nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Italialaiset

Italialaiset ovat etninen ryhmä, jotka asuvat pääosin Euroopan eteläosassa sijaitsevalla Apenniinien niemimaalla ja sen pohjoisilla lähialueilla. Italialaisia asuu maailmalla noin 120–140 miljoonaa. Myös suurin osa San Marinon asukkaista (noin 28 000) on etnisesti italialaisia. Luontaisia italialaisvähemmistöjä elää myös Sveitsissä (noin 750 000), Sloveniassa ja Kroatiassa. Merkittävä italialaisvähemmistö elää myös Pohjois-Amerikassa, Brasiliassa, Argentiinassa ja monissa muissa Etelä-Amerikan valtioissa sekä Australiassa (noin 1 000 000). Italialaisten kansalliskieli on italia ja italialaisten keskuudessa katolinen usko elää voimakkaana. Italialaiset polveutuvat pääasiassa Italian niemimaan varhaisista asukkaista, seudulla jo kivikaudella eläneistä latinalaisista ja etruskeista. Sittemmin väestöön on sekoittunut germaanista väestönainesta muun muassa itägoottien vaikutuksesta sekä mahdollisesti Skandinaviasta lähtöisin olevista langobardeista. Muiden kansojen tapaan ajatus yhtenäisestä italialaisesta kansasta on peräisin vasta 1800-luvulta. Ennen tätä Italian alueella sijaitsi useita erilaisia pikkuvaltioita, joissa vallitsivat erilaiset kulttuurit sekä kielten murteet. Vielä nykyäänkin elää tämän johdosta italialaisten keskuudessa voimakas paikallisidentiteetti ja jako varsinkin etelän ja pohjoisen välillä on voimakas.
Kuganavolok

Koordinaatit: 62°14′N, 36°53′E Kuganavolok (ven. Кугана́волок) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan Puudožin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Vodlajärven etelärannan niemellä 78 kilometriä maanteitse Puudožista pohjoiseen. Kylässä on 421 ja kunnassa 442 asukasta (vuonna 2012). Kuganavolokin kunnan pinta-ala on 2 381,2 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa ja idässä Arkangelin alueeseen sekä etelässä Puudožin piirin Kubovon, lounaassa Avdejevon ja lännessä Pälmän kuntiin. Seudulla on suuri Vodlajärvi ja paljon pienempiä järviä. Jokia ovat Vodlajärveen laskeva Ileksa sekä järven laskujoet Suhaja Vodla ja Vama. Suuri osa kunnasta kuuluu Vodlajärven kansallispuistoon. Suunnitteilla on myös Tšukozeron rauhoitusalueen perustaminen. Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu kahdeksan kylää: Bostilovo, Kansaniemi, Kevasalma, Kolgostrov, Koskosalma, Pelgostrov, Tšujala ja Vamskaja Plotina. Bostilovossa on 12 asukasta ja Kevasalmassa seitsemän
Vodlajärven kansallispuisto

muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa Vodlajärven kansallispuisto (ven. Водлозерский национальный парк, Vodlozerski natsionalnyi park) on laaja luonnonsuojelualue Arkangelin alueella ja Puudožin piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. Puiston pinta-ala on noin 500 000 hehtaaria (eli 5 000 km2), josta noin kolmasosa on Karjalan tasavallan alueella. Kansallispuiston alueella on yhteensä noin 100 järveä, joista suurimmat ovat Vodlajärvi ja Luusajärvi. Joista mainittakoon Vodlajoki ja Leksa. Puiston alueella on myös kalliopiirroksia. Alueen eläimistä 47 on luokiteltu erityisesti suojeltaviksi. Alueelle voi tehdä retkiä Kuganavolokista, jossa on puiston päätoimisto sekä Kubovosta ja Vodlasta.
American Life

American Life on yhdysvaltalaisen poplaulajan Madonnan yhdeksäs studioalbumi. Se julkaistiin 22. huhtikuuta 2003. Sen tuottajina olivat Madonna, Mirwais Ahmadzaï ja Mark "Spike" Stent. Albumi myi ensimmäisellä viikollaan 241 000 kappaletta. Albumi myi Yhdysvalloissa 675 000 kappaletta ja maailmanlaajuisesti 4 miljoonaa kappaletta. Albumi herätti kohua, sillä sitä promotoidessaan Madonna kritisoi Irakin sotaa ja Yhdysvaltain presidenttiä George W. Bushia. American Life -singlen musiikkivideolla Madonna heittää Bushin syliin kranaatin. Madonna kuitenkin kielsi videon esittämisen televisiossa vedoten siihen, että halusi kunnioittaa Irakissa sotivien uhrauksia. Albumin ensimmäinen single oli Kuolema saa odottaa -elokuvan tunnuskappale Die Another Day. Seuraavaksi singlenä julkaistiin American Life ja kolmantena Hollywood
Jorge Campos

Jorge Campos Navarrete (s. 15. lokakuuta 1966 Acapulco, Meksiko) on meksikolainen pelaajauransa lopettanut jalkapalloilija, joka oli huipputason pelaaja sekä maalivahtina että kenttäpelaajana. Hän oli lyhyt maalivahti, vain noin 168 cm pitkä. Lisäksi suuri yleisö saattaa muistaa hänet kirjavista peliasuista. Camposille tyypillistä oli, että hän saattoi kesken ottelun vaihtaa maalivahdista hyökkääjäksi. Meksikon pääsarjassa hän pelasi UNAM Pumasissa, CF Atlantessa, Cruz Azulissa, UNAL Tigresissä ja Pueblassa. Yhdysvalloissa hän pelasi Los Angeles Galaxyssä ja Chicago Firessä. Kaudella 1989–90 hän teki UNAM Pumasin paidassa 14 maalia. Meksikon maajoukkueessa Campos pelasi 130 ottelua. Hän pelasi sekä 1994 että 1998 MM-turnauksessa. Vuoden 2003 jälkeen hän on toiminut maajoukkueen apulaisvalmentajana
I Lombardi

I Lombardi oli Giuseppe Verdin neljäs ooppera. Sen italiankielisen libreton kirjoitti Temistocle Solera. Oopperassa on neljä näytöstä. Verdi teki sittemmin oopperastaan uudistetun version, Jérusalemin, joka oli laulettu ranskaksi. I Lombardin ensiesitys oli Teatro alla Scalassa 11. helmikuuta 1843. I Lombardin koko nimi on I Lombardi alla prima crociata ("lombardialaiset ensimmäisellä ristiretkellä"), mutta useimmiten siitä käytetään lyhyempää muotoa.
Suomen asevelvollisuuden historia

Varsinainen asevelvollisuus tuli Suomessa käyttöön säätyvaltiopäivien vuonna 1878 säätämällä lailla. Vuonna 1901 keisari Nikolai II päätti kaksi vuotta aikaisemmin antamansa helmikuun manifestin perusteella liittää Suomen armeijan Venäjän armeijaan, asiaa koskeva laki hyväksyttiin vuoden 1900 valtiopäivillä. Venäläistämispolitiikan vastustajat Suomessa pitivät päätöstä kuitenkin perustuslain vastaisena ja organisoivat kutsuntalakkoja. Suomen sisällissodan aikana molemmat osapuolet palauttivat asevelvollisuuden, ja Suomi on tämän jälkeen perustanut puolustusratkaisunsa asevelvollisuusarmeijan varaan. Keskiaikaisessa Ruotsin valtakunnassa puolustus perustui kuninkaan oikeuteen määrätä talonpoikia palvelukseen kylille annettavien kiintiöiden mukaan. Pysyvän armeijan muodostivat kuninkaan ja korkeimpien herrojen henkilökohtaiset, korkeintaan muutamaan sataan mieheen nousseet vartioväet. Sodan ajan armeijan pääosan muodostanut huonosti koulutettu ja vain paikalliseen sodankäyntiin tarkoitettu miliisi ei soveltunut Ruotsin 1500-luvun lopulla käynnistämään nopeaan valloituspolitiikkaan. Se korvattiinkin 1600-luvun alussa väenotoilla, joissa kylille asetettiin velvollisuus varustaa tietty määrä miehiä. Ruotsi olikin kolmekymmenvuotisessa sodassa eräs ainoista asevelvollisia joukkoja käyttäneistä maista, mikä helpotti sen sotataloutta tuntuvasti. Suomi varusti sotiin todellista väestöosuuttaan suuremman määrän miehiä, joista hyvin harvat palasivat sodasta. Ruotsin suurvalta-aikana 1600-luvun puolivälissä asevelvollisuus vakinaistettiin ruotuväkilaitokseen, jossa joukko taloja, eli ruotu, varusti sotaan miehen. Ruotusotamiehelle annettiin torppa, jonka tuotosta ja mahdollisista rengintöistä hän sai elantonsa
Aleksanteri I (Jugoslavia)

Aleksanteri I (serb. Краљ Александар Карађорђевић); (16. joulukuuta 1888 Cetinje, Montenegron ruhtinaskunta – 9. lokakuuta 1934 Marseille, Ranska) oli Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunnan (vuodesta 1929 Jugoslavian) kuningas vuosina 1921–1934 ja Karađorđevićien dynastian päämies. Hänen isänsä oli kuningas Pietari I  ja äitinsä Montenegron prinsessa Ljubica (1864–1890), joka naimisissa tunnettiin nimellä Zorka. Hänellä oli neljä sisarusta, joista vanhin sisar Elena (1884–1962) avioitui venäläisen ruhtinas Ioann Konstantinovitš Romanovin kanssa. Alexandr menetti äitinsä alle kaksivuotiaana. Aleksanteri vietti lapsuutensa Montenegrossa, hänet oli koulutettu Genevessä. Hän kävi sotilaskoulua Pietarissa ja sittemmin Belgradissa. Aleksanteri ei ollut perheen esikoinen, vaan vuodesta 1903 kruununperijä oli ollut hänen vanhempi veljensä prinssi Georgi, Đorđe Karađorđević (1887–1972), joka julistettiin kyvyttömäksi hallitsemaan maata. Syynä olivat poliittiset tapahtumat etenkin serbien keskuudessa. Kahden skandaalin seurauksena prinssi Đorđe pakotettiin luovuttamaan perimys veljelleen
Madison (Wisconsin)

Koordinaatit: 43°4′N, 89°24′W Madison on Suurten järvien alueella Yhdysvalloissa sijaitsevan Wisconsinin osavaltion pääkaupunki Mendotajärven ja Mononajärven rannalla 120 kilometriä Milwaukeesta länteen. Kaupungin väkiluku on 243 433 (2013). Kaupungin asukkaista 84 % on valkoihoisia, 6 % afrikkalaista alkuperää olevia ja 6 % aasialaisia; 18 % asukkaista on alle 18-vuotiaita. Eteläisessä Wisconsinissa sijaitseva kaupunki on Milwaukeen jälkeen osavaltion toiseksi suurin metropoli. Kaupungin pinta-ala on 219,4 km², josta vettä on 41,4 km². Kaupungissa sijaitseva luonnonkaunis Mendotajärvi on merkittävä muun muassa purjelautailun ja muun virkistystoiminnan kannalta. Madisonissa on Wisconsinin yliopiston päärakennus ja yliopistollinen sairaala, sekä yliopiston asuinalueet Eagle Heights ja University Houses. Siellä on paljon muitakin tieteellisiä laitoksia ja suuri kirjasto. Kaupungissa on monipuolista teollisuutta. Madisonissa on paljon amerikansuomalaisia ja Finnish-American Society of Madisonin järjestämää toimintaa. Kaupungissa sijaitsee myös Fiskars-tuotteita valmistavan Fiskars Brands Inc. -yhtiön pääkonttori
Hussein (Jordania)

Hussein bin Talal (arab. حسين بن طلال‎, Ḥusayn bin Ṭalāl, 14. marraskuuta 1935 – 7. helmikuuta 1999) oli Jordanian kuningas vuodesta 1952 kuolemaansa asti. Hussein syntyi ja kävi koulunsa Ammanissa, opiskeli Egyptissä ja Englannissa ja sai sotilaskoulutuksensa Sandhurstin sotilasakatemiassa Englannissa. Husseinin valtaannousu tapahtui dramaattisesti. 20. heinäkuuta 1951 Abdullah ibn Husain vieraili pojanpoikansa prinssi Hussein kanssa Jordanian puoleisessa Jerusalemissa. Abdullahin mennessä Al-Aqsan moskeijaan Temppelivuorella jerusalemilainen räätäli Mustapha Shukri Usho ampui hänet. Salaliittolaiset pelkäsivät kuninkaan tekevän erillisrauhan Israelin kanssa. Pääepäillyt pakenivat Egyptiin. Nuori Hussein itse haavoittui
Saint Paul

Koordinaatit: 44°57′N, 93°6′W Saint Paul on Yhdysvalloissa Suurten järvien alueella sijaitsevan Minnesotan osavaltion pääkaupunki ja toiseksi suurin kaupunki Minneapolisin jälkeen. Nämä kaksi toisiinsa kasvanutta kaupunkia muodostavat niin sanotun kaksoiskaupungin (Twin Cities). Saint Paulin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 285 068. Saint Paul sijaitsee Minnesotan osavaltion kaakkoisosassa Ramseyn piirikunnassa lähellä Mississippi- ja Minnesotajokien yhtymäkohtaa. Ympäröivä seutu on tasaista pienine kukkuloineen. Alueella on myös useita järviä. Itse kaupungin alueella on kahdeksan järveä. Naapurikaupunki lännessä on Minneapolis. Kaksi kaupunkia muodostavat esikaupunkeineen Twin Citiesin metropolialueen. Pinta-alaa Sain Paulin kaupungilla on 145 km². Alueella vallitsee mannerilmasto. Talvet ovat kylmiä ja kesät kuumia
Jean-Baptiste Krumpholtz

Jean-Baptiste Krumpholtz (1742–1790) oli tšekkiläinen säveltäjä ja harpisti. Häntä opetti muun muassa Joseph Haydn. Krumpholtz teki itsemurhan hukuttautumalla Seineen. Krumpholtzin tuotanto koostuu pääasiassa harppumusiikista. Hän sävelsi soittimelleen useita konserttoja ja sonaatteja. Krumpholtz sävelsi myös kamarimusiikkia.
Käkikello

Käkikello on heilurikello, joka antaa tasatunneittain käen kukuntaa muistuttavan merkkiäänen. Käki voi myös kukkua kerran puolelta ja kellonajan verran tasalta. Käkikellon etuseinässä voi olla ovi, josta tulee esiin puusta veistetty käki. Käkikellon keksimisen ajankohdasta ei ole täyttä yksimielisyyttä, mutta sen toimintaperiaatteet kuvailtiin 1600-luvun mittaan Saksassa. Schwarzwaldissa kellosepät rakensivat toimivia käkikelloja ainakin 1730–40-luvuilta lähtien. Käkikellon kukuntaääni voidaan saada aikaan mekaanisestiselvennä tai elektronisestiselvennä.
Vaasan vaalipiiri

Vaasan vaalipiiri (vaaleihin 1995 asti Vaasan läänin vaalipiiri) on yksi eduskuntavaalien kolmestatoista vaalipiiristä. Aikaisemmin eduskuntavaalipiireissä käytiin myös tasavallan presidentin valitsijamiesvaalit ennen suoraan kansanvaaliin siirtymistä 1994. Nykyään presidentinvaaleissa vaalipiirejä käytetään vain vaalien tekniseen toimittamiseen. Vaalipiiristä valittiin vuoden 2015 vaaleissa 16 kansanedustajaa, mikä on 8,0 % kaikista kansanedustajista. Nimestään huolimatta vaalipiiri kattaa kolme lounaisinta Pohjanmaan maakuntaa eli Etelä-Pohjanmaan maakunnan, Keski-Pohjanmaan maakunnan ja Vaasan lisäksi koko rannikon Pohjanmaan maakunnan alueet. Vaalipiiriin kuuluvat Alajärvi, Alavus, Evijärvi, Halsua, Ilmajoki, Isojoki, Isokyrö, Kannus, Karijoki, Kaskinen, Kauhajoki, Kauhava, Kaustinen, Kokkola, Korsnäs, Kristiinankaupunki, Kruunupyy, Kuortane, Kurikka, Laihia, Lappajärvi, Lapua, Lestijärvi, Luoto, Maalahti, Mustasaari, Närpiö, Pedersören kunta, Perho, Pietarsaari, Seinäjoki, Soini, Teuva, Toholampi, Uusikaarlepyy, Vaasa, Veteli, Vimpeli, Vöyri ja Ähtäri. Vaalipiirin entisiä kuntia ovat Alahärmä, Alaveteli, Bergö, Björköby, Himanka (liitettiin Oulun vaalipiirissä sijaitsevaan Kalajokeen), Jalasjärvi, Jepua, Jurva, Kaarlela, Koivulahti, Kortesjärvi, Kälviä, Lapväärtti, Lehtimäki, Lohtaja, Maksamaa, Munsala, Nurmo, Oravainen, Peräseinäjoki, Petolahti, Pirttikylä, Purmo, Raippaluoto, Siipyy, Sulva, Teerijärvi, Tiukka, Töysä, Ullava, Uudenkaarlepyyn maalaiskunta, Vähäkyrö, Vöyri-Maksamaa, Ylihärmä, Ylimarkku, Ylistaro, Ähtävä ja Öja. Vaasan läänin vaalipiiri muodostettiin 1960, kun Vaasan läänin itäinen vaalipiiri siirtyi suurelta osaltaan uuden Keski-Suomen läänin vaalipiiriin. Lisäksi kokonaisuuteen yhdistettiin Vaasan läänin eteläinen vaalipiiri ja Vaasan läänin pohjoinen vaalipiiri. Vuonna 1969 Virrat siirrettiin Hämeen läänin pohjoiseen vaalipiiriin ja vuonna 2010 kuntaliitoksessa lakanneen Himangan alue Oulun vaalipiiriin. Vaalipiirin valtapuolueet ovat olleet Keskusta ja RKP. RKP nousi vaalipiirin suurimmaksi puolueeksi ohi Keskustan eduskuntavaaleissa 2019
Holkerin hallituksen verouudistus

Holkerin hallituksen verouudistus oli Harri Holkerin hallituksen (1987–1991) toteuttama verouudistus, joka tuli tunnetuksi joka kotiin jaetusta ”Verotus kevenee” -tiedotteesta. Uudistuksen pääasiallinen sisältö oli veropohjan laajentaminen muuttamalla liikevaihtovero arvonlisäveroksi. Pääomatulot otettiin laajemmin verotuksen piiriin ja samalla luotiin osinkoverotulojen hyvitysjärjestelmä. Pääoma- ja palkkatulot eriytettiin, joten henkilökohtaisessa verotuksessa pääomatulojen progressio poistui ja pääsääntöisesti kaikkien palkkaveroprosentit laskivat. Uudistuksen valmisteli ja toteutti valtiovarainministeriö, jossa valtiovarainministerinä toimi Erkki Liikanen (SDP) ja veroministerinä Ulla Puolanne (Kok.). Uudistuksen esittelijänä valtioneuvostossa toimi Puolanne. Palvelualan yrittäjät olivat aiemmin olleet liikevaihtoverosta vapautettuja. He kokivat Kokoomuksen, SDP:n ja RKP:n sinipunayhteistyönä luoman veromallin yrittäjän työn lisäverottamisena, vaikka vero onkin yrittäjän valtion puolesta perimä vero. Joidenkin yrittäjien mielestä palvelujen järkevä ja kilpailukykyinen hinnoitteleminen kuitenkin esti veron perimisen kokonaan asiakkaalta. 1990-luvun talouslaman aikaan kotimarkkinakysynnän laskiessa ”verotus kevenee” hokema muuttui ”verotus kovenee” -muotoon. Yrittäjätulonsa pääomatuloiksi muuttaneiden yrittäjien veroprosentti pysyi samana, vaikka laman vaikutuksesta tulot laskivat huomattavasti
Kachemak

Koordinaatit: 59°40′24″N, 151°25′59″W Kachemak on kaupunki Alaskassa. Se sijaitsee noin kuusi kilometriä itään Homerista Kachemak Bayn pohjoisrannalla. Jupikkielellä "kachemak" tarkoittaa "suurta kalliota veden äärellä". Vuoden 2000 väestönlaskennassa Kachemakin asukasluku oli 431. Näistä 87,47% oli etnisesti valkoisia ("white") ja 5,80% Amerikan alkuperäiskansoihin kuuluvia.
Kachemak Bay

Kachemak Bay on Cook Inlet -lahden 64 kilometriä pitkä haarautuma Kenain niemimaan lounaisosassa Alaskan etelärannikolla. Homerin, Seldovian ja Kachemakin kaupungit sekä Halibut Coven kylä ovat Kachemak Bayn rannalla. Jupikkielellä kachemak tarkoittaa "kalliota veden äärellä".
American Beauty

American Beauty on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut draamaelokuva, joka käsittelee rakkautta, vapautta, itsensä vapauttamista ja perhettä modernissa keskivertoamerikkalaisessa esikaupungissa. Elokuva oli Sam Mendesin esikoisohjaus. Pääosassa ovat Kevin Spacey ja Annette Bening. American Beauty sai kriitikoilta hyvän vastaanoton. Elokuva oli ehdokkaana kahdeksaan Oscar-palkintoon, joista se voitti viisi – muun muassa paras elokuva, paras miespääosa (Spacey) ja paras ohjaus (Mendes). Elokuva voitti yhteensä 82 palkintoa, muun muassa kuusi Bafta-palkintoa ja kolme Golden Globea. Lester Burnham (Kevin Spacey) on keski-ikäinen aikakauslehden toimittaja, joka inhoaa työtään. Hänen vaimonsa Carolyn (Annette Bening) on kunnianhimoinen kiinteistönvälittäjä, ja heidän 16-vuotias tyttärensä Jane (Thora Birch) puolestaan inhoaa vanhempiaan ja on hyvin epävarma itsestään. Burnhamien naapurissa asuvat eläkkeellä oleva Yhdysvaltain merijalkaväen eversti Frank Fitts (Chris Cooper), hänen sisäänpäin kääntynyt vaimonsa Barbara (Allison Janney) sekä heidän teini-ikäinen poikansa Ricky (Wes Bentley). Ricky polttelee marihuanaa ja toimii huumeidenvälittäjänä, ja hänen isänsä kasvattaa häntä rautaisella otteella. Ricky kuvaa ympäristöään videokamerallaan ja säilyttää satoja kuvaamiansa nauhoja makuuhuoneessaan. Lester ihastuu Janen cheerleader-ystävään, Angela Hayesiin (Mena Suvari), nähtyään tämän esiintyvän paikallisen lukion koripallo-ottelun puoliajalla
Ivan Mihailov

Ivan Mihailov (bulg. Иван Михайлов), tunnettiin myös nimellä Vantšo Mihailov (Ванчо Михайлов), (26. elokuuta 1896 Novo Selo, Makedonia Ottomaanien valtakunta – 5. syyskuuta 1990 Rooma, Italia) oli bulgarialainen vallankumouksellinen, Makedonian vallankumousliikkeen (VMRO) johtaja vuodesta 1924. Mihailov opiskeli bulgarialaisessa Pyhän Kyrilin ja Pyhän Methodiuksen koulussa Thessalonikissa , kunnes toinen Balkanin sota (1912–1913) alkoi ja koulu suljettiin Kreikan hallituksen käskystä ja hänen oli pakko jatkama opiskeluaan serbialaisessa koulussa Skopjessa. Serbian opetusministeri antoi Mihailoville stipendin johonkin Keski-Euroopan yliopistoon, mutta Mihailov kieltäytyi ja liittyi Bulgarian armeijaan. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Mihailov asettui asumaan Sofiaan, jossa hän alkoi lainopiskelun yliopistossa. Yliopistossa hänestä tuli Makedonian vallankumousliikkeen jäsen siihen aikaan kun liikkeen johdossa oli Todor Aleksandrov. Aleksandrovin kuoleman 31. elokuuta 1924 jälkeen Mihailov pääsi Makedonian vallankumousliikkeen keskuskomiteaan ja pian hänestä tuli liikkeen johtaja. Liike toimi lähinnä Kreikan Makedonian maakunnassa ja Serbian Makedonian maakunnassa (nykyinen Pohjois-Makedonia). Noin 63 terrori-iskua tehtiin siltoihin, varastorakennuksiin ja Serbian poliisin päämajoihin
Mette

Mette on naisen etunimi. Se on lyhenne tai hellittelymuoto vanhasta germaanisesta nimestä Mechthild (=voimakas taistelija). Suomen almanakassa Mechthild oli vuodesta 1726 ja vuodesta 1750 tämän perinteisenä päivänä 14.3. Kirjoitusasuna vaihtelivat 1800-luvun lopulle asti Mathilda ja Matilda, jälkimmäinen syrjäytti edellisen v. 1890. Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi Mette on Suomessa annettu noin 1900 henkilölle, joista suurin osa on 2000-luvulla syntyneitä. Vuodesta 2010 alkaen Meten nimipäivä on ollut Matildan päivänä 14. maaliskuuta.
Prinsessa Peach

Prinsessa Peach on Nintendon Mario-videopelisarjassa esiintyvä fiktiivinen hahmo. Hänet tunnetaan myös nimillä Princess Toadstool, Prinsessa Kantarelli ja Prinsessa Kultakutri. Hän on Sienivaltakunnan prinsessa. Mario, Luigi ja Sarasamaan Prinsessa Daisy ovat Peachin hyviä ystäviä. Bowser on monesti kidnapannut Peachin, mutta Mario pelastaa hänet yleensä mitä vaikeimmista paikoista. Hänen ensiesiintymisensä tapahtui pelissä Super Mario Bros. vuonna 1985, mutta Mario on pelastanut jo 1981 "Donkey Kong"-pelissä prinsessan. Peach on myös pelattavana hahmona muutamissa peleissä, kuten Super Mario Bros. 2:ssa, Super Smash Bros. Meleessä, Super Smash Bros. Brawlissa, Super Mario 3D Worldissa, useissa Mario-sarjan urheilupeleissä ja myös Paper Mario -peleissä. Nintendo DS:lle on myös tullut Peachin oma peli nimeltä Super Princess Peach, jossa Peach on pelaajahahmo ja tavoitteena on pelastaa Mario, Luigi ja Toad
Muilutus

Muilutus tarkoittaa yhdistettyä sieppausta ja pahoinpitelyä. Nykysuomen sanakirjan mukaan sillä tarkoitetaan henkilön väkivaltaista kuljettamista toiselle paikkakunnalle tai valtakunnan rajan taakse. Sana yhdistetään Suomessa kommunisminvastaiseen Lapuan liikkeeseen (1929–1932), joka käytti muilutuksia kommunisteja ja vasemmistoa vastaan suunnattuna painostus- ja pelottelukeinona kesällä 1930. Muilutuksiin liittyi usein kyyditys eli siepatun henkilön kuljettaminen ja jättäminen toiselle paikkakunnalle, tyypillisesti Suomen itärajalle tai sen taakse. Joskus muilutettavat pakotettiin vannomaan luopuvansa politiikasta tai olemaan palaamatta takaisin. Nimensä muilutus sai kyydityksiin innokkaasti osallistuneen lapualaisen körttitalonpojan Jussi Muilun mukaan. Muilun serkukset Jussi ja Jaakko olivat aikansa ahkerimpia ja tunnetuimpia kyydittäjiä. Tahdonvastaisten rajalle kyyditysten idea oli peräisin Yhdysvalloista, jossa vastustajia oli jo pitkään viety osavaltion rajalle. Tunnetuimmat vuoden 1930 aikana muilutetut tai kyyditetyt henkilöt olivat STPV:n kansanedustajat Asser Salo, Eino Pekkala ja Jalmari Rötkö, eduskunnan sosiaalidemokraattinen varapuhemies Väinö Hakkila sekä lopulta entinen presidentti K. J. Ståhlberg. Muilutukset ovat tunnetuimmat vaikuttamiskeinot, joita Lapuan liike käytti
Puistomäki

Puistomäki (ruots. Parkbacken) on Turun kaupunginosa, jonka naapurikaupunginosia ovat pohjoisessa Vähä-Heikkilä, lännessä Pihlajaniemi, etelässä Uittamo ja Ispoinen sekä idässä Luolavuori. Vuonna 2016 alueen väkiluku oli 706. Alueen väestöstä 13,3 % on alle 15-vuotiaita ja 16,9 % yli 65 vuotiaita. Suomea puhuu äidinkielenään 85,4 % väestöstä ja ruotsia 7,5 %. Muun kielisiä on 7,1 %. Puistomäki on väljästi rakennettua vanhaa omakotitaloaluetta, jonka länsiosa koostuu sotien jälkeisistä rintamamiestaloista ja itäosa on vanhempaa puutaloaluetta 1900-luvun alkupuolelta. Alueen länsipuolella sijaitsevan Heikkilän kasarmin myötä on uudemman puolen tiet nimetty sotilasarvojen mukaan, esimerkiksi Luutnantintie, Everstinkatu. Puistomäessä on myös jonkin verran pienteollisuutta.
Maailmojen sota (vuoden 2005 elokuva)

Maailmojen sota (War of the Worlds) on H. G. Wellsin romaanin Maailmojen sota perustuva Steven Spielbergin ohjaama science fiction -elokuva. Elokuva sai ensi-iltansa vuonna 2005, jolloin myös kaksi muuta Wellsin romaanin filmatisointia julkaistiin. Spielbergin ohjaama versio on Josh Friedmanin ja David Koeppin käsikirjoittama. Sen pääosissa ovat muun muassa Tom Cruise, Dakota Fanning, Justin Chatwin ja Tim Robbins. Elokuva kertoo avaruusolioiden invaasiosta Maahan sijoitettuna elokuvan ilmestymisajan mukaiseen nykyaikaan. Tarina kerrotaan Tom Cruisen esittämän yksinhuoltajaisän ja hänen lastensa (joita esittävät Fanning ja Chatwin) näkökulmasta. Elokuva oli kolmen Oscar-palkinnon ehdokkaana:  War of the Servers (Arkistoitu – Internet Archive), Machinima-tekniikalla tehty parodiaversio, joka on myös parodia Garry's Modin yhteisöistä.
Gregorius XVI

Paavi Gregorius XVI, syntymänimeltään Bartolomeo Alberto Mauro Cappellari (18. syyskuuta 1765, Belluno – 1. kesäkuuta 1846, Rooma) toimi paavina vuosina 1831–1846. Paavi Leo XII nimitti Cappellarin kardinaaliksi maaliskuussa 1825. 64 päivää kestänyt konklaavi valitsi hänet 2. helmikuuta 1831 yllättäen paavi Pius VIII:n seuraajaksi. Hän oli toistaiseksi viimeinen paavi, joka ei valituksi tullessaan ollut piispa. Gregorius XVI vastusti kaikkia moderneja keksintöjä. Esimerkiksi hän kielsi rautatiet hallitsemillaan alueillaselvennä – hän kutsui niitä nimellä chemins d'enfer ("paholaisen tiet"); rautatie on ranskaksi chemins de fer ("rautaiset tiet").