1800-luvun teollisen vallankumouksen ja 1900-luvun tieteellis-teknisen vallankumouksen myötä. Tieteellinen vallankumous loi nykyaikaisen tieteen mallin. Ajattelun vapautumisessa sitä voi verrata uskonnossa uskonpuhdistukseen ja humanismin alalla renessanssiin. Tieteellinen eurooppalainen vallankumous myös varmisti länsimaisen sivilisaation johtoaseman koko maailmassa. Modernin tieteen synnyinpaikka oli koko Eurooppa
Henrik VIII

Tarkennus: suurelta osin lähteetön Henrik VIII (28. kesäkuuta 1491 – 28. tammikuuta 1547) oli Englannin kuningas ja Irlannin hallitsija (myöhemmin kuningas) vuosina 1509–1547. Hän oli Tudor-suvun toinen monarkki ja seurasi valtaistuimelle isäänsä Henrik VII:tä. Henrik VIII on kuuluisa kuudesta avioliitostaan sekä siitä, että hänellä oli ehkä enemmän valtaa kuin yhdelläkään muulla englantilaisella monarkilla. Hänen tavoitteensa saada avioero ensimmäisestä vaimostaan johti Englannin ja katolisen kirkon välirikkoon, itsenäisen Englannin kirkon perustamiseen ja luostareiden lakkauttamiseen ja oli siten ensimmäinen vaihe Englannin uskonpuhdistuksessa. Hänen valtakaudellaan Wales liitettiin pysyväksi osaksi Englannin valtakuntaa. Henrik VIII:n valtakaudella Englanti kävi lukuisia tarpeettoman kalliita ja suurilta osin Englannin kannalta tappiollisia sotia Manner-Euroopassa. Sodat vahingoittivat Englannin taloutta, mutta toisaalta juuri näiden sotien vuoksi Henrik sijoitti runsaasti Englannin laivastoon; hänen valtakaudellaan se laajeni seitsemästä sotalaivasta noin viiteenkymmeneen, minkä vuoksi Henrikiä on pidetty myös Englannin laivaston ”isänä”. Valtakautensa myöhempinä vuosina Henrik söi valtavasti ja hänestä tuli erittäin ylipainoinen ja hänen terveytensä kärsi. Lopulta hän kuoli 55-vuotiaana. Henrik VIII tunnetaan myös intohimoisena uhkapelurina
Hugh Jackman

Parhaan miespääosan Golden Globe2012 Les Misérables Hugh Michael Jackman (s. 12. lokakuuta 1968 Sydney, Uusi Etelä-Wales) on australialainen näyttelijä, joka tunnetaan muun muassa roolistaan Wolverine-supersankarina X-Men-elokuvasarjassa. Hän näytteli Jean Valjeania vuoden 2012 musikaalielokuvassa Les Misérables, josta hän sai Golden Globen ja ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa. Jackman tunnetaan myös teatterimusikaalista The Boy from Oz, josta hänet palkittiin Tony-palkinnolla. Hugh Jackman syntyi Sydneyn kaupungissa Australiassa englantilaisten vanhempiensa perheen viidenneksi ja nuorimmaksi lapseksi. Jackmanilla on myös häntä nuorempi sisarpuoli. Hänen äitinsä palasi takaisin Englantiin Jackmanin ollessa kahdeksanvuotias ja hän jäi kirjanpitäjänä toimineen isänsä Chrisin luokse. Jackman tapasi australialaisen Corelli-televisiosarjan kuvauksissa vuonna 1995 Deborra-Lee Furnessin, ja he menivät naimiisiin seuraavana vuonna. Heillä on kaksi adoptoitua lasta. Pariskunta erosi syksyllä 2023. Jackman on näytellyt australialaisissa elokuvissa Erskineville Kings (1998) ja Paperback Hero (1999)
Ferdinand Marcos

Ferdinand Emmanuel Edralin Marcos (11. syyskuuta 1917 – 28. syyskuuta 1989 Honolulu, Havaiji, Yhdysvallat) oli Filippiinien kymmenes presidentti ja diktaattori. Hän hallitsi Filippiinejä vuosina 1965–1986, kunnes hänet syrjäytettiin. Yhdysvaltojen loppuun asti tukema Marcos tuli tunnetuksi paitsi valtavasta korruptiostaan ja nepotismistaan, myös vaimonsa Imelda Marcosin tuhansia pareja käsittävästä kenkäkokoelmasta. Ferdinand Marcos syntyi Sarratissa, Ilocos Norten provinssissa, Luzonin saarella. Hänen isänsä Mariano Marcos oli lakimies ja äiti Josefa Quetulio Edralín oli opettaja. Suvussa oli hankiinalaista ja japanilaista verta. Marcos palveli 3. luutnanttina Filippiinien kansallisessa poliisissa 1937. Hän opiskeli lakia Manilan yliopistossa. Hänen ollessaan vielä opiskelija, häntä syytettiin kongressimies Julio Nalundasanin murhasta
Jada Pinkett Smith

Jada Koren Pinkett Smith (o.s. Pinkett; s. 18. syyskuuta 1971 Baltimore, Maryland) on yhdys­valtalainen näyttelijä ja laulaja. Hän on esiintynyt muun muassa elo­kuvissa The Matrix Reloaded, The Matrix Revolutions ja The Matrix Resurrections Nioben roolissa, ja hän näyttelee myös Maria Mercedes ”Fish” Mooneya televisio­sarjassa Gotham. Hänen vanhempansa ovat Robson Pinkett Jr. (1952–2010) ja Adrienne Banfield-Norris. Pinkett Smith opiskeli Baltimoren taide­koulussa tanssia ja koreografiaa ja ryhtyi näyttelijäksi. Pinkettin ura alkoi televisiosarjoista 1990-luvun alussa. Hän tuli laajasti tunnetuksi sitcomista A Different World ja näytteli myös kaupallisesti menestyneissä elokuvissa Väkivallan kierre (1993), Pähkähullu professori (1996) ja Kovan paikan edessä (1996). Taide­koulussa Pinkett Smith tutustui Tupac Shakuriin ja he pysyivät läheisinä ystävinä Shakurin kuolemaan saakka
Feeniksin kilta

Feeniksin kilta (engl. Order of the Phoenix) on kuvitteellinen salajärjestö J. K. Rowlingin kirjoittamissa Harry Potter -kirjoissa. Albus Dumbledore perusti järjestön vastustaakseen lordi Voldemortia ja tämän kuolonsyöjiä. Feeniksin kilta on Tylypahkan velhokoulun rehtorin Albus Dumbledoren perustama järjestö, jonka tehtävänä on vastustaa lordi Voldemortia ja kuolonsyöjiä. Feeniksin killan päämaja sijaitsee Lontoossa Kalmanhanaukio 12:ssa, missä oli myös Sirius Mustan lapsuuden koti. Dumbledoren ohella killan alkuperäisiin jäseniin kuuluivat muun muassa Harry Potterin vanhemmat James ja Lily Potter, Remus Lupin, Sirius Musta ja Alastor Vauhkomieli. Kilta hajosi, kun Voldemort katosi tapettuaan James ja Lily Potterin yrittäessään tappaa heidän poikansa Harryn. Voldemortin uskottiin kuolleen, eikä häntä vastustavaa järjestöä katsottu enää tarpeelliseksi. Voldemortin palatessa kirjassa Harry Potter ja liekehtivä pikari Dumbledore perustaa Feeniksin killan uudelleen. Suurin osa killan jäsenistä osallistui Tylypahkan taisteluun seitsemännessä kirjassa
Delatiivi

Delatiivi on suomen kielessä adverbisija, joka ilmaisee liikettä jostakin pois. Sen käyttö rajoittuu pieneen joukkoon pronomineja, Delatiivin pääte on yksikössä -alta/-ältä; monikkomuotoja ei käytetä. Unkarin kielessä delatiivi on produktiivinen ulkopaikallissija, joka vastaa yleensä suomen ablatiivia, joskus elatiivia. Pääte on -ról, -ről. abessiivi • ablatiivi • absolutiivi • adessiivi • adverbiaali • akkusatiivi • allatiivi • benefaktiivi • datiivi • delatiivi • distributiivi • eksessiivi • ekvatiivi • elatiivi • ergatiivi • essiivi • finaali • formaali • genetiivi • illatiivi • inessiivi • instruktiivi • instrumentaali • kausaali • kausatiivi • komitatiivi • komparatiivi • latiivi • lokatiivi • modaali • multiplikatiivi • nominatiivi • oppositiivi • partitiivi • prepositionaali • prolatiivi • separatiivi • situatiivi • sosiatiivi • sublatiivi • superessiivi • superlatiivi • temporaali • temporaalinen distributiivi • terminatiivi • translatiivi • vokatiivi
Distributiivi

Distributiivi on suomen kielessä adverbisija, joka kuvaa toistuvaa tai kaikkiin kohdistuvaa toimintoa. Sen käyttö rajoittuu pieneen joukkoon substantiiveja, adjektiiveja ja numeraaleja. Distributiivin pääte on -ttain/-ttäin sekä yksikössä että monikossa. Yksikkömuotoja käytetään hyvin harvoin. Unkarin kielessä distributiivin pääte on -nként, jota edeltää tarvittaessa sidevokaali, takavokaalisissa sanoissa -o/-a, etuvokaalisissa -e/-ö. abessiivi • ablatiivi • absolutiivi • adessiivi • adverbiaali • akkusatiivi • allatiivi • benefaktiivi • datiivi • delatiivi • distributiivi • eksessiivi • ekvatiivi • elatiivi • ergatiivi • essiivi • finaali • formaali • genetiivi • illatiivi • inessiivi • instruktiivi • instrumentaali • kausaali • kausatiivi • komitatiivi • komparatiivi • latiivi • lokatiivi • modaali • multiplikatiivi • nominatiivi • oppositiivi • partitiivi • prepositionaali • prolatiivi • separatiivi • situatiivi • sosiatiivi • sublatiivi • superessiivi • superlatiivi • temporaali • temporaalinen distributiivi • terminatiivi • translatiivi • vokatiivi
Sublatiivi

Sublatiivi on suomen kielessä adverbisija, joka ilmaisee liikettä jonnekin. Sen käyttö rajoittuu pieneen joukkoon pronomineja. Sublatiivin pääte on yksikössä -alle tai -nne. Monikkomuotoja ei käytetä. Unkarin kielessä sublatiivi on produktiivinen ulkopaikallissija, joka vastaa yleensä suomen allatiivia tai postpositiota 'päälle', joskus myös illatiivia. Sublatiivin pääte on -ra/-re. abessiivi • ablatiivi • absolutiivi • adessiivi • adverbiaali • akkusatiivi • allatiivi • benefaktiivi • datiivi • delatiivi • distributiivi • eksessiivi • ekvatiivi • elatiivi • ergatiivi • essiivi • finaali • formaali • genetiivi • illatiivi • inessiivi • instruktiivi • instrumentaali • kausaali • kausatiivi • komitatiivi • komparatiivi • latiivi • lokatiivi • modaali • multiplikatiivi • nominatiivi • oppositiivi • partitiivi • prepositionaali • prolatiivi • separatiivi • situatiivi • sosiatiivi • sublatiivi • superessiivi • superlatiivi • temporaali • temporaalinen distributiivi • terminatiivi • translatiivi • vokatiivi
Tuhoamisleiri

Tuhoamisleirit olivat natsi-Saksan toisessa maailmansodassa vuosien 1941–1942 aikana perustamia leirejä, jotka kehitettiin toteuttamaan etenkin natsien rotuopin mukaisten ali-ihmisten tuhoamissuunnitelmaa, ”lopullista ratkaisua”. Kuudella tuhoamisleirillä kaasutettiin hengiltä yli kolme miljoonaa ihmistä, enimmäkseen juutalaisia. Aluksi saksalaiset surmasivat valloittamisensa alueiden juutalaisia ja muita ”ali-ihmisiä” ampumalla. Kun juutalaisten surmaaminen ampumalla oli osoittautunut epäkäytännölliseksi, saksalaiset alkoivat etsiä vaihtoehtoisia tappomenetelmiä. Juutalaisten tuhoamisen painopiste päätettiin siirtää miehitetystä Neuvostoliitosta Puolaan, jonne rakennettiin tuhoamisleirejä. Syksyn 1941 ja kevään 1942 välillä Puolaan rakennettiin kuusi tuhoamisleiriä: Chełmno, Bełżec, Sobibór, Treblinka, Majdanek ja Auschwitz-Birkenau. Tuhoamisleireillä oli vain yksi tehtävä: saapuvien vankien välitön murhaaminen. Leireistä Auschwitz-Birkenau ja Majdanek toimivat lisäksi keskitysleireinä, joissa vankeja hyödynnettiin myös työvoimana. Saatuaan leirit toimintakuntoon keskikesällä 1942 saksalaiset ryhtyivät haravoimaan koko hallitsemaansa maaperää ja kokoamaan juutalaiset yhteen miltei jokaisessa Euroopan maassa. Heidät koottiin usein ylikansoitettuihin ghettoihin tai työleireihin. Uhrit pakattiin ahtaisiin tavaravaunuihin yleensä ilman ruokaa ja vettä, ja heidät rahdattiin tappokeskuksiin. Matka saattoi kestää kaksikin viikkoa, ja moni kuoli jo matkalla
Ympärysvallat

Ympärysvallat eli liittoutuneet oli ensimmäisen maailmansodan toinen osapuoli, joka taisteli keskusvaltoja vastaan. Ympärysvaltoihin kuuluivat Britannia dominioineen (Australia, Etelä-Afrikan unioni, Kanada, Uusi-Seelanti), Ranska, Venäjä, Serbia ja myöhemmin sotaan liittyneet valtiot, muun muassa Italia, Portugali, Romania, Kreikka, Japani ja Yhdysvallat. Italia liittyi ympärysvaltojen puolelle vuonna 1915, Romania ja Kreikka myöhemmin. Monet pienemmät maat horjuivat ennen liittymistään ympärysvaltoihin. Ympärysvallat ympäröivät vihollisiaan keskusvaltoja, joita olivat Saksa, Itävalta-Unkari, Bulgaria ja Osmanien valtakunta. Ympärysvaltojen alue oli keskusvaltojen aluetta suurempi, ja suurempien raaka-ainevarojen ja muiden voimavarojensa vuoksi he olivat keskusvaltoja voimakkaampia ja voittivat sodan. Britannia ja Ranska sopivat vanhat kiistansa vuonna 1905 – tätä sanottiin entente cordialeksi. Venäjän liityttyä mukaan syntyi kolmisopimus, kolmoisentente. Kesäkuussa 1915 ympärysvallat Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta, Belgia, Italia, Serbia ja Venäjä kokoontuivat ensimmäiseen yhteiseen konferenssiin ja sopivat hyökkäysten koordinoinnista.
Keskusvallat

Keskusvallat viittaa maihin, jotka taistelivat ympärysvaltoja vastaan ensimmäisessä maailmansodassa. Saksa ja Itävalta-Unkari solmivat kaksiliiton Venäjän sotilaallista uhkaa vastaan vuonna 1879. Italia liittyi mukaan vuonna 1882, jolloin kolme valtiota muodostivat yhdessä kolmiliiton, joka oli suunnattu Italian ja Saksan kannalta Ranskan sotilaallista uhkaa vastaan. Ensimmäisen maailmansodan aikaan sotilasliiton nimeksi tuli keskusvallat, koska maat sijaitsivat tärkeimpien ympärysvaltojen eli Ison-Britannian, Ranskan ja Venäjän välissä. Italia solmi 26. huhtikuuta 1915 ympärysvaltojen kanssa salaisen liittoutumissopimuksen, jolla Italia saisi Itävalta-Unkarilta Etelä-Tirolin ja sen mukana Itävallan saksankielisiä alueita Brennerin solaan asti sekä Triesten, Gorizian, Istrian niemimaan ja pohjoisen Dalmatian rannikon. Italia erosi keskusvalloista 4. toukokuuta 1915 ja liittyi ympärysvaltojen puolelle julistettuaan sodan Itävalta-Unkarille 23. toukokuuta 1915. Keskusvaltoihin liittyivät Osmanien valtakunta 29. lokakuuta 1914 ja Bulgarian kuningaskunta 14. lokakuuta 1915
Protektoraatti

Protektoraatti on sananmukaisesti suojelualue, alue tai useammin valtio, jonka toinen valtio ottaa suojelukseensa pyynnöstä tai tahdonvastaisesti, jolloin miehittäjä kutsuu miehittämäänsä aluetta protektoraatiksi hyväksyttääkseen toimensa julkisuudessa. Tällöin valtio on riippuvuussuhteessa toiseen valtioon siten, että se on kokonaan tai osittain luopunut täysivaltaisuutensa käyttämisestä kansainvälisissä suhteissa ja sotilaallisesti ja että suojelijavaltiolla on oikeus puuttua protektoraatin sisäisiin asioihin. Kansainvälisessä politiikassa protektoraatteihin liittyy Kansainliiton mandaattihallinto, jolla ensimmäisen maailmansodan hävinneiden valtioiden siirtomaat siirrettiin Kansainliiton hallittaviksi. Afrikassa Saksan Versailles’n rauhansopimuksessa menettämät afrikkalaiset siirtomaat siirtyivät Kansainliiton mandaatilla Yhdistyneen kuningaskunnan haltuun, kun taas Lähi-idässä Ottomaanien valtakunnan hallussa pitämiä alueita annettiin Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallittaviksi.lähde? Itsenäisellä Suomella on ollut kaksi virallisesti valtakunnan tasolla tunnustettua suojelualuetta eli protektoraattia, Repola ja Porajärvi. Ensin mainittu oli tätä vuosina 1918–1920 ja jälkimmäinen 1919–1920. Nämä aunuslaiset kunnat pyysivät kansanäänestyksen tuloksen myötä Suomelta lupaa siirtyä sen suojelukseen.lähde? Ympärysvallat Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta pitivät ensimmäisen maailmansodan aikana Neuvosto-Venäjästä 1917–1918 itsenäistyneitä Ukrainaa ja Suomea (1917) Saksan protektoraatteina, koska Saksan vaikutus näiden maiden hallintoon, politiikkaan ja talouselämään oli niin vahva ja jopa kauppasopimuksilla virallistettu. 1918 Saksa määräsi Suomen ulkopolitiikasta, asevoimista ja Saksalla oli etuosto-oikeus Suomen viennissä. Suomi oli siis Saksan protektoraatti maaliskuusta marraskuuhun 1918; Suomi ei ollut tällöin suvereeni valtio. Toista maailmansotaa ennen natsi-Saksa jakoi Tšekkoslovakian itsenäiseksi Slovakiaksi sekä Tšekinmaan käsittäväksi ja miehitystä tarkoittavaksi Böömin ja Määrin protektoraatiksi, jota johti käskynhaltijana valtakunnanprotektori.lähde? Virallisesti itsenäisiä alueita, joilla oli sisäpoliittinen itsenäisyys, mutta olivat osana Brittiläistä imperiumia
Gottfried Leibniz

Gottfried Wilhelm Leibniz (myös Leibnitz tai von Leibniz; 1. heinäkuuta (J: 21. kesäkuuta) 1646 Leipzig – 14. marraskuuta 1716 Hannover) oli saksalainen filosofi, luonnontieteilijä, diplomaatti, matemaatikko, oikeus- ja valtiotieteilijä, historiantutkija, kielitieteilijä, kirjastonhoitaja ja yleisnero. Leibniz toimi vuodesta 1676 Braunschweig-Lüneburgin (sittemmin Hannoverin) ruhtinassuvun palveluksessa. Filosofina ja oikeusoppineena sekä kahden merkittävän saksalaisen aatelissuvun palveluksessa Leibniz oli merkittävässä roolissa aikansa Euroopan politiikassa ja diplomatiassa. Filosofiassa Leibniz edusti René Descartesin ja Baruch Spinozan tavoin 1600-luvun mannermaista rationalismia. Hänen filosofisena pääteoksenaan voidaan pitää omaperäisen metafyysisen järjestelmän esittelevää postuumisti julkaistua kirjaa Monadologia (1714). Filosofiassa Leibniz muistetaan myös optimismistaan, johtopäätöksestään, jonka mukaan maailmamme on paras, jonka Jumala kykeni luomaan. Leibnizilla on yhtä merkittävä osa matematiikan kuin filosofiankin historiassa. Hänen nimiinsä on pantu matematiikan termi funktio (1694), jota hän käytti kuvaamaan käyrän laatua, kuten sen kaarevuutta tai erityistä pistettä. Leibnizia pidetään myös modernin analyysin isänä yhdessä Isaac Newtonin kanssa
Prolatiivi

Prolatiivi on suomen kielessä esiintyvä sananjohdostyyppi, joka ilmaisee toiminnan väylää, reittiä, välinettä, keinoa tai tapaa. Johdin on -(i)tse, esimerkiksi maitse "maata pitkin, maareittiä". Prolatiivijohdokset ovat adverbeja. Johdoksen kantana on tyypillisesti substantiivi tai muu nominivartalo; eräissä adpositioina toimivissa prolatiiveissa ei ole nominikantaa (esimerkiksi alitse). Prolatiivi muistuttaa jossain määrin paikallissijaa. Varsinaisista sijamuodoista sen erottaa vähäisempi produktiivisuus: prolatiivin voi muodostaa vain eräistä määrätyyppisistä substantiiveista. Prolatiiviin ei myöskään liity kongruoivaa eli prolatiivimuotoista määritettä, esimerkiksi adjektiivia. Esimerkkejä prolatiivista: Oikeastaan produktiivisuus on isompi kuin kielioppiohjeissa yleensä väitetään, koska uusia, epätavallisia -itse-loppuisia sanoja voi periaatteessa muodostaa monista muistakin sanoista. Usein ne ovat kuitenkin enemmän tai vähemmän humoristisia tai vanhahtavia tai runollisia: abessiivi • ablatiivi • absolutiivi • adessiivi • adverbiaali • akkusatiivi • allatiivi • benefaktiivi • datiivi • delatiivi • distributiivi • eksessiivi • ekvatiivi • elatiivi • ergatiivi • essiivi • finaali • formaali • genetiivi • illatiivi • inessiivi • instruktiivi • instrumentaali • kausaali • kausatiivi • komitatiivi • komparatiivi • latiivi • lokatiivi • modaali • multiplikatiivi • nominatiivi • oppositiivi • partitiivi • prepositionaali • prolatiivi • separatiivi • situatiivi • sosiatiivi • sublatiivi • superessiivi • superlatiivi • temporaali • temporaalinen distributiivi • terminatiivi • translatiivi • vokatiivi
Strutsi

Elinvoimainen  Struthio camelusLinnaeus, 1758 Strutsi Wikispeciesissä Strutsi Commonsissa Strutsi (Struthio camelus) on suurin nykyisin elävä lintu, joka kasvaa jopa 2,8 metriä korkeaksi. Sillä on pitkät jalat ja kaula. Se on lentokyvytön, mutta voi juosta 65 km/h. Se elää villinä Afrikassa, mutta sitä tarhataan kaikkialla maailmassa, Suomessakin, munien, lihan ja höyhenten takia. Vanhassa suomen kirjakielessä strutsista on käytetty nimityksiä nälkä- ja kamelikurki. Sanan strutsi katsotaan olevan ruotsin, alasaksan ja latinan kautta peräisin kreikan sanasta strouthíōn, jonka arvellaan olevan taustaltaan onomatopoeettinen. Villeistä alalajeista on jalostettu edelleen risteyttämällä uusia rotuja, esimerkiksi: Strutsi on suurin nykyisin elävä lintu. Vastakuoriutunut poikanen painaa n. 800–900 grammaa. Teuraskypsyyden se saavuttaa noin 11–12 kuukauden ikäisenä, jolloin sen paino on noin 100 kilogrammaa, mistä hyödynnettävän lihan osuus on noin 40–45 kilogrammaa. Aikuinen strutsi painaa 90–170 kilogrammaa. Uros on naarasta kookkaampi, täysikasvuinen strutsi on noin 2,1–2,8 metrin pituinen