nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Olt (joki)

Olt on Tonavan sivujoki Romaniassa. Se saa alkunsa Karpaateilta 1 440 metrin korkeudesta ja yhtyy Tonavan päävirtaan lähellä Turnu Măgurelen kaupunkia Teleormanin piirikunnassa. Joen pituus on 615 kilometriä, mikä tekee siitä pisimmän maan sisällä virtaavan joen. Sen valuma-alueen pinta-ala on 24 050 neliökilometriä. Oltin piirikunta on saanut nimensä joen mukaan. Oltissa on lähes 30 patoa ja vesivoimalaitosta. Antiikin roomalaiset kutsuivat jokea nimellä Alutus tai Aluta.lähde?
Berliinin konferenssi (1884)

Berliinin konferenssi (saks. Kongokonferenz, ’Kongon konferenssi’) käsitteli Länsi-Afrikan siirtomaiden jakoa Euroopan maiden kesken. Konferenssi sääteli imperialismin aikana vuosina 1884–1885 kolonialismia ja kauppaa Afrikassa, ja sen kanssa osui yksiin Saksan nopea nousu suurvallaksi. Konferenssin kutsui koolle Portugali, ja sen järjesti Saksan kansleri Otto von Bismarck. Konferenssiin osallistui 14 valtiota, joista neljä oli siihen aikaan suuria siirtomaavaltoja Afrikassa: Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Saksa ja Portugali. Loput olivat Itävalta-Unkari, Belgia, Tanska, Italia, Alankomaat, Venäjä, Espanja, Ruotsi-Norja, Osmanien valtakunta ja Yhdysvallat. Konferenssissa saavutettua sopimusta, Berliinin konferenssin yleisasiakirjaa, pidetään usein Afrikan valloituksen virallistamisena. Konferenssissa sovittiin, että jos joku Euroopan valtio valtaa Afrikan rannikkoa, se ilmoittaa asiasta muille asiakirjan allekirjoittajavaltioille. Rannikon valtaus oikeutti valloittajan saamaan haltuunsa myös sisämaata sen takaa. Valtauksen sai tehdä, jos pystyi osoittamaan kykenevänsä hallitsemaan alueen kauppaa ja merenkulkua. Sopimus takasi, ettei Euroopan maiden tarvinnut sotia keskenään valloituksista. Ajan hengen mukaisesti siinä ei otettu kantaa siihen, pitäisikö paikallisilta asukkailta kysyä, sopiko valloitus heille
Inside Out Music

Inside Out Music on itsenäinen levy-yhtiö, joka erikoistuu progressiiviseen rockiin ja progressiiviseen metalliin. Se perustettiin Saksassa ja on myöhemmin laajentunut muualle Eurooppaan. Myöhemmin yhtiö perusti Yhdysvaltoihin tytäryhtiön nimeltä Inside Out Music America. Tämä yhtiö erikoistuu valittujen Krautrockin ja elektronisen musiikin tähtien levyjen uudelleenjulkaisuun, artisteihin kuuluu muun muassa:
Rakkauden anatomia

Rakkauden anatomia (Private Practice) on tuottaja-käsikirjoittaja Shonda Rhimesin luoma yhdysvaltalainen draamasarja, joka alkoi kotimaassaan vuonna 2007. Rakkauden anatomia on Greyn anatomia -sairaalasarjan spin-off, joka kertoo lääkäriasemasta Los Angelesissa. Sarjan päähenkilö on Greyn anatomiasta tuttu Addison Montgomery, jota esittää Kate Walsh. Shonda Rhimes ilmoitti lokakuussa 2012, että sarja päättyy kuuden kauden jälkeen vuonna 2013. Rakkauden anatomian pääroolissa nähdään myös Greyn anatomiassa mukana ollut Kate Walsh. Rakkauden anatomian muut päähenkilöt ja tapahtumapaikat esiteltiin ensimmäisen kerran Greyn anatomian jaksossa The Other Side of This Life keväällä 2007. Sarjan pääosiin valittiin Walshin lisäksi Merrin Dungey, Taye Diggs, Paul Adelstein, Amy Brenneman, Tim Daly, KaDee Strickland ja Chris Lowell. Dungey esiintyi vain sarjan esittelevässä Greyn anatomian jaksossa, ja hänen roolinsa esittäjäksi vaihdettiin Audra McDonald. Sarjan varsinainen ensimmäinen jakso esitettiin Yhdysvalloissa 21. syyskuuta 2007. Lowell jätti sarjan kolmen tuotantokauden jälkeen. Neljännellä kaudella sarjassa aiemmin vierailleiden Brian Benbenin ja Caterina Scorsonen rooleista tehtiin vakituisia
Cube 2

Cube 2 (engl. Cube 2: Hypercube, televisioesityksessä suomeksi myös Cube 2 – hyperkuutio) on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut kanadalainen tieteis- ja kauhuelokuva, joka on jatko-osa vuonna 1997 julkaistulle Kuutiolle. Cube 2:lla oli edeltäjäänsä suurempi budjetti ja uusi ohjaaja, Andrzej Sekuła.
Driving range

Driving range (yleensä myös pelkkä range) on yleensä golfkentän lähellä sijaitseva lyöntiharjoittelualue, jossa lyödään matolta tai nurmelta. Driving rangen pituus on Suomessa yleensä noin 150–300 metriä, mutta esimerkiksi Yhdysvalloissa ne saattavat olla huomattavasti pidempiä. Yksi Suomen suurimmista driving rangeista on Oulussa, Sankivaaran golfkentällä, ja sitä voidaan lyödä molemmista päistä. Se on 333 metriä pitkä ja sata metriä leveä. Driving rangeja on Suomessa lähes jokaisella golfklubilla, mutta esimerkiksi Kangasalla on pellolla sijaitseva driving range, joka ei liity yhteenkään golfkenttään. Driving ranget sijaitsevat yleensä tasaisella maalla, mutta esimerkiksi Vammalan Lakeside Golfin driving rangella lyödään ylämäkeen. Driving rangella on yleensä mittamerkkejä, ja joillain rangeilla jopa viheriöitä, joihin voi kohdistaa lyöntinsä. Suosituimmat mitat merkeille ovat 50, 100, 150, 200 ja 250 metriä.
Forssan ammatillinen aikuiskoulutuskeskus

Forssan ammatillinen aikuiskoulutuskeskus eli Faktia on vuonna 1971 perustettu oppilaitos, joka tarjoaa tutkintoja yli 50 ammatilliseen perus-, ammatti- ja erikoisammattitutkintoon. Vuosittain noin 4000 aikuista opiskelee Faktian toimipisteissä Forssassa, Turussa, Salossa, Loimaalla ja Espoossa. Henkilöstöä Faktiassa on noin 80 ja sen liikevaihto noin 9 miljoonaa euroa. Näytöin suoritettavat ammatilliset perus-, ammatti- ja erikoisammattitutkinnot ovat keskeinen osa Faktian palvelutarjontaa, samoin erilaiset pätevöitymiskoulutukset.
Korfu (kaupunki)

Koordinaatit: 39°37′N, 19°55′E Korfu (kreik. Κέρκυρα, Kérkyra) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κερκυραίων, Dimotikí Enótita Kerkyraíon) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Korfun saarella, Korfun alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 39 674 ja varsinaisen Korfun kaupungin väkiluku 24 838 (vuonna 2011). Kaupunki on Korfun saaren pääkaupunki, Korfun kunnan kuntakeskus sekä Jooniansaarten alueen pääkaupunki. Korfun vanhakaupunki kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon. Kaupungin muihin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Korfun arkeologinen museo sekä Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön palatsi. Korfun kaupungin kunnallisyksikkö käsittää alueen saaren itärannikolla. Siihen kuuluvat myös muun muassa pienet saaret Lazaréto, Pontikonísi ja Vído eli Ptychía. Korfun kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin kolme kilometriä kaupungista etelään. Korfun saaren ensimmäisiä kreikkalaisia asuttajia olivat eretrialaiset noin 775–750 eaa. Vuonna 734 eaa
Curie (yksikkö)

Curie (tunnus Ci) on radioaktiivisessa lähteessä tapahtuvien hajoamisten lukumäärää eli aktiivisuutta kuvaava yksikkö. Curien käyttö on vähentynyt vuoden 1975 jälkeen kun SI-järjestelmän mukainen yksikkö becquerel otettiin käyttöön. Curien käyttöä ehdotti ensimmäisenä Marie Curie vuonna 1910 julkaisemassaan A Treatise on Radioactivity -oppikirjassa. Täysin selvää ei ole nimettiinkö yksikkö Marien vaiko hänen aviomiehensä Pierre Curien mukaan. Mahdollisesti molempien. Hän johti yksikön siten, että yksi curie vastaa yhdessä grammassa radium-226-isotoopissa tapahtuvien hajoamisien lukumäärää (radium-226-isotoopin puoliintumisajan ollessa 1580 vuotta). Toisin sanoen yksi curie vastaa 3,7·1010 hajoamista yhdessä sekunnissa (1 Ci = 3,7·1010 Bq).
Fallout 2

Fallout 2 on Black Isle Studiosin kehittämä ja Interplay Entertainmentin vuonna 1998 julkaisema Fallout-tietokoneroolipelisarjan videopeli. Pelaaminen on hyvin samankaltaista kuin ensimmäisessä Falloutissa, ja peli on kuvattu isometrisestä 3/4-kuvakulmasta. Pelaajahahmo joko valitaan kolmen valmiiksi määritellyn hahmon joukosta tai luodaan itse. Nimen, sukupuolen, ulkonäön ja iän lisäksi voi pelin antamissa raameissa vaikuttaa suoraan seitsemään eri ensisijaiseen ominaisuuteen (SPECIAL-järjestelmä) sekä valita piirteitä (engl. trait) ja merkittyjä taitoja (engl. tagged skill). Valinnat vaikuttavat pelin kulkuun merkittävästi. Esimerkiksi vähä-älyisen hahmon vuorovaikutuskyvyt ovat hyvin rajalliset, kun taas karismaattinen hahmo voi johtaa suurempaa seuruetta ja ratkaista konflikteja puhumalla. Hahmon ensisijaisia ominaisuuksia ovat voimakkuus (engl. strength), havaintokyky (engl. perception), kestävyys (engl. endurance), karisma (engl
Monitoteutuvuus

Monitoteutuvuus (moninainen toteutuvuus, vaihteleva toteutuvuus) tarkoittaa mielenfilosofiassa ajatusta siitä, että samat henkiset tilat, tapahtumat tai ominaisuudet voivat toteutua erilaisten fysikaalisten tilojen, tapahtumien tai ominaisuuksien kautta mahdollisesti hyvinkin erilaisissa organismeissa tai fysikaalisissa rakenteissa. Ihmisten lisäksi mielenfilosofisessa kirjallisuudessa mainitaan usein esimerkkeinä muun muassa muut eläinlajit, biokemialtaan maan asujaimistosta poikkeavat ulkoavaruuden oliot sekä sähkömekaaniset järjestelmät, kuten tietokoneet. Ajatus monitoteutuvuudesta on alun perin Hilary Putnamin 1960-luvulla kehittämä, ja suuntautui tuolloin vallalla ollutta tyyppi-identiteettiteoriaa vastaan. Jälkimmäisen mukaan henkiset tilat ovat suoraan tyyppi-identtisiä aivotilojen kanssa. Tämän seurauksena millään toisenkaltaisella olennolla, jolla on erilaiset aivot kuin meillä, ei voi olla samanlaisia henkisiä tiloja kuin meillä on. Putnamin lisäksi monitoteutuvuuteen perustuvia argumentteja on kehitellyt myös mm. Jerry Fodor. Monitoteutuvuutta on kutsuttu 1900-luvun loppupuolen analyyttisen filosofian yhdeksi vaikutusvaltaisimmista argumenteista, muun muassa siksi, että tyyppi-identiteettiteorian on katsottu alkuperäisessä muodossaan kumoutuneen sen vuoksi. Tilalle Putnamin ja Fodorin monitoteutuvuusargumentit synnyttivät funktionalismina tunnetun teorian. Funktionalismin mukaan henkinen tila ei määrity sen mukaan, minkälainen fysikaalinen tila sen toteuttaa, vaan sen perusteella, minkälainen funktionaalinen eli toiminnallinen rooli sillä on siinä kognitiivisessa järjestelmässä, jonka osa se on. Tässä funktionalismi on tukeutunut juuri ajatukseen monitoteutuvuudesta. Funktionalismi on tarpeeksi abstraktilla tasolla, jotta se mahdollistaa monitoteutuvuuden
Monivyöseitikki

Phlegmacium triumphans(Fr.) A. Blytt Monivyöseitikki Commonsissa Monivyöseitikki (Phlegmacium triumphans, syn. Cortinarius triumphans, aikaisemmin "monivöinen seitikki") on kellanruskea, tahmainen seitikkilaji, jonka jalassa erottuu suojuksen jätteitä. Sieni on koivun seuralainen, ja kasvaa lehtimetsissä, lehdoissa ja metsänreunoilla. Sieni on hyvä ruokasieni, mutta sitä on varottava sekoittamasta myrkyllisiin seitikkilajeihin, kuten suippumyrkkyseitikkiin.
Suomen Salibandyliitto

Suomen Salibandyliitto on suomalainen urheilujärjestö, josta käytetään myös epävirallista lyhennettä SSBL. Se perustettiin 23. syyskuuta 1985. Järjestön tarkoituksena on edistää, valvoa ja ohjata Suomen salibandyn harrastusta ja kehitystä. Liitto toimii siihen kuuluvien järjestöjen ja urheiluseurojen yhdyssiteenä. Sen toiminnan perustana ovat liikunnan eettiset arvot ja urheilun reilun pelin periaatteet. SSBL on Kansainvälisen Salibandyliiton perustajajäsen. Vuoden 2011 lopussa Salibandyliitolla oli 881 jäsenseuraa ja kauden 2010–2011 lopussa 46 976 lisenssipelaajaa. Salibandyliiton ylin päättävä elin on liittokokous, joka kokoontuu parillisten vuosien loka-marraskuussa. Liittokokousten välillä ylintä päätösvaltaa käyttää liittokokouksen valitsema valtuusto, joka koostuu salibandyalueiden seurojen edustajista. Salibandyalueita on seitsemän ja ne ovat maantieteellisesti jaettu Sisä-, Kaakkois-, Etelä- ja Pohjois-Suomen sekä Pohjanmaan, Savo-Karjalan ja Länsirannikon alueisiin. Liiton asioita hoitaa liittokokouksen valitsema hallitus, jonka puheenjohtajana on huhtikuusta 2022 lähtien toiminut Kaarina Vuori
Intuitiopumppu

Intuitiopumppu on Daniel Dennettin kehittämä termi, joka tarkoittaa sellaista ajatuskoetta, joka on muotoiltu tuottamaan intuitiivisia vastauksia johonkin ongelmaan. Dennett käyttää termiä teoksessaan Tietoisuuden selitys halventavana ilmaisuna kuvatessaan John Searlen kiinalaisen huoneen ajatuskoetta. Hänen mukaansa ajatuskoe on suunniteltu tuottamaan intuitiivisia mutta vääriä vastauksia muotoilemalla se niin, ettei kaikkia sen huomionarvoisia seuraamuksia voida helposti kuvitella ja ne tapaavat jäädä huomiotta. Dennett katsoo, että Searlen esittämän ajatuskokeen tapauksessa se intuitiivinen ajatus, ettei pelkkiä symboleja sääntökirjan mukaan käsittelevällä järjestelmällä (kuten henkilö) ole ymmärrystä symbolien suhteen, jättää huomiotta sellaiset seikat kuten muisti ja mieleenpalauttaminen, tunteet, yleistieto sekä rationaalisuus, jotka ajatuskokeessa esiintyvältä järjestelmältä vaadittaisiin, jotta ajatuskoe toimisi. Dennett myöntää, ettei Searle kiellä tällaisia kykyjä kyseessä olevalta järjestelmältä, mutta katsoo, ettei tämä myöskään rohkaise asian käsittelyyn. Dennettin mukaan kiinalaisen huoneen tapauksessa meidän on kuitenkin suorastaan pakko kuvitella, että kyseisen kaltaisella järjestelmällä olisi mainitut kyvyt — ja jos teemme näin, ei olekaan enää itsestään selvää, etteikö järjestelmällä olisi ymmärrystä. Dennettin tarkoittamille ajatuskokeille on hänen mukaansa tyypillistä, että ne ovat täynnä aukkoja, mutta eloisia ja helppoja muistaa; niissä ei ole tärkeää johtopäätös, vaan hyvä tarina. Eräinä muina esimerkkeinä hän mainitsee Platonin luolavertauksen ja René Descartesin pahan demonin. Dennett on käyttänyt termiä myös myönteisessä merkityksessä kuvaamaan ajatuskoetta, joka helpottaa monimutkaisten asioiden ymmärtämistä tai niitä koskevaa päättelyä valjastamalla intuition apuun.
Kristiansandin eläintarha

Kristiansandin eläintarha (norj. Kristiansand dyrepark, myös Dyreparken) on yhdistetty eläintarha ja huvipuisto Kristiansandin lähistöllä Norjassa, Agderin läänissä. Se perustettiin vuonna 1964 ja siitä on kehittynyt Norjan toiseksi suosituin matkailukohde Holmenkollenin jälkeen. Vuonna 2007 ympäri vuoden avoinna olevassa puistossa vieraili yli 670 000 matkailijaa. Eläintarhan alullepanijana toimi Willy Tjomsaas, joka viiden liikemiehen kanssa perusti yrityksen nimeltä Kristiansand Dyrepark 22. huhtikuuta 1964. Jo samana syksynä yritys palkkasi eläintenhoitajan, kiinteistönhoitajan sekä kirvesmiehen. Ensimmäiset vieraat otettiin vastaan epävirallisesti jo helluntaina 1965. Samana vuonna toimintaan tuli mukaan sittemmin pitkäaikaisena johtajana toiminut Edvard Moseid, jonka elämäntyöksi tarhan kehittäminen muodostui. Virallisesti tarha avattiin 25. kesäkuuta 1966, jolloin siellä oli 30 eläinlajia, joista vetonaulana pidettiin karhua. Pääsylippu maksoi tuolloin kolme kruunua aikuisilta ja 1,50 kruunua lapsilta
Esiintymäidentiteettiteoria

Esiintymäidentiteettiteoria eli token-identiteettiteoria (esiintymäfysikalismi, token-fysikalismi) on fysikalistinen mielenfilosofinen identiteettiteoria, jonka mukaan jokainen henkisen tapahtuman esiintymä (token) on identtinen jonkin aivoissa tapahtuvan fysikaalisen tapahtuman kanssa. Teoriaa kutsutaan token-identiteettiteoriaksi erotuksena samankaltaisesta mutta erillisestä teoriasta nimeltä tyyppi-identiteettiteoria. Ero perustuu tyyppi–token-erotteluun. Erottelua voidaan havainnollistaa yksinkertaisella esimerkillä: sana ”kissa” sisältää neljää tyyppiä olevia kirjaimia (k, i, s, a) ja viisi kirjaintokenia eli -esiintymää, kun kirjaimella s on kaksi esiintymää. Esiintymäidentiteettiteorioiden mukaan sen tosiseikan, että tietty aivotila yhdistyy vain yhteen henkilön henkiseen tilaan, ei tarvitse merkitä sitä, että henkisten tilojen tyyppien ja aivotilojen tyyppien välillä pitäisi olla absoluuttinen vastaavuus. Siinä missä tyyppi-identiteettiteorioissa tietyn tyyppiset henkiset tilat ovat aina tietyn tyyppisiä aivotiloja, esiintymäidentiteettiteoriassa ajatus on, että ainoastaan henkisten ilmiöiden partikulaariset esiintymät ovat identtisiä fysikaalisten tapahtumien partikulaaristen esiintymien kanssa. Seurauksena esiintymäidentiteettiteoria sallii monitoteutuvuuden, eikä tyyppi-identiteettiteorian vaatimaa reduktiota henkisistä tiloista johonkin tiettyihin aivotiloihin tarvita. Funktionalismi on yhteensopiva esiintymäidentiteettiteorian kanssa, mutta sen ei yleensä katsota olevan yhteensopiva tyyppi-identiteettiteorian kanssa. Muista mielenfilosofisista teorioista anomaalinen monismi ja useimmat muut ei-reduktiivisen fysikalismin muodot ovat esiintymäidentiteettiteorioita.
Alue-ekologinen suunnittelu

Alue-ekologinen suunnittelu tarkoittaa valtion mailla tehtävää metsän maankäytön suunnittelua. Suunnittelun toteuttaa Metsähallitus. Suunnittelun tavoitteisiin kuuluu taloudellisten, ekologisten ja sosiaalisten käyttömuotojen yhteensovitus. Alue-ekologisessa suunnittelussa tarkastellaan suurta metsäaluetta kokonaisuutena. Tarkoituksena on ottaa metsänhoidossa huomioon alueelle tyypillinen luonto. Luonnon monimuotoisuus pyritään säilyttämään. Pieni metsikkö ei ole soveltuva useimmille lajeille vakaaksi elinympäristöksi ja siksi tarvitaan laajaa alueen suunnittelua, jotta luonnon tasapaino voidaan säilyttää. Alue-ekologiseen suunnitteluun kuuluu suojelualueiden, uhanalaisten lajien esiintymisalueiden, riista-alueiden, kulttuurikohteiden ja maisemallisesti arvokkaiden alueiden kartoitus. Tässä käytetään ATK-pohjaisia paikkatietojärjestelmiä, karttoja, ilmakuvia ja paikallisen väestön tuntemusta. Alueelle voidaan jättää käsittelemättömiä alueita, jotta eliöiden siirtymistä alueelta toiselle voidaan helpottaa ja näin turvata populaatioiden pysyvyys. Lisäksi näiden alueiden väliin voidaan jättää vähän käsiteltyjä alueita, ns. ekologisia käytäviä
Ammoniumioni

Ammoniumioni on moniatominen positiviinen kompleksi-ioni, jonka kemiallinen kaava on NH4+. Se syntyy ammoniakkimolekyylin (NH3) ottaessa vastaan protonin eli vetyionin (H+). Ammoniumioni esiintyy kationina ammoniumsuoloissa, kuten ammoniumkloridissa eli salmiakissa. Ammoniumsuolat muistuttavat ominaisuuksiltaan huomattavasti vastaavia alkalimetallien suoloja, ja niinpä ammoniumionia kutsutaankin pseudoalkalimetalli-ioniksi. Lisäksi ammoniumioneja esiintyy jonkin verran myös ammoniakin vesiliuoksessa, sillä ammoniakki on emäs, jonka molekyyli voi ottaa vesimolekyyliltä vastaan protonin muodostaen ammoniumionin. Nimeä ammonium käytetään myös kationeista, jotka syntyvät jonkin amiinin ottaessa vastaan protonin, sekä kvaternäärisissä ammonium­yhdisteissä esiintyvistä ioneista NR4+. Näiden voidaan ajatella syntyvän ammonium­ionista (NH4+ korvaamalla yksi tai useampi siinä olevista vety­atomeista jollakin orgaanisella radikaalilla, josta käytetään merkintää R. Ammoniumioni syntyy, kun ammoniakki, joka on heikko emäs, reagoi jonkin hapon kanssa vastaanottaen protonin: Ammoniumioni itse on heikko happo, jonka happovakio (pKa) on 9,2. Happo­luonteensa vuoksi se reagoi Brønstedin happo-emästeorian mukaisesti emästen kanssa muodostaen ammoniakkia: Tämän vuoksi ammoniakkia syntyy ammonium­suolojen väkevien liuosten reagoidessa vahvojen emästen kanssa. Toisaalta kun ammoniakki liukenee veteen, pieni osa siitä muuttuu ammonium­ioneiksi: Kuinka suuri osa ammoniakista muuttuu ammonium­ioneiksi, riippuu liuoksen pH:sta. Jos pH on alhainen eli liuos on hapan, reaktion tasa­paino siirtyy oikealle: suurempi määrä ammoniakki­molekyylejä muuttuu ammonium­ioneiksi. Jos pH on korkea eli liuos on emäksinen, tasapaino siirtyy vasemmalle, sillä hydroksidi-ionit ottavat protoneja ammonium­ioneilta, jotka muuttuvat takaisin ammoniakiksi
Autotrofi

Autotrofia eli omavaraisuus tarkoittaa sitä, että eliö pystyy tuottamaan tarvitsemansa energiapitoiset yhdisteet itse fotosynteesin tai kemosynteesin avulla. Fotoautotrofi on yhteyttämiskykyinen eliö, joka osaa käyttää auringonvaloa energianlähteenä ja tuottaa monimutkaisia kemiallisia yhdisteitä. Kemoautotrofit kykenevät käyttämään pelkistettyjä inorgaanisia yhdisteitä yhteyttämiseen vaadittavana energianlähteenä. Autotrofeja ovat lähes kaikki kasvit ja levät sekä merkittävä osa bakteereista ja arkeoneista. Sienet ja eläimet ovat heterotrofisia eli toisenvaraisia. Autotrofit varmistavat hajottajan ja kuluttajan ohella omalta osaltaan aineen kierron luonnossa. Kasveilla yhteyttämiselimenä toimivat viherhiukkaset. Yhteyttäminen perustuu klorofyllimolekyyliin. Kasvit ovat sopeutuneet rakenteeltaan ympäristöönsä siten, että ne saavat yhteyttämiseen tarvittavia aineita ja valoa riittävästi. Esimerkiksi vesikasvien kasvupaikat sijaitsevat siellä, missä on riittävä hiilidioksidi- ja bikarbonaattipitoisuus.
Elollinen ympäristötekijä

Elollinen ympäristötekijä on biologinen termi, joka tarkoittaa elollisen luonnon tekijää. Toinen samaa tarkoittava sana on bioottinen. Elollisen vastakohta on eloton eli abioottinen ympäristötekijä. Elolliset tekijät muodostavat yhdessä elollisen ympäristön.
Pyhäjärvi (Kitee)

Pyhäjärvi (ven. Озеро Пюхяяарви) on Suomen ja Venäjän rajalla sijaitseva karu suurjärvi. Sen pinta-ala on 248 neliökilometriä, josta 206,79 neliökilometriä on Suomen alueella. Järven Suomen puoleinen osa sijaitsee Kiteellä ja Parikkalassa, Venäjän puoleinen osa kuuluu Karjalan tasavaltaan. Entisten Kesälahden ja Uukuniemen kuntien kirkonkylät sijaitsevat järven rannalla. Pyhäjärvi on Suomen 21. laajin järvi. Sen vesitilavuus Suomen osalta on noin 1,7 kuutiokilometriä. Pyhäjärven rantaviiva on melko epäyhtenäinen. Järven pohjoisosan Hummonselkä, Näsöselkä ja Pajarinselkä ovat yhteydessä pääaltaaseen kapean Syrjäsalmen kautta. Suuret selkävedet Syrjäsalmelta etelään ovat Hiekanpäänselkä, Kokonniemenselkä, Kajoonselkä, Taipaleenselkä ja Papinniemenselkä. Rajavyöhykkeellä on Ristinselkä ja Kalattomanselkä
Erittäin uhanalainen laji

Erittäin uhanalainen laji on eliölaji, jonka vaara kadota luonnosta lähiaikoina on erittäin suuri. Muun muassa intiantiikeri on erittäin uhanalainen laji; erittäin uhanalainen alalaji taas on norpan alalaji saimaannorppa. Kansainvälisen luonnonsuojeluliitto IUCN:n uhanalaisuusluokituksessa erittäin uhanalainen (EN, Endangered) on yksi uhanalaisuuden tasoista. Erittäin uhanalainen laji voi huonommin kuin vaarantunut laji, mutta kuitenkin paremmin kuin äärimmäisen uhanalainen laji. Suomen vuoden 2019 uhanalaisuusarvioinnissa 4,1 prosenttia arvioiduista eliöistä luokiteltiin erittäin uhanalaisiksi. Erittäin uhanalaisiksi luokiteltiin neljä nisäkäslajia, 33 lintulajia, yksi sammakkoeläin ja kolme kalalajia eli 10,5 % arvioiduista selkärankaisista. Näiden lisäksi erittäin uhanalaisiksi luokiteltiin 3,3 % arvioiduista selkärangattomista, 8,0 % arvioiduista jäkälistä, 1,9 % arvioiduista sienistä, 8,6 % arvioiduista putkilokasveista, 10,1 % arvioiduista sammalista ja 1,7 % arvioiduista levistä. Esimerkkejä Suomessa erittäin uhanalaista lajeista ovat ahma, lapinverkkoperhonen, pikkunoidanlukko, tervapääsky ja tupsalejäkälä.
Iisvesi

Iisvesi on Pohjois-Savossa Suonenjoella, Rautalammilla ja Tervossa sijaitsevan Iisvesi–Virmasvesi–Rasvangin järvenosa. Ainoa järven rannassa sijaitseva taajama on Suonenjoen kaupunginosa Iisvesi. Vaikka paikalliset asukkaat käyttävät nimitystä Iisvesi, ei se ole itsenäinen järvi. Vesistöviranomaiset liittävät siihen myös Virmasveden ja Rasvangin, sillä niitä yhdistävät toisiinsa leveät salmet ja järvenosien vedenpinnan korkeudet ovat likimain samat. Sen sijaan lähellä sijaitsevaa Niinivettä ei lueta mukaan järveen, vaikka tämän vedenpinnan korkeus on Karttapaikan mukaan sama. Iisvesi–Virmasvesi–Rasvangin yleisiä asioita käsitellään omassa artikkelissa ja tässä artikkelissa esitellään Iisveden järvenosan asiat yksityiskohtaisemmin. Iisveden järvenosan pituus on 32,1 kilometriä mitattuna luoteessa Pulkkilansaaren Hyvölänsalmesta ja kaakossa Iisveden taajamassa Suonenjoen joensuusta. Järvenosan suurin poikittaissuunnan leveys on 4,4 kilometriä mitattuna Kuninkaansaaren luoteispuolella järvenselän ylitse. Iisveden rantaviivan pituudesta ei ole tietoa, mutta järvenosan pinta-ala on noin 70 neliökilometriä  (tai 66 km² ). Sen eteläosa jää lounaispuolelta 7,6 kilometriä pitkän Nokisenkoskelle päättyvän niemimaan ja itäpuolelta 24 kilometriä pitkän Lieteniemeen päätyvän rannan väliin. Lieteniemen kärjessä on kapean ja Virmasveteen johtavan Lietesalmen takana sijaitseva Käpysaari. Käpysaaren luoteispuolella sijaitsee Rasvankiin johtavan Airosalmen takana Pulkkilansaari