nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Cannes

Koordinaatit: 43°33′05″N, 07°00′46″E Cannes (ranskaksi [ˈkan],ⓘ (ohje) oksitaaniksi Canas) on kaupunki Etelä-Ranskassa, Ranskan Rivieralla. Asukkaita siellä on 70 610 (vuonna 2006). 1830-luvulta eteenpäin ranskalaiset ja ulkomaalaiset aristokraatit rakensivat alueelle loma-asuntoja, ja vähitellen kaupungista muodostui lomakaupunki. Cannes on kuuluisa vuotuisista elokuvajuhlistaan. Kaupungissa on järjestetty Eurovision laulukilpailu kaksi kertaa, vuosina 1959 ja 1961. Liguureihin kuulunut oksybien heimo käytti nykyisen Cannesin alueella olevaa Le Suquet -kukkulaa tähystyspaikkana 100-luvulla eaa. Liguurien naapureiksi asettuneet kreikkalaiset siirtolaiset pyysivät roomalaisilta apua liguureja vastaan ja roomalaiset kukistivat oksybit Quintus Opimiuksen johdolla vuonna 154 eaa. Voiton jälkeen nykyisen Marseillen kreikkalaiset perustivat paikalle sotilasleirin nimeltä Castrum Marcellinum. 300-luvulla läheiselle Île Saint-Honoratille perustettiin luostari ja sen munkit linnoittivat Le Suquetin vuonna 1070 Provencen herttuoiden käskystä. Kukkulalle rakennetun tähystystornin ympärille kasvoi pieni asutus nimeltä Portus Cannis. Paikalliset asukkaat saivat verovapauden Raimond Bérengeriltä vuonna 1131 ja paikka sai uuden nimen Castrum Francum, joka kuitenkin vaihtui asiakirjojen mukaan jo 1200-luvulla muotoon Castrum Canoïs. Rutto teki suurta tuhoa vuosina 1347 ja 1580, minkä lisäksi Kaarle V:n joukot hävittivät aluetta vuonna 1536 ja Kaarle Savoijilaisen joukot toistivat saman vuonna 1590
Itämeri

Itämeri on Atlantin valtameren sivumeri Pohjois-Euroopassa Suomen, Ruotsin, Tanskan, Saksan, Puolan, Viron, Latvian, Liettuan ja Venäjän välissä. Se on maailman toiseksi suurin murtovesiallas Mustanmeren jälkeen. Itämeren erottaa Pohjanmerestä Kattegatin salmi Ruotsin ja Tanskan välissä. Itämeri on erikoinen meri alhaisen suolapitoisuutensa (keskimäärin 7 promillea), vuoroveden heikkouden sekä mannerlaatan päällä sijaitsemisen ja siitä johtuvan mataluuden takia. Itämeren keskisyvyys on 54 metriä ja syvin kohta 459 metriä. Meren pinta-ala on noin 392 000 neliökilometriä. 4 000–6 000 vuotta sitten Tanskan salmet olivat syvemmät ja leveämmät kuin nykyisin, ja silloin Itämeren suolapitoisuus oli kahdeksankertainen nykyiseen verrattuna. Tuota merellistä ajanjaksoa kutsutaan Litorinameren kaudeksi. Itämeren suomenkielinen nimi on todennäköisesti käännöslaina meren ruotsinkielisestä nimestä Östersjön, ja samaa tarkoittavat myös tanskan kielen Østersøen ja hollannin Oostzee – näiden kielten alueelta katsottuna meri onkin idässä. Myös meren saksankielinen nimi on Ostsee. Suomen kielen kannalta nimi on tavallaan harhaanjohtava, sillä Itämeri sijaitsee suomen kielialueen länsi- ja eteläpuolella. Vironkielinen nimi merelle onkin Läänemeri (”Länsimeri”)
Chile

1 Chile laskee alueeseensa myös 1 250 000 km²:n suuruisen vaatimuksen Etelämantereesta, mitä ei kuitenkaan ole tunnustettu kansainvälisesti. Chilen tasavalta (esp. República de Chile) eli Chile (/ˈtʃiːle/) on valtio Etelä-Amerikassa. Se on pitkä ja kapea maa Andien ja Tyynenmeren välissä. Chilen rajanaapurit ovat Peru, Bolivia ja Argentiina. Sen valtakieli on espanja, mutta siellä puhutaan myös joitain intiaanikieliä. Argentiinasta, Brasiliasta ja Chilestä käytetään toisinaan yhteisnimitystä ABC-valtiot. Alun perin useiden intiaaniryhmien asuttaman maan valloittivat ensin inkat ja sitten espanjalaiset. Maa itsenäistyi vuonna 1818. 1900-luvulla Chile oli 17 vuotta sotilasdiktatuuri, jossa valtaa piti Augusto Pinochet. Maan talous perustuu kaivoksiin, etenkin kupariin. Chile on pohjois-eteläsuunnassa 4 270 kilometriä pitkä, mutta leveydeltään itä-länsisuunnassa keskimäärin vain 177 kilometriä, siis hyvin pitkä ja kapea maa
Kiinalainen ooppera

Kiinalainen ooppera on Kiinassa suosittu musiikkiteatterin muoto. Se juontaa juurensa šamaaniperinteestä. Länsimaisesta oopperasta poiketen kiinalaisessa oopperassa säveltäjät eivät ole tärkein elementti. Sen sijaan kiinalainen ooppera sisältää melko paljon akrobatiaa. Länsimaissa tunnetuin kiinalaisen oopperan muoto on Peking-ooppera. Kiinalaisessa oopperassa on tiettyjä roolihahmoja ja esiintyjien kasvot maalataan hahmojen perinteiden mukaisesti. Lavasteita ei juurikaan käytetä, vaan kaikki eleet suoritetaan niin ylidramaattisesti, että katsoja ymmärtää missä pitäisi olla vaikkapa vettä taikka lohikäärme. Ennen Han-dynastiaa kiinalaisesta "näyttämötaiteesta" vastasivat pääosin šamaanit, joiden rituaaleihin kuuluivat erilaisten rohtojen lisäksi myös tanssi ja laulu. Erityisen tunnettuja olivat Wu-perheen šamaanit. Šamaanit olivat tuolloin pääosin naisia, joskin miesšamaanejakin esiintyi. Wu-šamaanien sanottiin osaavan lentää, kykenemään ennustamaan ihmisten eliniän ja parantamaan sairauksia. Han-dynastian aikana kiinalaisen imperiumin laajentaminen oli tuonut ulkomaisia elementtejä myös taiteeseen
Krishna-liike

Krishna-liike eli International Society for Krishna Consciousness (ISKCON) on osa suurempaa gaudiya-vaishnavismina tunnettua perinnettä, joka keskittyy Krishnan palvonnan ympärille. Liikkeen toi länteen intialainen munkki A. C. Bhaktivedanta Swami Prabhupada vuonna 1965. Saapumisensa jälkeen liike levisi nopeasti kaikkiin maanosiin. Tuttavallisen nimensä liike on saanut keskeisimmästä henkisestä harjoituksestaan, joka on Hare Krishna -mantran toistaminen. Toisin kuin yleensä ajatellaan, Krishna-liike ei ole uusi uskonto. Liikkeen edustama perinne, gaudiya-vaishnavismi sai alkunsa 1500-luvun Bengalissa ja sen perustaja on Sri Caitanya (1486-1533). Sri Caitanya korosti Krishnan antaumuksellisen ja rakastavan palvonnan eli bhaktin tietä. Hän myös popularisoi liikkeelle tunnusomaisen tavan laulaa julkisilla paikoilla Krishnan pyhää nimeä maha-mantran muodossa (Hare Krishna Hare Krishna Krishna Krishna Hare Hare / Hare Rama Hare Rama Rama Rama Hare Hare). Caitanya ja muut bhakti-koulukunnan pyhimykset hylkäsivät syntymän mukaan määräytyvän kastijärjestelmän ja siihen liittyvän rituaalisen uskonnollisuuden. He painottivat moraalisuutta, sydämen puhtautta ja pyyteettömän palveluksen mielialaa
Kiinan renessanssi

Kiinan renessanssi (900 – 1200-luku, mukaillen ranskalaisen historioitsija Jacques Gernet'n määritelmääselvennä) muistutti Euroopan renessanssia: vanhoja kulttuuripiirteitä tutkittiin uudelleen ja uusia syntyi, myös merkittäviä keksintöjä tehtiin ja hallinto oli keskitettyä. Kausi alkaa Tang-dynastian hajoamisesta ja päättyy mongolien Yuan-dynastiaan. Tällä ajalle osuvat seuraavat Kiinan dynastiat:
Oseania

Oseania on Tyynellämerellä sijaitseva saaristojen ryhmä, johon kuuluvat Melanesia, Mikronesia ja Polynesia sekä suurimpina saarina Uusi-Guinea ja Uuden-Seelannin pääsaaret. Tässä artikkelissa käytetään laajempaa tulkintaa Oseaniasta maanosana, johon kuuluu myös Australia. Oseanian pinta-ala on 9 008 458 neliökilometriä ja asukaslukuarvio 44,5 miljoonaa asukasta (2022). Oseaniaan katsotaan kuuluvan yli 10 000 saarta. Nimitys ”Oseania” (latinan sanasta oceanus, ’valtameri’) kuvaa laajaa merialuetta Amerikan ja Aasian mantereiden välissä vastakohtana muille maanosille, jotka koostuvat pääosin maapinta-alasta. Oseania on yksi maailman kahdeksasta ekologisesti tärkeästä alueesta. Näillä alueilla on omat ekosysteeminsä niin kasvien, eläinten kuin ilmastonsakin osalta. Ne ovat lisäksi tärkeitä maapallon luonnontasapainon kannalta. Oseania kuuluu subtrooppisen ilmaston vyöhykkeeseen lukuun ottamatta Australian keski- ja länsiosia. Termin ”Océanie” (Oseania) kehitti tanskalais-ranskalainen maantieteilijä Conrad Malte-Brun 1800-luvun alussa. Nimitys on johdettu latinan kautta kreikan kielen sanasta ὠκεανός (ōkeanós) joka tarkoittaa suurta maata ympäröivää virtaa ja sen jumalaa. Kirjoitustaidon puutteen ja erilaisten hajoavien materiaalien käytön vuoksi Tyynenmeren varhaiskulttuureista on jäänyt vain vähän jälkiä niiden muinaisesta historiasta ja taiteesta
SGI

SGI (entinen Silicon Graphics) on tietotekniikkavalmistaja, jonka James H. Clark perusti vuonna 1982. SGI tunnetaan etenkin kolmiulotteisen tietokonegrafiikan edelläkävijänä ja OpenGL:n kehittäjänä, MIPS-työasemistaan (Indigo, Indy, Octane) ja IRIX-käyttöjärjestelmästä. Yhtiö haki konkurssisuojaa ensimmäisen kerran toukokuussa 2006, ja lopullisesti huhtikuussa 2009, jonka jälkeen se myytiin Rackable Systems -yhtiölle, joka otti käyttöön nimen Silicon Graphics International. Tämä yhtiö päätyi myöhemmin Hewlett Packard Enterprisen haltuun. SGI perustettiin 1981 Kaliforniassa nimellä Silicon Graphics. Aluksi yhtiö valmisti graafisia päätteitä Digital Equipment Corporationin VAX-tietokoneille. Myöhemmin SGI aloitti omien Motorola 68000 -sarjan suorittimia käyttävien UNIX-pohjaisten SGI IRIS -työasemien valmistuksen. Näiden koneiden huippumalli oli SGI IRIS 3130, jossa oli Motorola 68030 -suoritin Weitek-matematiikkasuorittimen ohella, kaksi 300 MB kiintolevyä ja 10 Mbit/s ethernet. Kone oli riittävän tehokas käytettäväksi 3D-animaatioiden tekoon ilman suurtietokoneen tukea. Monien muiden UNIX-työasemavalmistajien tapaan SGI siirtyi Motorola 68000 -sarjasta RISC-suorittimiin 1990-luvun vaihteessa. Suorittimeksi valittiin MIPS Technologiesin 32-bittinen R3000, ja ensimmäinen sitä käyttävä työasemasarja sai nimen "4D"
Reititin

Reititin (engl. router) on tietoverkkoja yhdistävä laite. Reitittimen tehtävä on välittää tietoa tietoverkon eri osien välillä. Reitittimen siis pitää tietää, missä suhteessa eri tietoverkot ovat toisiinsa ja se osaa tehdä tietoliikenteelle reittivalinnan. Reititin on osallisena aina vähintään kahdessa verkossa. Reitittimien muodostaman verkon rakenteesta käytetään nimitystä topologia. Reititin muodostaa tähtitopologian. ARPANETin alkuvaiheessa verkon ja suurtietokoneiden välissä käytettiin Interface Message Processor (IMP) -tietokoneita, jotka olivat muokattuja versioita Honeywellin minitietokoneista. Ensimmäisen modernin "karvapalloreitittimen" (engl. fuzzball router) suunnitteli David L. Mills. Reititin perustui tuolloin PDP-11-tietokoneelle ja käytettiin NSFNET-verkossa
Nobel

Nobel voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä tai asioita:
RNA

RNA eli ribonukleiinihappo on nukleotideistä koostuva polymeeri. Se eroaa DNA:sta sokeriosalta, deoksiriboosin tilalla on riboosi, ja yhden emäksen osalta, tymiinin tilalla on urasiili. Ribonukleiinihapoilla on monia eri tehtäviä soluissa. RNA-viruksissa geneettisenä materiaalina on yksi- tai kaksijuosteinen RNA, esimerkiksi kaksijuosteiset RNA-virukset. Kolme tunnetuinta RNA-tyyppiä ovat lähetti-RNA, siirtäjä-RNA ja ribosomaalinen RNA. Lähetti-RNA (mRNA) kuljettaa DNA:sta kopioidun geenin tiedot tumasta solulimaan, jossa sen perusteella tuotetaan proteiineja ribosomeissa. Siirtäjä-RNA (tRNA) siirtää aminohapot proteiinia valmistavalle ribosomille lähetti-RNA:n perusteella. Ribosomaalista RNA:ta (rRNA) on 80 % kaikesta solun sisältämästä RNA:sta ja se on osa ribosomin rakennetta. Muita RNA-tyyppejä ovat muun muassa pieni tumassa esiintyvä RNA (engl. small nuclear RNA, snRNA), joka osallistuu RNA-intronien silmukointiin esi-RNA:sta, pieni tumajyväsen RNA (small nucleolar RNA), pieni tuman RNA (snoRNA), mikroRNA (miRNA) ja pieni häiritsevä RNA (siRNA, engl. small interfering RNA), heterogeeninen tuman RNA (hnRNA) ja pieni soluliman RNA (scRNA).
C (ohjelmointikieli)

C on yleiskäyttöinen, imperatiivinen ja rakenteinen käännettävä tietokoneiden ohjelmointikieli, joka on levinnyt laajalle 1970-luvulta lähtien, jolloin Dennis Ritchie kehitti sen UNIX-käyttöjärjestelmää varten. Kielessä yhdistyvät koneenläheisyys ja korkean tason kielen ominaisuudet. C:n suosiota selittää kielen yksinkertaisuus, tehokkuus, joustavuus ja siirrettävyys. C:ssä itsessään ei ole paljoa varattuja sanoja, monet toiminnot tehdään funktiokirjastoilla. C++, Java, C# ja monet muut myöhemmät kielet perustuvat syntaksiltaan ja avainsanoiltaan C:hen. C perustuu Ken Thompsonin kehittämään B-kieleen, jonka juuret ovat BCPL-kielessä. Kielen kehitys alkoi nimellä NB (New B). Kieli kehitettiin Bell Labsissa vuonna 1972 PDP-11:lle Unix-käyttöjärjestelmää varten, joka muutettiin assemblystä C:lle. Kielen kehitykseen vaikuttivat muun muassa Alan Snyder, joka ehdotti boolean-operaattoreihin muutoksia ja esikääntäjän lisäämisen. Mike Lesk kirjoitti kielelle alustalta toiselle siirrettävän IO-kirjaston, josta myöhemmin muodostui C-kielen standardikirjasto. 1970-luvun lopulla Stephen Johnson aloitti Portable C Compiler (PCC) -kääntäjän kehittämisen, joka olisi helppo kohdistaa uudelle alustalle. C-kieli tarkoitettiin alun perin pelkästään järjestelmäohjelmointiin, mutta se on saavuttanut suosiota myös sovellusohjelmien toteutuksessa
Juutalaiset

Juutalaiset ovat ympäri maapalloa levittäytynyt seemiläinen kansa. Nykyajan juutalaiset katsovat polveutuvansa Palestiinassa ensimmäisellä vuosituhannella eaa. asuneista israeliiteista, jotka levittäytyivät etenkin Babylonin pakkosiirtolaisuuden ja juutalaissotia seuranneiden karkotusten myötä koko Lähi-itään ja muualle maailmaan. Suurin osa maailman juutalaisista asuu nykyisin Israelissa ja Yhdysvalloissa, mutta ennen toista maailmansotaa ja Israelin itsenäistymistä myös Itä-Euroopassa ja islamilaisessa maailmassa oli suuria juutalaisyhteisöjä. Juutalaisten kulttuuriin kuuluu olennaisesti juutalaisten etninen uskonto eli juutalaisuus. Juutalainen uskonto ja etnisyys ovatkin perinteisesti olleet toisiinsa läheisesti kietoutuneita, ja juutalainen uskonto osittain määrittää juutalaista etnistä ryhmää, mutta moni mieltää itsensä juutalaiseksi enemmän syntyperän ja kulttuurin kuin uskonnon pohjalta. Sana juutalainen juontuu kreikan kielestä, jossa Ioudaios tarkoittaa Juudan heimon jäsentä. Suomeen sana on lainattu uskonnollisen kirjallisuuden välityksellä ehkä ruotsista, saksasta tai latinasta. Baabelin vankeudesta lähtien Juudan heimon nimellä alettiin tarkoittaa kaikkia Israelin kansan jäseniä. Juutalaisia arvioitiin elävän eri puolilla maapalloa noin 14,7 miljoonaa vuonna 2019; noin 45 % maailman juutalaisista asui Israelissa, 39 % Yhdysvalloissa, 9 % Euroopassa, 5 % muualla Pohjois- ja latinalaisessa Amerikassa ja 2 % muissa maanosissa. Suomessa asuu arviolta noin 1 800 juutalaista. Ennen toista maailmansotaa juutalaisten määrä oli noin 18 miljoonaa, mutta natsi-Saksan juutalaisvainojen ja juutalaisten kansanmurhan seurauksena määrä väheni noin kuudella miljoonalla
Positroni

9,109 382 15 × 10−31 kg0,510 998 910 MeV/c2 +1 e Positroni on elektronin antihiukkanen eli antimateriaa. Positronin massa ja spin ovat yhtä suuret kuin elektronilla, mutta sen sähkövaraus päinvastainen, +1 e. Positroni voi syntyä parinmuodostumiseksi kutsutussa prosessissa, jossa fotonien osuessa aineeseen yli 1,022 MeV:n energialla muodostuu positroni ja elektroni. Käänteisessä prosessissa, parintuhossa, positroni kohtaa elektronin jolloin molemmat häviävät ja vapautuu 1,022 MeV energiaa gammasäteilynä. Tapahtuu siis annihilaatio. Positroneja syntyy myös positroniemissiossa, joka on eräs beetasäteilyn muoto. Siinä protoni muuttuu heikon vuorovaikutuksen vaikutuksesta neutroniksi, positroniksi ja elektronin neutriinoksi. Positronin olemassaoloa esitti Paul Dirac vuonna 1928. Hän johti Wolfgang Paulin työn pohjalta elektronia kuvaavan Diracin yhtälön. Tämä sai hänet ennustamaan elektronin antihiukkasen olemassaolon, jonka hän selitti tyhjiön täyttävän negatiivisen energian merellä (niin sanottu Diracin meri). Neljä vuotta myöhemmin Carl David Anderson havaitsi näitä antimateriahiukkasia ensimmäisen kerran avaruudesta maahan säteileviä hiukkasia tutkiessaan ja antoi niille nimen positron. Hän käytti hiukkasten havaitsemiseen sumukammiota, joka oli täytetty superjäähdytetyllä höyryllä
Ruanda

Ruandan sijainti Afrikassa (merkitty vaaleansinisellä ja tummanharmaalla) ja Afrikan unionissa (merkitty vaaleansinisellä). Ruandan tasavalta eli Ruanda on pienehkö keskiafrikkalainen sisämaavaltio. Sen rajanaapureita ovat lännessä Kongon demokraattinen tasavalta, pohjoisessa Uganda, etelässä Burundi ja idässä Tansania. Sen pinta-ala on noin 26 000 neliökilometriä ja asukkaita on noin 13 miljoonaa. Ruanda on brittiläisen kansainyhteisön 54. jäsen (vuodesta 2009), vaikka sillä on historiallisia siteitä pikemminkin ranskankieliseen maailmaan Belgian entisenä siirtomaana. Ruanda sijaitsee lähes Afrikan keskuksessa, vain muutaman asteen päiväntasaajasta etelään. Maalla ei ole meriyhteyttä. Sen rajana Kongon demokraattiseen tasavaltaan toimii Kivujärvi ja Ruzizin jokilaakso. Muita rajanaapureita ovat pohjoisessa Uganda, idässä Tansania ja etelässä Burundi. Vuonna 2010 arvioitiin, että maassa oli neljä yli sadantuhannen asukkaan kaupunkia: Kigali (noin 1,029 miljoonaa asukasta), Ruhengeri (117 000), Gisenyi (113 000) ja Butare (107 000). Ruanda on pääasiassa ruohotasankoa ja maasto on kumpuilevaa
Amerikanravuri

Amerikanravuri (myös amerikkalainen lämminverinen ravihevonen) on raviurheilussa käytetty lämminverinen hevosrotu, joka lukeutuu lämminveriravureihin. Rotu on kotoisin Yhdysvalloista ja Kanadasta, missä se kehitettiin 1700-luvun lopulla ravikilpailuja varten. Amerikanravuri on voimakasrakenteinen ja usein takakorkea. Selkä on pitkä ja rintakehä tilava. Säkäkorkeus on keskimäärin 160 cm ja väritys yleensä ruunikko, joskus musta, mustanruunikko tai rautias. Amerikanravuri on jalostettu ensisijaisesti nopeaksi juoksijaksi, nimenomaan ravuriksi ja peitsariksi. Peitsarien kilometriajat ovat keskimäärin joitakin sekunteja nopeampia kuin ravureiden. Amerikanravurin tärkein kantaisä on vuonna 1780 Isossa-Britanniassa syntynyt englannintäysiveriori Messenger. Laukkakilpailuissa menestynyt Messenger tuotiin Yhdysvaltoihin vuonna 1788. 20 vuoden ajan sillä astutettiin runsaasti narragansettin-, kanadanpeitsari- ja morganinhevostammoja. Tärkein jälkeläinen, Hambletonian 10 (iii. Messenger), syntyi vuonna 1849
Ruuna

Ruuna eli valakka on kastroitu hevonen tai muu hevoseläin. Kastraatio vähentää tai poistaa orille tyypillisen hormonitoiminnan ohjaaman käyttäytymisen ja tekee uroshevosesta rauhallisemman, hiljaisemman, lempeämmän ja soveltuvamman päivittäiseen työskentelyyn. Käytännöllisessä mielessä ruunan pito on paljon helpompaa kuin lähes aina erikoisjärjestelyjä vaativa orin pito; ruunalle on helppo löytää tallipaikka, ja sitä voi tavallisesti pitää tarhassa ja laitumella yhdessä muiden ruunien ja tammojen kanssa, toisin kuin tavallisesti yksin ulkoilemaan joutuvia oreja. Sana "valakka" johtuu saksan sanasta Wallach, joka taas tulee maantieteellisestä nimestä Valakia, mistä saksalaiset saivat ensimmäiset kuohitut hevosensa. Skyyttien uskotaan olleen ensimmäisiä hevosiaan ruunanneita kansoja. He arvostivat ruunia sotahevosina, koska ne olivat hiljaisia, eivät pyrkineet parittelemaan, hirnuivat harvemmin muille hevosille, sopeutuivat helpommin ryhmiin ja tappelivat harvemmin keskenään. lähde? Nuoret orit ruunataan usein, jotta niistä tulisi paremmin käyttäytyviä ja helpompia käsitellä. Ruunaamisella voidaan myös poistaa huonolaatuisia hevosia geenipoolista. Rodun jalostaminen hyötyy tilanteesta, jossa vain parhaat orit pidetään lisääntymiskykyisinä. Jotta vain parhaat yksilöt voisivat jatkaa sukua, mutta myös kannan perimän riittävä laajuus voitaisiin varmistaa, pidetään suositeltavana pitää vain pieni ja korkealaatuinen osa oreista kastroimattomina. Eräiden lähteiden mukaan oreista tulisi karsia noin 90 prosenttia, mutta radikaaleimpien näkemysten mukaan karsittavien osuuden tulisi olla jopa 99,5 prosenttia. Villeinä elävissä hevoslaumoissa suhde 1⁄9 pysyy yllä luonnostaan; yksi ori hallitsee ja astuu jopa 10–12 tamman ryhmää, joskin saattaa sallia nuoren, vähemmän dominoivan orin kulkea lauman reunamilla
Lapin sota

15. syyskuuta 1944 – 27. huhtikuuta 1945 SuomiKymenlaakso (Suursaari)Pohjois-Pohjanmaa (Pudasjärvi, Kuusamo, Ii)Lappi Moskovan välirauhan ehdot Saksalaisjoukot vetäytyivät Suomen alueelta Saksa Suomi Lothar Rendulic Hjalmar Siilasvuo 213 000 (alkuvaiheessa) 60 000 (alussa)75 000 (suurimmillaan 31. lokakuuta 1944)12 000 (1. joulukuuta 1944 jälkeen) arviolta 1 000 kaatunuttayli 2 000 haavoittunutta1 300 vangittua 774 kaatunutta264 kadonnutta2 904 haavoittunutta Lapin sota käytiin osana toista maailmansotaa Suomen ja Saksan välillä pääasiassa Suomen Lapissa 15. syyskuuta 1944 – 27. huhtikuuta 1945. 4. syyskuuta 1944 sovittuihin jatkosodan aselepoehtoihin kuului saksalaisten joukkojen karkottaminen Suomesta 15. syyskuuta 1944 mennessä. Saksan ja Suomen välillä puhkesi Lapin sota. Saksalaiset katsoivat tärkeimmiksi tavoitteikseen Petsamon nikkelikaivosten tuotannon turvaamisen itselleen ja Pohjois-Norjassa olevien joukkojensa paluureitin varmistamisen
Kulttuurivallankumous

Suuri proletaarinen kulttuurivallankumous (kiin. 无产阶级文化大革命, Wúchǎn jiējí wénhuà dà gémìng, usein vain kiin. 文化大革命, wénhuà dà gémìng, ”suuri kulttuurivallankumous”, tai kiin. 文革, wéngé, ”kulttuurivallankumous”) oli Kiinan kansantasavallassa tulkinnasta riippuen vuosien 1966–1969 tai vuosien 1966–1976 välinen ajanjakso, joka käsitti valtataistelua Kiinan kommunistisen puolueen sisällä, muuttui suureen osaan Kiinan yhteiskunnasta ulottuneeksi laajamittaiseksi sosiaaliseksi, poliittiseksi ja taloudelliseksi väkivallaksi ja kaaokseksi, ja vei lopulta koko maan sisällissodan partaalle. Virallisesti kulttuurivallankumous oli kampanja, jonka tarkoitus oli vapauttaa Kiina ”liberaalista porvaristosta” ja jatkaa vallankumouksellista luokkataistelua. Se on kuitenkin laajalti nähty Mao Zedongin keinoksi saada puolue takaisin hallintaansa, sillä hän oli katastrofaalisen suuren harppauksen jälkeen menettänyt valtaa kilpailijoilleen Liu Shaoqille ja Deng Xiaopingille. Mao käytti kulttuurivallankumouksessa työkalunaan kansalaisten omaehtoista osallistumista ja varsinkin Kiinan koulutettua nuorisoa, joka kannustettiin muodostamaan niin sanottuja punakaarteja ja hyökkäämään kaikkia vastavallankumouksellisiksi julistettuja henkilöitä ja ilmiöitä vastaan. Vuosien 1966–1969 väkivaltaisuuksissa sai surmansa satojatuhansia kiinalaisia. Perinteisen arvion mukaan kuolleita oli 400 000, mutta myöhemmissä tutkimuksissa on esitetty arvioita väliltä 900 000 – 1,8 miljoonaa. Vammautuneita oli vähintään yhtä paljon kuin kuolleita. Lisäksi ainakin 36 miljoonaa ihmistä joutui poliittisen vainon kohteeksi. Suurin osa kuolonuhreista syntyi kulttuurivallankumouksen myöhäisvaiheessa vuodesta 1968 alkaen, kun armeija palautti kuria maahan
Mikkeli

vaakuna sijainti Mikkeli (ruots. S:t Michel) on Suomen kaupunki ja Etelä-Savon maakuntakeskus, joka sijaitsee Saimaan luoteisrannalla. Mikkelin kaupungissa asuu noin 52 000 ja laajemmin Mikkelin seudulla asuu noin Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ””. henkilöä. Asukasluvultaan kaupunki on Suomen 18:nneksi suurin. Mikkelin pinta-ala on 3 229,58 km², josta 681,21 km² on vesistöjä. Järviä ja lampia kaupungissa on noin 700. Väestötiheys on 20,4 asukasta/km². Keskustaajaman ja siihen välittömästi liittyvien Rantakylän ja Moisio-Tuukkalan alueiden ulkopuolella tiheämmin asuttuja alueita ovat Anttolan ja Ristiinan entisten kuntien kirkonkylät, Otavan taajama ja Haukivuoren Asemankylä. Mikkelin naapurikunnat ovat Hirvensalmi, Juva, Kangasniemi, Mäntyharju, Pieksämäki, Puumala ja Savitaipale. Mikkeli sijaitsee Vuoksen vesistön ja Kymijoen vesistön välisellä vedenjakajalla. Kaupungin keskusta on Saimaan Savilahden rannalla