nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Harry Potter ja viisasten kivi (elokuva)

Harry Potter ja viisasten kivi (engl. Harry Potter and the Philosopher’s Stone, Yhdysvalloissa nimellä Harry Potter and the Sorcerer’s Stone) on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut fantasiaelokuva, jonka on ohjannut Chris Columbus. Se perustuu J. K. Rowlingin samannimiseen romaaniin vuodelta 1997. Elokuva on Harry Potter -elokuvasarjan ensimmäinen osa ja sen on käsikirjoittanut Steve Kloves ja tuottanut David Heyman. Sen tarina seuraa Harry Potterin ensimmäistä vuotta Tylypahkan noitien ja velhojen koulussa, kun hän huomaa olevansa kuuluisa velho. Elokuvan pääosia esittävät Daniel Radcliffe, Rupert Grint ja Emma Watson. Warner Bros. osti oikeudet elokuvaan kirjasta vuonna 1999 ilmoitetulla miljoonalla punnalla (1,65 miljoonaa dollaria vuonna 1999). Tuotanto aloitettiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 2000, kun Chris Columbus valittiin luomaan ja ohjaamaan elokuvaa lyhyestä ohjaajaluettelosta, johon kuuluivat muun muassa Steven Spielberg ja Rob Reiner. Rowling vaati, että kaikkien näyttelijöiden piti olla brittiläisiä ja irlantilaisia, ja elokuva kuvattiin Leavesden elokuvastudioilla ja historiallisissa rakennuksissa Yhdistyneen kuningaskunnan ympäristössä
Harry Potter ja salaisuuksien kammio (elokuva)

Harry Potter ja salaisuuksien kammio (engl. Harry Potter and the Chamber of Secrets) on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut J. K. Rowlingin samannimiseen romaaniin perustuva elokuva. Se on Harry Potter -elokuvasarjan toinen osa. Elokuvan ensi-ilta oli 15. marraskuuta 2002. Elokuvan päärooleissa jatkavat Daniel Radcliffe, Rupert Grint ja Emma Watson. Uusista hahmoista mainittakoon Kenneth Branagh, joka esittää Gilderoy Lockhartia. Elokuvan ohjasi Chris Columbus. Vernon-sedän (Richard Griffiths) pomoa vierailulle odottavat Dursleyt karkottavat Harryn (Daniel Radcliffe) huoneeseensa. Harry löytää huoneestaan kotitonttu Dobbyn (äänenä Toby Jones), joka varoittaa Harryä palaamasta takaisin Tylypahkaan
Harry Potter ja Azkabanin vanki (elokuva)

Harry Potter ja Azkabanin vanki (engl. Harry Potter and the Prisoner of Azkaban) on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut fantasiaelokuva, jonka on ohjannut Alfonso Cuarón. Elokuva perustuu J. K. Rowlingin samannimiseen romaaniin vuodelta 1999. Harry Potter ja Azkabanin vanki on Harry Potter -elokuvasarjan kolmas osa. Steve Klovesin sovittama käsikirjoitus ei ollut yhtä uskollinen alkuperäiselle romaanille kuin elokuvasarjan kaksi aiempaa osaa olivat olleet. Tämä jakoi mielipiteitä kirjasarjan fanien keskuudessa. Elokuva kiinnittää enemmän huomiota sarjan päähenkilöiden psykologiseen ja seksuaaliseen kasvuun, eikä esitä heitä enää lapsina, vaan teini-ikäisinä. Sen tarinaa, joka kertoo Azkabanin vaarallisesta vangista Sirius Mustasta (Gary Oldman), pidettiin sarjan siihen mennessä synkimpänä. Azkabanin vankia pidetään yhtenä elokuvasarjan parhaista niin fanien kuin kriitikoidenkin keskuudessa. Harry Potter ja Azkabanin vangin ensi-ilta oli 30
Harry Potter ja liekehtivä pikari (elokuva)

Harry Potter ja liekehtivä pikari (engl. Harry Potter and the Goblet of Fire) on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut J. K. Rowlingin samannimiseen romaaniin perustuva fantasiaelokuva. Se on Harry Potter -elokuvasarjan neljäs osa. Elokuvan ohjasi Mike Newell, joka on ensimmäinen brittiläinen ohjaaja elokuvasarjassa. Käsikirjoituksesta vastasi Steve Kloves. Kolmeen ensimmäiseen Potter-elokuvaan musiikin säveltänyt John Williams ei kiireiltään voinut neljänteen musiikkia luoda, joten musiikin sävelsi Patrick Doyle. Elokuva sai maailmanensi-iltansa 6. marraskuuta 2005. Suomen elokuvateattereihin elokuva saapui 18. marraskuuta 2005
Huispaus kautta aikojen

Huispaus kautta aikojen (engl. Quidditch Through the Ages) on vuonna 2001 ilmestynyt J. K. Rowlingin kirjoittama kirja, joka kuuluu Harry Potter -kirjasarjaan. Nimiön mukaan teoksen on kirjoittanut ”Rauniolinnu Sipis” (engl. Kennilworthy Whisp), ja suomentajaksi ilmoitetaan ”Kurvaa Aka”. Kirjassa kerrotaan muun muassa velhomaailman suosituimman urheilulajin huispauksen kehityksen vaiheista nykyiseen muotoonsa sekä esitellään muita muinaisia luutapelejä ja kerrotaan lentävän luudanvarren kehityksestä. Siinä kerrotaan myös huispausjoukkueista ja erilaisista tempuista. Kirjan tuotto meni Comic Relief -järjestön kautta hyväntekeväisyyteen. Suomennoksen painos on myyty loppuun. Suomennoksen uusi, kuvitettu painos ilmestyy 31.7
Ihmeotukset ja niiden olinpaikat

Ihmeotukset ja niiden olinpaikat (engl. Fantastic Beasts and Where to Find Them) on vuonna 2001 julkaistu J. K. Rowlingin kirjoittama kirja, joka esiintyy myös Harry Potter -kirjasarjassa Tylypahkan oppikirjana kuvitteellisen Lisko Scamanderin (engl. Newt Scamander) kirjoittamana. Kirjassa esitellään 85 taikamaailman olentolajia ja kerrotaan muun muassa, ”mikä on otus”. Kirjassa on Albus Dumbledoren esipuhe sekä hauskana erikoisuutena Harryn, Hermionen ja Ronin reunamerkintöjä ja kommentteja eri otuksista. Muodoltaan kirja on hakuteos, ja se sisältää aakkosjärjestyksessä artikkeleita eri ihmeotuksista: Kirskuristaja (Grindylow) TM-luokitus: XX Tätä sarvekasta, vaaleanvihreää vesihenkeä tavataan järvissä kautta Britannian ja Irlannin. Se syö pikkukaloja ja hyökkäilee niin velhojen kuin jästien kimppuun, mutta vedenväen tiedetään kesyttäneen kirskuristajia. Kirskuristajilla on hyvin pitkät sormet, jotka lujasta puristusvoimastaan huolimatta katkeavat helposti. Kirjan tuotto lahjoitettiin Comic Relief -hyväntekeväisyysjärjestölle. Kirjan suomensi muutkin Harry Potter -sarjan kirjat kääntänyt Jaana Kapari salanimellä Kurvaa Aka
Ruusujen sota

Ruusujen sota tai ruusujen sodat (engl. Wars of the Roses) on yhteisnimitys Lancasterin ja Yorkin sukujen välillä vuosina 1455–1485 käydyille monimutkaisille taisteluille Englannin kruunusta. Kaikkiaan sukujen kesken oli 18 sotilaallista yhteenottoa. Molemmat suvut olivat Plantagenetin suvun haaroja, joiden juuret ulottuivat Edvard III:een. Ruusujen sotaa edelsi satavuotinen sota, jonka päättyessä vuonna 1453 Englannin parlamentti oli poliittisesti heikko ja maan hallinto epäjärjestyksessä. Nimitys ”ruusujen sota” on keksitty jälkikäteen, ja se tulee sukujen tunnusmerkeistä: Lancasterin punaisesta ja Yorkin valkoisesta ruususta. Lancaster-sukua kannatettiin pääosin maan pohjois- ja länsiosissa, kun taas York-suvun kannatus oli suurinta etelässä ja idässä. Ruusujen sota ei kuitenkaan juuri koskettanut väestön valtaosaa, vaan oli aateliston sisäistä valtakamppailua. Ruusujen sota oli tärkeimpiä tekijöitä aateliston vallan heikentymisessä, sillä ylhäisaatelisia kuoli taisteluissa suuret määrät. Jotkut aatelissuvut jopa sammuivat kokonaan. Se vahvisti Tudor-suvun asemaa ja keskusvaltaa. Tudor-suku yhdisti kilpailevat suvut, sillä Henrik VII polveutui äitinsä kautta Juhana Gentistä eli ensimmäisestä Lancasterin herttuasta
Edvard I (Englanti)

Edvard I (17./18. kesäkuuta 1239 – 7. heinäkuuta 1307) oli Englannin kuningas vuosina 1272–1307. Hänet tunnetaan ennen kaikkea Walesin valloittajana, Englannin juutalaisten karkottajana ja skottien pitämisestä kovin ottein Englannin ylivallan alla. Edvard I oli kärsimätön ja kunnianhimoinen hallitsija, joka kohteli kapinoitsijoita säälimättömästi. Pituutensa vuoksi hänet tunnetaan lisänimellä Pitkäsääri (engl. Longshanks). Edvard I oli järjestyksessään jo neljäs samanniminen kuningas Englannissa. Edvard syntyi Westminsterin palatsissa 17. tai 18. kesäkuuta 1239 kuningas Henrik III:n ja Eleonora Provencelaisen vanhimpana lapsena
Edvard II

Edvard II (25. huhtikuuta 1284 Caernarfonin linna – 21. syyskuuta 1327?) oli Englannin kuningas vuosina 1307–1327. Hän oli kuningas Edvard I:n poika ja ensimmäinen Walesin prinssi. Koska hän ei piitannut aatelistosta vaan alempiarvoisista suosikeistaan, hänen valtakauttaan leimasivat sisäpoliittiset levottomuudet, jotka lopulta johtivat kuninkaan syrjäyttämiseen ja murhaan. Edvard II:n kuoleman jälkeen Englannin valtaistuimelle nousi hänen poikansa Edvard III. Edvard II oli kuningas Edvard I:n ja Eleonoora Kastilialaisen viimeinen, viidestoista lapsi. Kaikki Edvardia vanhemmat poikalapset kuolivat hyvin nuorina. Edvardin ainoa elossa ollut veli Alfonso kuoli muutama kuukausi Edvardin syntymän jälkeen, mikä teki nuorimmasta, Edvardista kruununperijän. Edvard II oli ensimmäinen englantilainen, joka sai Walesin prinssin arvonimen. Nimitys tapahtui 7. helmikuuta 1301
Tapani Hietaniemi

Tapani Antti Olavi Hietaniemi (23. maaliskuuta 1958 Mikkeli – 3. lokakuuta 2009 Helsinki) oli filosofian tohtori ja Helsingin yliopiston sivilisaatiohistorian dosentti. Hietaniemi luennoi Suomessa ja Virossa sekä suomensi kirjoja ja artikkeleita kaikkiaan seitsemästä kielestä. Hän oli myös Vihreän liiton vaikuttaja. Hietaniemi oli Tutkijaliiton Tiede & edistys -lehden toimittajana vuosina 1983–1997 ja Vihreän Sivistys- ja Opintokeskuksen Viridis-verkkolehden päätoimittajana 1998–1999 ja 2001. Hietaniemi väitteli tohtoriksi vuonna 1998 teoksellaan Max Weber ja Euroopan erityistie: Vertailevia sivilisaatiohistoriallisia tutkielmia. Hietaniemi suomensi ja toimitti suomeksi Weberin teksteistä julkaistut kokoomateokset Maailmanuskonnot ja moderni länsimainen rationaalisuus: kirjoituksia uskonnonsosiologiasta (1989) ja Tiede ja politiikka: Kutsumus ja ammatti (2009, yhdessä Risto Hannulan kanssa) sekä teoksen Pörssi (1990). Hietaniemi toimi muun muassa Vihreän liiton periaateohjelmatyöryhmän puheenjohtajana 1997–1998 ja vuosina 1995–2003 puoluevaltuuskunnan jäsenenä ja varajäsenenä sekä puoluehallituksen varajäsenenä. Hietaniemi kuului Osmo Soininvaaran taustatukijoihin ja toimi muun muassa tämän eduskunta-avustajana 1990-luvulla. Vuonna 2009 hän oli perustamassa Vihreää miesliikettä. Osmo Soininvaaran mukaan Hietaniemi tunnettiin aktiivisena keskustelijana ja erityisesti yhteiskuntatieteiden ja historian osalta laajasti sivistyneenä
Näennäisarkeologia

Näennäisarkeologia on sellaisia ihmiskunnan menneisyyttä tai sen tutkimista koskevia näennäistieteellisiä väitteitä, jotka eivät noudata tieteellisen arkeologian käyttämää tieteellistä menetelmää. Näennäisarkeologian puolustajat puhuvat usein vaihtoehtoisesta arkeologiasta. Näennäisarkeologisia väitteitä perustellaan sen sijaan esimerkiksi ilmestyksillä, uskonnollisesti, tai jättämällä huomiotta väittämiin sopimatonta tietoa. Arkeologian valtavirrasta tai vakiintuneista käsityksistä poikkeavat väittämät ja vaihtoehtoiset hypoteesit eivät kategorisesti ole näennäisarkeologisia. Niistä tulee sellaisia jos niitä puolustetaan ilman todisteita tai ei välitetä ne kumoavista todisteista. Joskus näennäisarkeologisen teorian testattavuus kielletään kokonaan esimerkiksi sillä perusteella, että kohde on jo tuhoutunut kauan sitten tai se on liian syvällä merenpohjassa tutkittavaksi. Joskus vedotaan arkeologien ja hallituksen salaliittoon, joka piilottelee oikeaa tietoa jostain syystä.
AmerSoft

Amersoft oli suomalainen yritys, joka oli osa suomalaista monialayritystä Amer-yhtymää. Amersoft tuli tunnetuksi ensimmäisten suomalaisten kaupallisten pelien ja tietotekniikka-aiheisten kirjojen julkaisijana. Amersoft julkaisi vuosien 1984–1987 aikana useita suomalaisia pelejä erityisesti Commodore 64 -tietokoneelle. Yrityksellä oli merkittävä rooli suomalaisen pelialan syntymiseen 1980-luvun puolivälissä.
Lomé

Koordinaatit: 6°8′16″N, 1°12′45″E Lomé on Togon pääkaupunki. Vuonna 2010 kaupungissa oli noin 750 000 asukasta, suurkaupunkialueella 1,3 miljoonaa. Loméssa on muun muassa yliopisto, kongressipalatsi ja Togon kansallismuseo. Lomé sijaitsee maan eteläkärjessä Guineanlahden rannalla. Se oli alkujaan puristuksissa merenrannan ja kaupungin pohjoispuolelle jäävän laguunin välissä, mutta kaupungin pohjoispuolelle on kasvanut slummeja ja osa laguunista on täytetty rakennusmaaksi. Lämpötila on Loméssa korkea ympäri vuoden, kuukauden keskimääräinen vuorokauden ylin lämpötila vaihtelee 28:sta 32 asteeseen. Sadekausi kestää huhtikuusta heinäkuuhun, kuiva kausi joulukuusta helmikuuhun. Eniten sadetta, keskimäärin yli 250 mm, saadaan kesäkuussa. Saksalaiset rakennuttivat Togoon 420 metriä pitkän laiturin helpottaakseen raaka-aineiden vientiä. Sataman modernisointi aloitettiin 1960-luvulla, ja vuonna 1968 valmistui syväsatama. Lomé on Togon tärkein satama, jonka kautta viedään ulkomaille kahvia, kaakaota, kopraa ja palmunytimiä. Lomén sataman kautta kulkee myös paljon ympäröivien sisämaavaltioiden kuten Malin, Nigerin ja Burkina Fason vientiä
Maksasyöpä

Maksasyöpä on maksasta lähtevä syöpäsairaus. Maksassa sijaitseva pahanlaatuinen kasvain voi olla myös muun syövän etäpesäke. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa tällainen maksaan levinnyt syöpä on kolmisenkymmentä kertaa yleisempi kuin maksasta lähtevä syöpä. Afrikassa ja Aasiassa maksasta lähtevä syöpä on kuitenkin melko yleinen. Primaarista maksasyöpää aiheuttaa pääasiassa maksakirroosi. Mikä tahansa maksakirroosia aiheuttava sairaus voi siten johtaa maksasyöpään. Tällaisia sairauksia ovat varsinkin B- ja C-hepatiitit, alkoholimaksasairaus ja hemokromatoosi. Maksa on ihmisen suurin yksittäinen sisäelin, ja se painaa aikuisella yhdestä puoleentoista kiloa. Sillä on useita tärkeitä tehtäviä. Maksaan voi ilmaantua erilaisia kasvaimia, jotka voivat olla hyvän- tai pahanlaatuisia. Hyvänlaatuiset maksakasvaimet ovat suhteellisen yleisiä ja tavallisesti oireettomia maksamuutoksia, jotka vaativat harvoin hoitoa. Tyypillisesti hyvänlaatuinen maksakasvain ilmeneekin sattumalöydöksenä
Henrik I (Englanti)

Henrik I (n. 1068 – 1. joulukuuta 1135), myös Henrik Beauclerc, oli Englannin kuningas vuosina 1100–1135. Henrik oli Vilhelm Valloittajan neljäs poika ja hänelle opetettiin latinaa sekä vapaita taiteita. Vilhelmin kuoltua vuonna 1087 Henrikin vanhemmat veljet Robert Curthose ja Vilhelm Rufus perivät Normandian ja Englannin, mutta Henrik jäi maattomaksi. Henrik osti Cotentinin kreivikunnan Länsi-Normandiasta Robertilta, mutta Vilhelm ja Robert suistivat hänet vallasta vuonna 1091. Henrik kokosi valtapohjansa vähitellen uudelleen Cotentinissa ja liittoutui Vilhelmin kanssa Robertia vastaan. Henrik oli paikalla kun Vilhelm kuoli metsästysonnettomuudessa vuonna 1100, ja hän kaappasi itselleen Englannin valtaistuimen luvaten kruunajaisissaan oikaista useita Vilhelmin vähemmän suosittuja linjauksia. Henrik nai Matilda Skotlantilaisen, mutta piti monia rakastajattaria ja sai heidän kanssaan monta aviotonta lasta. Robert hyökkäsi Englantiin vuonna 1101 ja haastoi Henrikin vallan maassa; tämä sotaretki päättyi neuvoteltuun sopimukseen, joka vahvisti Henrikin kuninkuuden. Rauha oli lyhytikäinen ja Henrik hyökkäsi Normandiaan vuosina 1105 ja 1106 päihittäen Robertin lopulta Tinchebrayn taistelussa. Henrik piti Robertia vankinaan koko tämän loppuelämän
Henrik II (Englanti)

Lailliset: Aviottomat lapset: Henrik II (5. maaliskuuta 1133 Le Mans, Ranska – 6. heinäkuuta 1189 Chinon, Ranska) oli Anjoun kreivi, Normandian herttua vuosina 1150–1189 ja Englannin kuningas vuosina 1154–1189. Henrik II oli Englannin kruunusta Tapanin kanssa kilpailleen Vilhelm Valloittajan pojantyttären, Matilden poika. Hän aloitti kruunun tavoittelun jo Tapanin eläessä hyökäten Englantiin. Henrik II pakotti Tapanin kanssaan sopimukseen, jonka mukaan hänestä tulee kuningas Tapanin kuoltua, eikä tämän omasta pojasta Justuksesta. Asia helpottui entisestään Justuksen kuoltua. Henrik II aloitti uuden Plantagenet-hallitsijasuvun. Nimi Plantagenet tuli hänen tunnuksenaan olleesta hernekasvin kukasta (ransk. genêt, engl. broom flower) ja periytyi Henrik II:n isältä, Anjoun kreivi Geoffroylta. Äitinsä Matilden puolelta Henrik II oli edellisen normannihallitsijasuvun sukua
St1

St1 Oy on suomalainen energiayhtiö ja osa St1 Nordic -konsernia, joka toimii Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Isossa-Britanniassa. St1 Oy:llä on Suomessa tytäryhtiö St1 Lämpöpuisto Oy sekä sisaryhtiö St1 Lähienergia Oy, joka on keskittynyt maalämpöjärjestelmiin ja niihin liittyviin palveluihin. St1:n jakeluasemaverkostoon Suomessa kuuluu yli 400 St1- ja Shell-asemaa (2023). Shell-brändi on St1:n käytössä lisenssisopimuksella. Syyskuussa 2023 St1 kertoi siirtävänsä kaikki asemat Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa St1-brändin alle, kun nykyinen lisenssisopimus Shellin kanssa päättyy parin vuoden päästä. Verkostossa on automaattiasemia, palvelevia HelmiSimpukka-ketjun asemia myymälöineen ja ravintoloineen sekä raskaiden ajoneuvojen tankkauspisteitä. St1- ja Shell-autopesuloiden verkosto kattaa lähes 70 toimipistettä, joista muodostuu Suomen suurin autopesulaverkosto. St1:llä on vahva markkina-asema kaikissa Pohjoismaissa. Vuonna 2023 yrityksen markkinaosuus Suomessa myytävästä bensiinistä oli 23,6 % ja dieselistä 20,0 %. Syksyllä 2023 St1 osti Nivos Energialta Mäntsälän keskustassa sijaitsevan paineistetun biokaasun tankkausaseman. St1:n tavoitteena on rakentaa raskaalle liikenteelle valtakunnallinen nesteytetyn biokaasun tankkausverkosto. Kesällä 2024 St1 ilmoitti avanneensa sähköautojen nopeat suurteholatauskentät kahdellatoista St1- ja Shell-asemallaan ja laajentavansa suurteholatausverkostoaan vuosina 2024–2025
Aretha Franklin

Aretha Louise Franklin (25. maaliskuuta 1942 Memphis, Tennessee – 16. elokuuta 2018 Detroit, Michigan) oli yhdysvaltalainen soul-, rhythm and blues- ja gospel-laulaja. Franklinia pidetään yleisesti yhtenä kaikkien aikojen merkittävimmistä laulajista. Hän toimi esikuvana ja suunnannäyttäjänä lukuisille muille laulajille ja artisteille. Vuonna 1998 Mojo Magazine valitsi Franklinin maailman kaikkien aikojen parhaaksi laulajaksi. Kuulun baptistipapin C. L. Franklinin neljäntenä lapsena Aretha Franklinilla oli musiikillinen pohja vahvasti gospelissa. Perheen asuessa Detroitissa lapsuudenkodissa vieraili muun muassa sellaisia mustan musiikin merkkinimiä kuin Sam Cooke, Art Tatum, Jackie Wilson ja Mahalia Jackson. Arethan erityiseksi esikuvaksi muodostui gospel-laulaja Clara Ward, joka opetti hänelle laulua ja pianonsoittoa.lähde? 1960-luvun alussa John Hammond löysi Aretha Franklinin Columbia Recordsille, jossa hänestä koetettiin tehdä ensisijassa jazzlaulajaa
Henrik III (Englanti)

Henrik III (1. lokakuuta 1207 Winchesterin linna – 16. marraskuuta 1272 Westminster) oli Englannin kuningas vuosina 1216–1272. Pitkästä valtakaudestaan huolimatta hän on jäänyt melko tuntemattomaksi. Henrik III oli Englannin edellisen kuninkaan Juhana Maattoman poika, ja kruunattiin kuninkaaksi vain 9-vuotiaana. Henrik vahvisti Magna Cartan, josta Juhana Maaton oli irtisanoutunut, ja Henrikin hallituskauden aikana se vakiintui osaksi Englannin lakia. Henrik tunnettiin uskonnollisena ja hurskaana kuninkaana, joka teki muutaman tuloksettoman yrityksen Juhanan aikana menetettyjen ranskalaisten alueiden takaisinvaltaamiseksi. Hän joutui ristiriitoihin ylhäisaatelisten paronien kanssa, nämä kapinoivat ja vangitsivat Henrikin, ja maata hallitsi jonkin aikaa paroni Simon V de Montfort, vaikka häntä ei yleensä Englannin hallitsijaluettelossa mainitakaan. Henrikin poika Edvard I kukisti de Montfortin taistelussa 1265 ja Henrikin valta palautettiin. Hän hallitsi nimellisesti kuolemaansa asti, vaikka tosiasiallinen hallitsija olikin jo tuleva kuningas Edvard I. Henrik syntyi vuonna 1207 kuningas Juhanan ja Isabella Angoulêmelaisen vanhimpana poikana. Juhanan kuoltua vuonna 1216 vasta yhdeksänvuotias Henrik kruunattiin hätäisesti Gloucesterissa
Mellotron

Mellotron on 1960-luvulla markkinoille tullut kosketinsoitin, joka soittaa analogiselle nauhalle tallennettuja ääninäytteitä. 1960-luvulla julkaistu Mellotron on analoginen ja sähkömekaaninen kosketinsoitin, jolla soitetaan laitteen ääninauhoilla olevia soitinääniä. Tätä varten nauhoille on äänitetty muutaman sekunnin mittaisia näytteitä, kuten esimerkiksi lauluääntä. Sointuja soittamalla saadaan aikaan kuoro-efekti. Jos yksittäisille ääninäytteille on kaksi tai useampia esittäjiä samanaikaisesti, ääneen syntyy luonnollinen chorus-efekti. Mellotroneja on useita malleja ja soitinäänet voivat vaihdella yksilöllisesti. Yksi nauha sisältää vain yhden sävelkorkeuden. Eri näytteitä voi nauhalla olla rinnakkaisilla raidoilla useita. Kun Mellotronin kosketin (1) painetaan alas, käynnistyy koskettimen sävelkorkeutta vastaava ääninauha (punainen) mekanismin (2 ja 3) painaessa nauhan pyörivää akselia (5) vasten, jolloin nauhoitettu ääni toistuu nauhan kulkiessa äänipään (6) yli. Kun kosketin vapautetaan, jousen jännittämä rullamekanismi (7) kelaa nauhan takaisin. Jatkuvasti pyörivää akselia (5) liikuttaa yksi moottori, joten äänet toistuvat sävelkorkeudeltaan oikeassa suhteessa. Suurissa Mellotroneissa nauhamekanismin molemmissa päissä on rumpu, jolla on muu osa nauhasta, kunnes sen sisältämä ääni otetaan käyttöön
Fantasiapelit

Fantasiapelit, viralliselta nimeltään Fantasiapelit Tudeer Oy, on suomalainen vuonna 1986 perustettu roolipelejä myyvä kauppaketju. Liike sai alkunsa Lauri Tudeerin harrastustoiminnasta. Hän toi 1980-luvun alussa roolipelejä omatoimisesti maahan ja laati vuonna 1982 ensimmäisen myyntiluettelonsa. Liike on 2010-luvulla yhä Suomen suurin roolipeliliike. Liike on erikoistunut rooli-, miniatyyri-, lauta-, kortti- ja strategiapeleihin. Nykyisin Fantasiapeleissä myydään runsaasti myös englanninkielistä genrekirjallisuutta ja sarjakuvia, ja se on Suomen suurin mangaa myyvä liikelähde?. Fantasiapeleillä on myyntipisteet Helsingissä, Turussa, Tampereella, Joensuussa, Jyväskylässä, Oulussa ja Kuopiossa. Tämän lisäksi Fantasiapeleillä on tukkumyyntiä kirja- ja pelikaupoille. Muutamissa Fantasiapelien liikkeissä myydään myös kuula-aseita. Veljekset Lauri ja Jyrki Tudeer alkoivat pelata roolipelejä vuonna 1978, kun Laurin lukiokaveri oli tilannut postimyynnillä Yhdysvalloista Dungeons & Dragons -roolipelin. Harrastus vei mukanaan, ja Lauri alkoi tilata pelejä ulkomailta myydäkseen niitä muille kiinnostuneille. Hän markkinoi pelejä muun muassa scifi-lehdissä Spin ja Portti sekä Mikrobitissä ja Soundissa, ja laati vuonna 1982 ensimmäisen myyntiluettelonsa A4-arkille
Ninai Games

Ninai Games (ent. Detonium Interactive) oli suomalaisen Mikko Miettisen vuonna 1998 perustama pelitalo, joka oli erikoistunut palikkapulmapeleihin. Sen Game Boy Advancelle julkaistu Rampage Puzzle Attack oli ensimmäinen suomalainen konsolipeli. Ninai Gamesin toiminta lakkasi huhtikuussa 2010. Seuraavat pelit ovat Ninai Gamesin kehittämiä:
Rikhard II

Richard II (6. tammikuuta 1367 – 14. helmikuuta 1400) oli Englannin kuningas vuosina 1377–1399. Hän oli edellisen kuninkaan Edvard III:n pojanpoika. Hänen isänsä oli Poitiers'n taistelusta tunnettu Edvard Musta prinssi. Koska Rikhard syntyi loppiaisena ja kolme kuningasta oli läsnä hänen syntyessään, syntyi legenda, jonka mukaan hänen oli määrä tehdä suuria asioita, vaikka hän olikin vasta kuningasperheen toinen poika. Hänestä tuli kuitenkin kruununperijä, kun hänen vanhempi veljensä kuoli jo lapsuudessa. Hänestä tehtiin myös Walesin prinssi isänsä kuollessa yllättäen vuonna 1376. Kun Edvard III kuoli seuraavana vuonna, Rikhard II kruunattiin kuninkaaksi vain kymmenvuotiaana, joskin todellista valtaa käytti aluksi Rikhardin sedän, Juhana Gentin, johtama aatelisten neuvosto. Rikhard II oli viimeinen Plantagenetien päähaaran (Anjou) kuningas. Hänen jälkeensä suvun miespuoliset jälkeläiset jakautuivat kahteen keskenään taistelevaan haaraan: Lancaster- ja York-sukuihin. Rikhard II:n valtakautta leimasivat sisäpoliittiset kiistat ja valtakamppailut aatelisten kanssa
Henrik IV (Englanti)

Henrik IV (engl. Henry of Lancaster, Henry Bolingbroke); (3. huhtikuuta 1367 Bolingbroken linna, Lincolnshire, Englannin kuningaskunta – 20. maaliskuuta 1413) Lontoo) oli Englannin kuningas vuosina 1399–1413. Hän oli ensimmäinen Lancasterin hallitsijahuoneen kuningas. Henrik oli häntä edeltäneen kuningas Rikhard II:n serkku. Hänen isänsä oli Juhana Gent, Edvard III:n poika ja Rikhardin setä. Henrik syntyi Bolingbroken linnassa Lincolnshiressa, mistä juontuu hänen alkuperäinen nimensä Henry Bolingbroke. Hän ja Rikhard olivat lapsuudessaan leikkitovereita ja heidät hyväksyttiin yhdessä sukkanauharitarikuntaan vuonna 1377. Kaikesta huolimatta Henrik osallistui isänsä Juhanan johtaman aatelisten neuvoston (Lords Appellant) kapinaan Rikhardia vastaan vuonna 1387 tämän ollessa kuningas. Rikhard ei kuitenkaan rankaissut serkkuaan, vaan jopa ylensi tämän Derbyn kreivistä Herefordin herttuaksi. Serkusten välejä koeteltiin uudelleen vuonna 1398, kun Rikhard karkotti Henrikin ja Norfolkin herttuan Thomas de Mowbrayn estääkseen veriset riidat näiden välillä