nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Guglielmo Marconi

Markiisi Guglielmo Marconi [guʎˈʎeːlmo marˈkoːni] (25. huhtikuuta 1874 – 20. heinäkuuta 1937) oli italialainen fyysikko, keksijä ja liikemies, joka keksi langattoman lennättimen eli radion. Radion kehittämisessä oli mukana useita keksijöitä ympäri maailmaa, mutta Marconin 2. heinäkuuta 1897 hyväksyttyä brittipatenttia ”Improvements in transmitting electrical impulses and signals and in apparatus there-for” pidetään ensimmäisenä radiopatenttina, minkä takia Marconia pidetään radion keksijänä. Radiolähetyksiä oli kuitenkin kaikki radion ominaisuudet täyttävillä laitteilla lähetetty ennen Marconin patenttia. Tästä syystä radion keksijän titteli on kiistanalainen (katso lisää: Radion historia). Marconi sai yhdessä Karl Ferdinand Braunin kanssa Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1909 ”ansioista langattoman lennättimen kehittämisessä.” Myöhemmässä elämässään Marconi puolusti aktiivisesti Italian fasisteja, kuuluen myös itse Italian fasistipuolueeseen. Marconi syntyi hänen isänsä omistamassa palazzo Marescalchissa (nyk. Palazzo Orlandini), Bolognassa, Italian kuningaskunnassa vuonna 1874. Hänen isänsä oli italialainen maanomistaja Giuseppe Marconi ja hänen äitinsä oli irlantilainen Annie Jameson, irlantilaisen viskimerkin Jamesonin perustajan tytär
Nikola Tesla

Nikola Tesla (serb. Никола Тесла; 10. heinäkuuta 1856 – 7. tammikuuta 1943) oli serbialais-yhdysvaltalainen fyysikko ja keksijä. Häntä pidetään yhtenä nykyhistorian merkittävimmistä keksijöistä. Hän osallistui muun muassa nykyaikaisen sähköenergian jakelulle ja käytölle keskeisten vaihtovirran, monivaihejärjestelmän ja oikosulkumoottorin kehittämiseen. Useiden Teslan patenttien hyödyntäminen onnistui vasta hänen kuolemansa jälkeen. Tesla on myös yksi radiotekniikan varhaisista kehittäjistä. Teslan mukaan on nimetty magneettivuon tiheyden yksikkö tesla, henkilöautojen valmistaja Tesla sekä Belgradin Nikola Teslan lentoasema. Tesla ei koskaan saanut Nobelin palkintoa, mutta hän sai lukuisia muita palkintoja. Nikola Tesla syntyi serbiperheeseen 10. heinäkuuta 1856 Smiljanissa Likassa, joka kuului silloin Itävallan keisarikuntaan, nykyisin Kroatiaan
Tetraedri

Tetraedri eli nelitahokas on monitahokas, jossa on neljä tahkoa. Tahkot ovat kolmioita.  Tetraedri on myös kolmiulotteinen simpleksi. (Yksiulotteinen simpleksi on jana, ja kaksiulotteinen simpleksi on kolmio). Simpleksit ovat tärkeitä algebrallisessa topologiassa. Tetraedri on säännöllinen, jos sen kaikki särmät ovat yhtä pitkiä. Tällöin tahkot ovat tasasivuisia kolmioita. Tetraedri on yksinkertaisin viidestä mahdollisesta säännöllisestä monitahokkaasta. Jos särmän pituus on 𝑑, niin tetraedrin tilavuus 𝑉 ja tahkojen yhteispinta-ala 𝐴 ovat Säännöllisen tetraedrin särmän pituus voidaan laskea tilavuudesta lähtien soveltamalla kaavaa Jos säännöllisen tetraedrin tahkojen keskipisteet yhdistää, syntyy uusi säännöllinen tetraedri. Se on siis itsensä duaalikappale. Säännöllistä tetraedriä käytetään useissa roolipeleissä noppana. Silloin sitä voi kutsua myös nimellä d4, joka tarkoittaa, että siinä on neljä tahkoa
Metsä

Metsä on elinympäristö, biotooppi, joka koostuu pitkistä yleensä puurunkoisista kasveista, joiden latvuskerros eli latvusto muodostaa melko yhtenäisen peitteen ja joiden seassa esiintyy lyhyempiä kasveja muodostaen alempia kerroksia. FAO:n määritelmän mukaan metsänä pidetään vähintään 5 000 neliömetrin kokoista aluetta, jolla puut kohoavat yli viiden metrin korkeuteen ja latvusto peittää yli 10 prosenttia pinta-alasta. Maanpinnan tuntumassa kasvava sienirihmasto on metsän kasvulle ja hyvinvoinnille erittäin tärkeä. Pinnanalaisten hajottajaeliöiden valtaisa joukko yhdessä sienien kanssa kierrättää metsän ravinteita ja kivennäisaineita. Puusta pudonnut lehti, neulanen tai oksa maatuu vähitellen, ja siinä olevat ravinteet päätyvät lopulta, hajoamisen kautta, puiden juuristoon, ja sitä kautta takaisin kiertoon. Lehdissä ja neulasissa tapahtuva yhteyttäminen mahdollistaa elämän maapallolla. Metsät puhdistavat ilmaa sekä tuottavat happea, siksi ne edistävät ihmisten terveyttä. Metsässä ja muissa luontoympäristöissä ajan viettämisen on todettu tukevan ihmisen psyykkistä hyvinvointia. Metsiä on kaikissa ilmastovyöhykkeissä kylmimpiä ja kuivimpia lukuun ottamatta. Napa-alueilla ja vuoristossa metsien levinneisyys päättyy puurajalla. Suomessa puurajan muodostaa hieskoivu pohjoisimman Lapin tuntureilla. Trooppiset sademetsät kasvavat päiväntasaajan molemmin puolin muun muassa Kaakkois-Aasiassa, Afrikassa, Keski- ja Etelä-Amerikassa
Airbus A380

Airbus A380 on eurooppalaisen lentokonevalmistaja Airbusin valmistama laajarunkoinen ja erittäin pitkän toimintamatkan matkustajalentokone. Se on maailman suurin ja ainoa kokonaan kaksikerroksinen lentokone. Airbus kehitti A380:n vastineeksi Boeing 747 -lentokoneelle. Konetyypin ensimmäinen valmistettu malli esiteltiin vuonna 2005. Koneen toimitukset lentoyhtiöille alkoivat vuonna 2007, ja sen ensimmäinen käyttäjä oli Singapore Airlines. Airbus lopetti konetyypin valmistamisen vuonna 2021. A380 on 73 metriä pitkä, 24 metriä korkea ja kuljettaa enimmillään 853 matkustajaa, mutta mikään lentoyhtiö ei ole suunnitellut tällaista konfiguraatiota. Suurin konetyypin tilaaja on ollut lentoyhtiö Emirates, ja vuonna 2025 se oli käytössä vielä kymmenellä lentoyhtiöllä. Konetyyppi on ollut osallisena kahdessa vaaratilanteessa, joista kummassakaan kukaan ei loukkaantunut. Ilmailun historian suurin lentokone oli 1970–1980-luvuilla Boeing 747. ”Ilmojen kuningatterena” pidetty lentokone oli muodostunut menestykseksi lentoyhtiöiden ja matkustajien keskuudessa, minkä myötä monet lentokonevalmistajat aloittivat kilpailukykyisten mallien suunnittelun. Airbus suunnitteli muun muassa kaksirunkoista A340-sovitusta, mutta päätyi kehittämään kaksikerroksista A3XX-mallia
Moderni

Modernilla viitataan yleensä keskiajan jälkeiseen historialliseen vaiheeseen, jossa feodalismista tai maatalousyhteiskunnasta siirrytään kohti kapitalismia, teollistumista, maallistumista, rationalisaatiota, kansallisvaltiota instituutioineen ja erilaisia valvonnan muotoja. Moderni liittyy uuden ajan historialliseen aikakauteen ja modernismiin, mutta se muodostaa kuitenkin erillisen käsitteen. Siinä missä valistus merkitsee erityistä länsimaisen filosofian liikettä, moderni viittaa yleensä vain kapitalismin nousun sosiaalisiin suhteisiin. Moderni voi myös viitata älyllisen kulttuurin suuntauksiin, jotka syntyivät liittyneinä maallistumiseen ja jälkiteolliseen aikaan, kuten marxismiin, eksistentialismiin ja yhteiskuntatieteiden perustamiseen. Antiikin ja modernin välinen kirjallisuutta ja taidetta koskeva kiista syntyi Ranskassa 1600-luvun lopulla. Siinä antiikin kannattajat (Anciens) korostivat antiikin kirjailijoiden ansioita ja väittivät, että olisi parasta, jos kirjailija jäljittelisi ikuisia, suuria esikuvia. Kiista alkoi muun muassa Hanhiemon satujen kirjoittajan Charles Perraultin esitettyä vuonna 1687 Ranskan Akatemiassa runon, jossa hän epäili antiikin ylivoimaa. Hän kirjoitti: »Kaunis antiikki on kunnioitettavaa aikaa, mutta en usko sen milloinkaan olleen ihailtavaa. Katselen muinaiskansojen miehiä polveani notkistamatta. He ovat suuria, se on totta, mutta ihmisiä kuten mekin. » Tätä ajatusta kannattivat modernit (Modernes). Antiikista ja modernista kiisteltiin myös Englannissa, Saksassa ja Ruotsissa
Timbuktu

16°46′23″N, 2°59′56″W Timbuktu (ransk. Tombouctou) on kaupunki Malissa, Afrikan kolmanneksi pisimmän joen, Niger-joen lähettyvillä Länsi-Afrikassa. Vuonna 2009 kaupungissa oli noin 54 629 asukasta. Sillä on pitkä historia Saharan eteläpuolisen kaupankäynnin tärkeänä paikkakuntana. Se on saanut myyttisen aseman: Timbuktua on käytetty synonyymina eksoottisille, kaukaisille maille. Timbuktun väestöstä pääosa on songhailaisiin kansoihin kuuluvia tuaregeja, fulaneja ja mandélaisia kansoja. Yli 80 prosenttia Timbuktun asukkaista puhuu äidinkielenään laajalti Länsi-Afrikassa puhuttaviin songhailaisiin kieliin kuuluvaa koyra chiinia, jonka puhujia on seudulla noin 200 000. Pieni osa väestöstä puhuu arabian sukuista hassaniyyaa ja tuaregilaista tamashekin kieltä, mutta vuosien 1990–1995 kapinan jälkeen pääosa arabeista ja tuaregeista karkotettiin. Malin virallinen hallinnon kieli on ranska. Timbuktu sijaitsee Saharan etelälaidalla, Sahelin vyöhykkeellä, ja siellä on kuuma ja kuiva ilmasto. Sateita on vähän, pääasiassa keskikesällä. Timbuktu oli tuareg-paimentolaisheimojen tilapäisleirinä jo ehkä 900-luvulla
Positroniemissio

Positroniemissio on radioaktiivisen hajoamisen yksi muoto. Positroniemissio on beetasäteilyä, tarkemmin beeta plus (β+) -säteilyä. β+-säteilyä muodostuu kun heikko vuorovaikutus muuttaa atomiytimessä protonin neutroniksi, minkä jälkeen ytimestä emittoituu (poistuu) β+-hiukkanen (positroni) ja neutriino. Positroneja emittoiviin isotooppeihin kuuluvat muun muassa hiili-11, typpi-13, happi-15 ja fluori-18. Esimerkiksi: Näitä isotooppeja käytetään positroniemissiotomografiassa (PET).
Sisäinen konversio

Sisäinen konversio on radioaktiivisen hajoamisen (beeta- ja alfahajoamisen) yksi muoto. Sisäinen konversio on gammasäteilyn ohella toinen tapa, jolla beeta- ja alfahajoamisen tytärytimen viritystilat purkautuvat. Sisäisessä konversiossa virittyneen tytärytimen viritysenergia siirtyy suoraan tytärytimen rataelektronille, joka irtautuu atomista. Elektronin poisto aiheuttaa elektroniaukon atomin sisäkuorella. Atomien pyrkiessä saavuttamaan energeettisesti edullisimman tilan, uloimmilta kuorilta (yleensä M tai L kuorilta) siirtyy elektroni alempaan tilaan ja emittoi yhden tai useamman karakteristisen röntgensäteilyn fotonin. Karakteristisen röntgensäteilyn energia voi myös siirtyä uloimman kuoren elektronille ja virityksen johdosta elektroni poistuu atomin kuoresta. Syntynyt elektroni on nimeltään Augerin elektroni.
Sergei Kirov

Sergei Mironovitš Kirov (ven. Серге́й Миро́нович Ки́ров, 27. maaliskuuta (J: 15. maaliskuuta) 1886 Uržum, Vjatkan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 1. joulukuuta 1934 Leningrad, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) oli venäläinen vallankumouksellinen ja Josif Stalinin läheinen ystävä. Kirovin alkuperäinen nimi oli Kostrikov (Ко́стриков). Hän menetti vanhempansa nuorena, ja isoäiti kasvatti häntä seitsenvuotiaaksi, jolloin hänet laitettiin orpokotiin. Kostrikov muutti Pietariin ja liittyi 1904 Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen. Hänestä tuli keskeinen hahmo bolševikkien osuudessa vallankumouksiin 1905 ja 1917.lähde? Kirov pidätettiin 1905 kolmeksi kuukaudeksi osallisuudesta vuoden 1905 vallankumoukseen. Päästyään vankilasta hän liittyi bolševikkeihin. Hänet pidätettiin jälleen seuraavana vuonna ja tuomittiin kolmeksi vuodeksi kielletyn kirjallisuuden painamisesta
Mihail Kalinin

Mihail Ivanovitš Kalinin (ven. Михаи́л Ива́нович Кали́нин; 19. marraskuuta (J: 7. marraskuuta) 1875 – 3. kesäkuuta 1946) oli bolševikkivallankumouksellinen ja neuvostopoliitikko. Maaliskuusta 1919 vuoteen 1938 hän oli toimeenpanevan komitean puhemies, sekä 1919–1946 nimellinen valtionpäämies (tosin vuosina 1922-1938 Kalinin oli vuoden 1924 perustuslain mukaisesti yksi useista toimeenpanevan keskuskomitean puheenjohtajista, jonkinlainen jaettu valtionpäämiehen rooli). Kalinin syntyi maatyöläisen perheeseen Verhnjaja Troitsan kylässä (Верхняя Троица), Venäjän keisarikunnan Tverin kuvernementissa lähellä Tveriä. Hän muutti Pietariin 1889 ja meni metallityöläiseksi Putilovin tehtaaseen. Hän liittyi Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen vuonna 1898 ja bolševikkeihin 1903. Kalinin oli mukana sekä vuoden 1905 että vuoden 1917 vallankumouksessa. Lokakuun vallankumouksen jälkeen hänestä tuli Pietarin kaupunginjohtaja. Maaliskuusta 1919 vuoteen 1938 hän oli yleisvenäläisen toimeenpanevan keskuskomitean puhemies ja Neuvostoliiton toimeenpanevan keskuskomitean presidiumin puheenjohtaja eli maan muodollinen valtionpäämies
Aavikko

Aavikko eli autiomaa on ilmasto- ja kasvillisuusvyöhyke, jonka tyypillinen piirre on kuivuusindeksin mukaan määriteltävissä oleva kuivuus. Lisäksi aavikoilla kasvaa määritelmän mukaan kuivuuteen sopeutunutta kasvillisuutta, joka peittää kuitenkin vain pienen osan alueen maaperästä. Toisinaan aavikoilla tarkoitetaan myös jäätiköiden lähellä olevia kylmyysaavikoita, joilla on vain vähäistä kasvillisuutta. Suurin osa aavikoista sijaitsee hepoasteilla, koska Hadleyn kiertoliike aiheuttaa korkeapainetta, joka puolestaan aiheuttaa kuivan, vähätuulisen ja vähäpilvisen ilmaston. Autiomaita on kuitenkin myös sisämaassa, vuoristojen kosteudelta eristämillä alueilla ja kuivilla rannikoilla. Tunnetuin aavikko on Sahara Afrikan pohjoisosissa. Aavikoita on viidellä mantereella, ja ne peittävät noin viidenneksen maapallon maapinta-alasta. Aavikot jaetaan hiekka-, sora- ja kallioaavikkoihin. Niiden pinta on herkkä veden ja tuulen aiheuttamalle eroosiolle. Hiekka-aavikoilla tuuli kasaa dyynejä. Epäsuotuisista olosuhteista huolimatta autiomailla elää eläin- ja kasvilajeja, jotka ovat sopeutuneet hyvin kuiviin ja kuumiin olosuhteisiin. Aavikot eivät ole kuitenkaan täysin vedettömiä, sillä vettä esiintyy keitaissa ja sadekausina myös joissa ja järvissä, jotka kuivuvat myöhemmin suola-aavikoiksi
Pariisin rauhansopimus (1947)

Pariisin rauhansopimus solmittiin Pariisissa, Ranskassa 10. helmikuuta 1947. Toisen maailmansodan voittaneet liittoutuneet (ensi sijassa Yhdysvallat, Neuvostoliitto, Iso-Britannia ja Ranska) neuvottelivat rauhansopimukset häviäjien eli akselivaltoina olleiden Italian, Romanian, Unkarin ja Bulgarian sekä niiden kanssasotijana taistelleen Suomen kanssa heinä–lokakuuhun 1946 pidetyssä rauhankonferenssissa. Häviäjävaltiot säilyivät itsenäisinä ja niillä oli mahdollisuus liittyä Yhdistyneisiin kansakuntiin. Kolmen voittajavaltion – Yhdysvaltain, Britannian ja Neuvostoliiton – ulkoministerit sopivat neuvottelussaan Moskovassa joulukuussa 1945, että viimeistään 1. toukokuuta 1946 pidettäisiin Pariisissa rauhankonferenssi, joka vahvistaisi Italian, Bulgarian, Romanian, Unkarin ja Suomen kanssa solmittavat rauhansopimukset. Siihen mennessä olisi saatava sopimusluonnokset valmiiksi. Voittajavaltioista Ranska ja Kiina eivät osallistuneet tähän kokoukseen. Rauhansopimusten luonnosten valmistelu kesti kuitenkin paljon kauemmin kuin oli suunniteltu, ja vasta elokuussa 1946 Suomen hallitus sai kutsun lähettää edustajansa "liittoutuneiden ja liittyneiden valtojen" konferenssiin, joka oli 29. heinäkuuta aloittanut Pariisissa Saksan viiden liittolaismaan rauhansopimusten käsittelyn. Suomi erosi muista entisistä vihollisvaltioista sikäli, että maa ei ollut ollut Saksan miehittämä eikä siellä ollut toiminut Saksalle kuuliaista nukkehallitusta. Heti konferenssin aluksi sovittiin, että kunkin entisen vihollismaan sopimusluonnoksen käsittelyyn saivat osallistua liittoutuneista vain ne, jotka olivat allekirjoittaneet aselepo- tai antautumissopimuksen asianomaisen maan kanssa – ”kenen sota, sen rauha”
Castlevania (pelisarja)

Castlevania (tunnetaan kotimaassaan Japanissa nimellä jap. 悪魔城ドラキュラ, Akumajō Dracula) on japanilaisen Konami-yhtiön pelisarja. Sarjan peleistä suurin osa on kaksiulotteisia toimintaseikkailuja tasohyppelyiden elementeillä. Sarjan sisältö keskittyy pääosin taisteluun vampyyreja, epäkuolleita ja muita pahuuden voimia vastaan. Vaikka sarja on tyyliltään perin suoraviivainen ja toimintapainotteinen, on siihen vuosien varrella ripoteltu mukaan myös roolipeliominaisuuksia. Tästä menestynein esimerkki lienee vuonna 1997 julkaistu Symphony of the Night. Pelisarja aloitti virallisesti vuonna 1986, jolloin 8-bittiselle Famicom Disk System -laitteelle julkaistiin peli Akumajō Dracula (jap. 悪魔城ドラキュラ, ”Paholaislinna Dracula”). Japanissa suurin osa sarjan peleistä on julkaistu Akumajō Dracula -nimen alla, mutta nimi ei ole pysynyt vakiona koko sarjan ajan. Joissain Japanin julkaisuissa on käytetty myös nimiä Vampire Killer ja Castlevania. Seuraavassa listassa ovat kaikki Castlevania-pelit Japanin julkaisujärjestyksessä. Sarjan perustarina ulottuu lähes tuhannen vuoden ajanjaksolle ja koostuu taistelusta vampyyrien valtiaan, Draculan, ja Belmont-perheen välillä
Amazon (joki)

Amazon [amatson] (esp. Río Amazonas, port. Rio Amazonas) on Etelä-Amerikan pohjoisosassa virtaava joki, joka laskee Atlantin valtamereen. Se on yleisimmän käsityksen mukaan maailman toiseksi pisin joki, mutta joidenkin käsitysten mukaan pisin. Amazonin tarkkaa pituutta on vaikea selvittää. Se on virtaamaltaan, valuma-alueensa suuruudelta ja sivujokiensa määrältä maailman suurin joki. Amazon kuljettaa viidenneksen maapallon meriin kulkeutuvasta makeasta vedestä. Amazonin altaassa sijaitsee joen mukaan nimetty maapallon suurin trooppinen sademetsäalue, Amazonin sademetsä. Joki on noin 11 miljoonaa vuotta vanha, ja nykyisen muotonsa se on saanut arviolta 2,4 miljoonaa vuotta sitten. Nimen Amazonas väitetään tulevan paikallisten alkuperäisasukkaiden tupien kielen sanasta amassona tai amasunu (’veneentuhoaja’), joka tarkoittaa rantojen mangrovekasvillisuutta ja kivikkoja sekä jopa nelimetriseksi paisuvaa tulvavuoksea eli pororocaa. Nimi saattaa viitata myös myyttiseen naissoturikansaan amatsoneihin, sillä Francisco de Orellana joutui joella taisteluun alkuperäisasukkaiden kanssa, ja näiden naiset taistelivat miesten rinnalla. Arviot Amazonin pituudesta vaihtelevat suuresti
Golfvirta

Golfvirta on suuri lämmin Atlantin valtameren merivirta. Se saa alkunsa Meksikonlahdelta pohjoisesta päiväntasaajavirrasta, johon yhdistyy pienempiä virtauksia. Virtaus jatkuu Pohjois-Atlantin kautta Jäämerelle saakka. Golfvirta on voimakkain ja merkittävin läntinen reunavirtaus. Sen kuljettama lämpö vaikuttaa suuresti Länsi- ja Pohjois-Euroopan ilmastoon etenkin talvella, ja tekee myös Suomen ilmastosta lauhkean. Tiettävästi ensimmäinen kirjallinen maininta Golfvirran olemassaolosta tunnetaan espanjalaisen tutkimusmatkailija Juan Ponce de Leónin lokikirjamerkinnöistä vuodelta 1513. Benjamin Franklin selvitti 1700-luvulla ilmiön täsmällisemmin alettuaan ihmetellä, miksi purjehdus Amerikasta Eurooppaan kesti aina vähemmän aikaa kuin päinvastaiseen suuntaan. Franklin teki Atlantilla tuuli- ja virtausmittauksia sekä meriveden lämpötilan kartoituksia. Hän piirsi virrasta kartan ja myös antoi virralle nimen. Golfvirta saa alkunsa Meksikonlahdesta, mistä sen suomenkielinen nimityskin tulee (saksankielinen sana Golf tarkoittaa suurta lahtea). Meksikonlahdelta virta kulkee Floridansalmen kautta Bahamasaarten ohi Yhdysvaltain itärannikon tuntumassa koilliseen. Virta irtautuu rannikolta Pohjois-Carolinan Cape Hatterasin kohdalla
Lordi Voldemort

Lordi Voldemort (31. joulukuuta 1926 – 2. toukokuuta 1998), eli oikealta nimeltään Tom Lomen Valedro (engl. Tom Marvolo Riddle), on kirjailija J. K. Rowlingin luoma kuvitteellinen henkilö, joka esiintyy Harry Potter -kirjasarjassa. Hän on Harry Potterin arkkivihollinen, kylmäverinen murhaaja ja kirjasarjan pääroisto. Harry Potterin maailmassa melkein kaikki velhot ja noidat ovat tietoisia tabusta eivätkä uskalla lausua hänen nimeään, jottei heitä löydettäisi. Poikkeuksia ovat muun muassa Harry, Albus Dumbledore, Sirius Musta, Remus Lupin ja loppuvaiheessa Hermione Granger. Useimmat kutsuvat Voldemortia mieluummin nimellä "Tiedät-kai-kuka" ("You-Know-Who") tai ”Hän-joka-jääköön-nimeämättä” ("He-Who-Must-Not-Be-Named"). Voldemortin palvelijat eli kuolonsyöjät taas käyttävät Voldemortista nimeä "pimeyden lordi" ("Dark Lord"), "Herrani", "Isäntäni" tai "Mestarini". Dumbledoren mukaan vain harva tietää, että Voldemortin oikea nimi on Tom Valedro
Arto Saari

Arto Saari (s. 9. marraskuuta 1981 Seinäjoki) on suomalainen ammattilaisrullalautailija. Hän aloitti lautailun harrastamisen kotikaupungissaan Seinäjoella 1990-luvun alussa ja kilpaili eurooppalaisissa alan kilpailuissa kesällä 1998 (Mastership). Hän esiintyy pelihahmona Tony Hawk's Underground -skeittipelissä. Arto Saaren hahmo on Tony Hawk’s Underground -pelin Fandom-sivustolla. Saari aloitti katulautailun Etelä-Pohjanmaalla yhdeksänvuotiaana enoltaan saamalla Vision Gator -laudalla, mutta varsinainen harjoittelu alkoi vasta pari vuotta myöhemmin.lähde? Saari nousi ammattilaiseksi Flip Skateboardsille vuonna 1999. Vuonna 2001 hänet valittiin Thrasher-lehden vuoden skeittaajaksi. Hän on esiintynyt myös lautailuvideoissa, kuten Menikmati, Flip Skateboardsin Sorry ja Alien Workshopin Mind Field. Lempitempukseen hän on maininnut switch 360 flipin, omiksi suosikeikseen puolestaan muun muassa Mark Gonzalesin, Guy Marianon ja Pat Duffyn. Vuonna 2004 Saari äänestettiin Yleisradion Suuret suomalaiset -äänestyksessä sijalle 26
Keski-Amerikka

Keski-Amerikka on yleisen määritelmän mukaan Pohjois-Amerikan valtiot Meksikon etelärajan ja Kolumbian luoteisrajan välissä. Keski-Amerikka on osa laajempaa Väli-Amerikkaa. Keski-Amerikka on kapea kannas, joka yhdistää Pohjois-Amerikan ja Etelä-Amerikan. Kapeimmillaan se on Panaman kohdalla, 50 kilometriä. Koko alue on pinta-alaltaan noin 523 000 neliökilometriä. Keski-Amerikan maantiede on hyvin monipuolinen. Alueella on korkeita vuoria, aavikoita, tasankoja ja metsiä, joista osa tiheitä sademetsiä. Keski-Amerikan pohjoisreunalla Guatemalassa on harvaan asuttu metsän ja ruohikkomaan peittämä alue nimeltään Petén. Alueen toisella laidalla Panaman itäosissa on trooppisen viidakon peittämä ja läpipääsemätön Darién. Alueella on useita vuorijonoja (esp. cordillera). Costa Ricassa ovat Cordillera Central, Cordillera Guanacaste ja Cordillera de Talamanca
Askar Akajev

Askar Akajevitš Akajev (kirg. Аскар Акаевич Акаев, s. 10. marraskuuta 1944 Kyzyl-Bairak) oli Kirgisian presidentti maan itsenäistymisestä aina maaliskuuhun 2005 asti, jolloin hänet syöstiin vallasta niin sanotussa tulppaanivallankumouksessa. Akajev opiskeli Leningradin tarkkuusmekaniikan ja optiikan instituutissa, josta väitteli tohtoriksi. Hän palasi Kirgistaniin 1972 ja opetti Frunzen polyteknillisessä instituutissa. Hänellä on satoja akateemisia julkaisuja. Akajev kohosi 1989 tasavallan tiedeakatemian johtoon. Hän työskenteli myös keskuskomitean osaston johdossa. Akajev valittiin vuonna 1990 kompromissiehdokkaana maan presidentiksi korkeimman neuvoston vaalissa. Vuonna 1991 hänet valittiin uudelleen maan itsenäistymisen jälkeisissä vaaleissa. Akajev sai kansainvälistä tunnustusta poliittisista ja taloudellisista uudistuksistaan
Nursultan Nazarbajev

Nursultan Äbışūly Nazarbajev (kaz. Нұрсұлтан Әбішұлы Назарбаев; ven. Нурсултан Абишевич Назарба́ев, Nursultan Abiševitš Nazarbajev) (s. 6. heinäkuuta 1940, Tšemolgan, Kasasaiskin (ennen Kaskelenin) piiri, Alma-Atan alue) on kazakstanilainen poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä sen itsenäistymisestä alkaen vuodesta 1991 maaliskuuhun 2019. Huolimatta erostaan presidentin virasta hän toimii silti valtion turvallisuuskomitean puheenjohtajana sekä valtapuolue Nur Otanin johtajana. Lisäksi hänellä oli perustuslaissa määritelty asema ”kansakunnan johtajana” vuosina 2010–2022. Nazarbajev toimi aiemmin Kazakstanin neuvostotasavallan pääministerinä vuodesta 1984 ja vuosina 1989–1991 Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen kuuluneen Kazakstanin kommunistisen puolueen pääsihteerinä. Kazakstanin presidentiksi hän tuli vuonna 1990 ja seuraavana vuonna hän jatkoi täysin itsenäiseksi julistautuneen Kazakstanin ensimmäisenä presidenttinä. Nursultan Nazarbajevin asema oli vahva maan itsenäistymisestä alkaen. Hän ilmoitti eroavansa tehtävistään 19.3
İlham Əliyev

İlham Heydər oğlu Əliyev ([ilˈhɑm æˈlijef]; ven. Ильха́м Гейда́р оглы Али́ев, Ilham Geidar ogly Alijev; s. 24. joulukuuta 1961 Baku, Azerbaidžanin SNT, Neuvostoliitto) on ollut Azerbaidžanin presidenttinä marraskuusta 2003. Hän toimi pääministerinä elokuusta marraskuuhun 2003. Entisen presidentin Heydər Əliyevin poikana häntä ehdotettiin maan johtoon. İlham Əliyev voitti ilmoituksen mukaan 77,97 prosenttia äänistä 15. lokakuuta 2003 pidetyissä vaaleissa niiden rehellisyyden kansainvälisestä arvostelusta huolimatta. Əliyev johtaa Uusi Azerbaidžan -puoluetta. Əliyev syntyi Bakussa vuonna 1961 Heydər Əliyevin ja Zarifa Əliyevan nuoremmaksi lapseksi. Hän opiskeli kansainvälisiä suhteita Moskovan valtionyliopistossa ja toimi valmistuttuaan siellä myös luennoitsijana. Əliyevilla on vanhempi sisko Sevil Əliyeva, joka asuu Lontoossa eikä ole juurikaan ollut julkisuudessa sitten isänsä kuoltua