nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Unensieppaaja

Unensieppaaja (engl. Dreamcatcher) Stephen Kingin vuonna 2001 julkaistu romaani. King kirjoitti kirjan toipuessaan vuoden 1999 tapaturmasta, jossa hän joutui auton tönäisemäksi. Rolling Stone -lehdelle vuonna 2014 antamassa haastattelussa King myönsi että jälkikäteen uudelleen luettuaan hän ei pitänyt Unensieppaajasta ja myönsi kirjoittaneensa kirjan oksikodonin vaikutuksen alaisena kipujensa lieventämiseksi. Neljä kaverusta, Gary "Jonesy" Jones, Pete Moore, Joe "Beaver" Clarendon ja Henry Devlin pelastavat downsyndroomaisen pojan, Douglas "Duddits" Cavellin kiusaajien kynsistä. Douglasista tulee nelikon ystävä ja yhtäkkiä he alkavat kokea Douglasin yliluonnollisia kykyjä, muun muassa telepatiaa, yhteisiä unia ja kyvyn nähdä "psyykkinen jälki", joka jää ihmisen liikkumisesta. Jonesy, Pete, Henry ja Beaver menevät heidän vuosittaiselle metsästysretkelleen "Hole-in-the-Wall" nimiseen mökkiin, joka sijaitsee Jeffersonin alueella. Siellä he tietäättään jäävät alienien hyökkäyksen ja mielipuolisen armeijan everstin Abraham Kurtzin saartoon. Kun Pete ja Henry lähtevät mökistä hakemaan tarvikkeita, Beaver ja Jonesy kohtaavat hourailevan miehen, joka puhuu sekavasti valoista taivaalla. Mies saapuu huonovointisena mökkiin ja kuolee vessanpöntölle. Ystävysten yllätykseksi alienimainen loinen syö tiensä ulos miehen ruumiista ja tappaa Beaverin. Samaan aikaan Jonesy hengittää huomaamattaan punaisen sienieliön iittiöitä, jota loinen on levittänyt ympäri mökkiä, ja silloin muukalaisentiteetti ("herra Gray") ottaa hänen mielensä hallintaansa
Paleoklimatologia

Paleoklimatologia on tiede, joka tutkii ilmaston yleistä luonnetta maapallolla ja sen eri alueilla ajalta ennen nykyisenlaisia meteorologisia mittaushavaintoja. Se selvittää muinaisen ilmaston vaihteluita analysoimalla fossiilikerrostumia ja jäätikköön kerrostunutta jäätä. Kerrostumia tutkimalla selviävät muun muassa jääkausiajat. Muinaisia lämpötiloja päätellään muun muassa hapen eri lajien määristä, hyönteislajistoista ja kasvilajistoista. Ilmaston kehittymistä tutkitaan muun muassa seuraamalla happi-isotooppien suhteita jäätiköissä. Jäähän kairataan hyvin syvä reikä, josta saadaan pötkömäisiä jäänäytteitä. Koska jäätikölle satanut lumi jää uusien sateiden alle, tiivistyy se lumen painon alla tiukkaan ja muuttuu paineesta johtuen lopulta jääksi. Johtoajatuksena on, että mitä syvemmältä kairataan jäänäytteitä, sen vanhempia ne ovat. Kairausnäytteen ikä lasketaan kerroksien lukumääristä, sillä vuodenaikojen vaihtelut näkyvät näytteissä. Jää on veden kiinteä olomuoto, ja vesimolekyylissä on kaksi vety- ja yksi happiatomi (kaava: H2O). Veden hapessa esiintyy yleisempinä kahta isotooppia, joita merkitään esimerkiksi 16O (painoltaan kevyempi) ja 18O (raskaampi). Isotooppia 18O esiintyy keskimäärin 0,20 % hapen määrästä, kun taas isotooppia 16O on 99,76 %
Wolverine

Wolverine, oikealta nimeltään James Howlett, tunnettu usein nimellä Logan, on Marvel-kustantamon luoma supersankari, joka kuuluu Ryhmä-X:ään. Wolverinen ensiesiintyminen tapahtui Incredible Hulk -lehden numerossa 181 vuonna 1974. Wolverinen loivat alun perin Len Wein, Herb Trimpe ja John Romita, mutta Chris Claremont ja John Byrne kehittivät hahmoa huomattavasti enemmän Ryhmä-X:n sivuilla. Suomessa Wolverinen ensiesiintyminen tapahtui vuonna 1984 Ryhmä-X-lehden numerossa 1. Sarjakuvakirjoittaja Roy Thomas mainitsi kollegalleen Len Weinille, että halusi luoda nimenomaan Wolverine-nimisen supersankarihahmon, jolla olisi tulinen temperamentti. Wein innostui ehdotuksesta ja alkoi kehittää hahmoa eteenpäin Thomasin ideoiman konseptin pohjalta. Piirtäjä Herb Trimpen taiteilemassa ja Weinin käsikirjoittamassa seikkailussa Wolverine teki virallisesti ensiesiintymisensä The Incredible Hulkin numerossa 181 marraskuussa 1974, vaikka oli ehtinyt jo vilahtaa muissa Marvel Comicsin julkaisuissa aiemmin vuoden 1974 syksyllä. Ensiesiintymisessään Wolverinen menneisyydestä ei juurikaan paljastettu yksityiskohtia, eikä hahmo alkuaikoinaan kyennyt vielä vetämään rystystensä adamantium-valmisteisia kynsiä takaisin käsiensä sisälle. Seuraavan kerran Wolverine nähtiin sarjakuvissa vasta vuoden 1975 puolella Hämähäkkimiehen erikoisnumerossa, jossa hahmo oli kokenut pienoisia muutoksia verrattaessa edelliseen esiintymiseen; lehden kannen piirtänyt Gil Kane taiteili Wolverinen maskiin vahingossa pidemmät ”korvat”, mutta itse tarinan piirtänyt Dave Cockrum piti erheessä syntyneestä uudistuksesta niin paljon että päätti käyttää samaa muotoseikkaa myös itse. Cockrum oli myös ensimmäinen piirtäjä, joka esitti Wolverinen ilman naamiota minkä johdosta hänen sekaisesta, tummanmustasta hiuspehkostaan jäi hahmolle eräänlainen tavaramerkki. Ensimmäisen kerran Wolverine esiintyi Ryhmä-X:n kanssa elokuussa 1975 lehden numerossa 94 Cockrumin piirtämässä ja Chris Claremontin käsikirjoittamassa tarinassa. Ensimmäisten esiintymistensä aikana Wolverine jäi kuitenkin paljolti muiden hahmojen, kuten Kykloopin varjoon mikä sai Cockrumia ja Claremontia jopa harkitsemaan hahmon surmaamista ja poistamista sarjakuvista
Cool jazz

Cool jazz on jazzia, joka on hillittyä ja ottaa vaikutteita klassisesta musiikista. Cool jazz kehittyi suoraan 1940-luvun lopun ja 1950-luvun alun bebopista. Se yhdisti bebopia tiettyjen swingmusiikin aspektien kanssa, joita ei ollut aiemmin huomioitu. Koska eräät merkittävimmät tyylilajin kehittäjistä olivat Los Angelesista, tyylilaji sai lempinimekseen ”West Coast -jazz”. 1950-luvun loppuun mennessä Yhdysvaltain itärannikon hard bop oli tullut cool jazzia suositummaksi, mutta cool jazzin suurimmilla artisteilla oli silti pitkät ja tuotteliaat urat. Cool jazzin suurimpia artisteja olivat Lester Young, Miles Davis, Gerry Mulligan, Stan Getz, Shorty Rogers sekä Howard Rumsey, Lighthouse All-Stars -yhtyeen johtaja. Cool jazzista kehittyneitä tyylilajeja ovat muun muassa modaalinen jazz sekä bossa nova.
Nerva

Marcus Cocceius Nerva Caesar Augustus (synt. Marcus Cocceius Nerva, yleisesti Nerva) (8. marraskuuta 30 – 27. tammikuuta 98) oli Rooman keisari joka hallitsi 18. syyskuuta 96 – 25. tammikuuta 98. Nerva oli Nerva-Antoninus-suvun ensimmäinen keisari. Hän oli viimeinen italialaissukuinen ja Italiassa syntynyt keisari. Nerva onnistui vakauttamaan olot Domitianuksen murhan jälkeen ja valitsi Marcus Ulpius Trajanuksen seuraajakseen. 84 vuotta kestäneen niin kutsutun viiden hyvän keisarin kauden katsotaan alkaneen Nervasta. Nerva kuului vanhaan roomalaiseen ylimyssukuun ja oli myös etäistä sukua keisari Tiberiukselle. Nervan isoisä oli ollut Tiberiuksen läheinen ystävä ja konsuli
Antoninus Pius

Caesar Titus Aelius Hadrianus Antoninus Augustus Pius (synt. Titus Aurelius Fulvus Boionius Arrius Antoninus, yleisesti Antoninus Pius) (19. syyskuuta 86 – 7. maaliskuuta 161) oli Rooman keisari, joka hallitsi 10. heinäkuuta 138 – 7. maaliskuuta 161. Antoninus sai lisänimensä Pius (”velvollisuudentuntoinen”) noustuaan valtaan vuonna 138. Hän kuului Nerva–Antoninusten hallitsijasukuun ja oli suosittu ja kunnioitettu keisari, joka tunnettiin lempeydestään ja oikeamielisyydestään. Piuuksen valtakauttaan on usein sanottu Rooman valtakunnan kultakaudeksi, jolloin talous kukoisti, poliittinen tilanne oli vakaa ja armeija oli vahva. Hän hallitsi pitempään kuin yksikään Rooman keisari Augustuksen jälkeen, ja hänen kautensa tunnetaan erityisen rauhallisena, joskaan ei sodattomana. Antoninus adoptoi Marcus Aureliuksen ja Lucius Veruksen vallanperijöikseen. Hän kuoli vuonna 161
Aslan Mashadov

Aslan Alijevitš Mashadov [mʌˈsxadəf] (tšetšeeniksi Аслан Али кант Масхадан, 'Aslan Ali kant Mashadan'; ven. Асла́н Али́евич Масха́дов; 21. syyskuuta 1951 Šakai, Kazakstanin sosialistinen neuvostotasavalta, Neuvostoliitto – 8. maaliskuuta 2005 Tolstoi-Jurt, Tšetšenia) oli tšetšeenikenraali ensimmäisessä Tšetšenian ja Venäjän välisessä sodassa. Tammikuussa vuonna 1997 Mashadov valittiin Tšetšenian presidentiksi, mutta toisen Tšetšenian sodan sytyttyä hän palasi johtamaan joukkojaan Venäjän armeijaa vastaan. Hän toimi vuodesta 1997 kuolemaansa saakka kansainvälisesti tunnustamattoman tšetšeeniseparatistihallinnon Itškerian tšetšeenitasavallan presidenttinä. Mashadov syntyi Šakain kylässä Osakarovskin piirissä Qarağandın alueella (oblastissa) Kazakstanin sosialistisessa neuvostotasavallassa, johon hänen sukunsa oli karkotettu vuonna 1944. Vuonna 1957 Mashadovin suku palasi Tšetšenia-Ingušetian autonomiseen sosialistiseen tasavaltaan Hadterežnovin piirin Zebir-Jurt-nimiseen kylään, jossa Mashadov päätti keskikoulunsa. Vuonna 1972 Mashadov päätti Tbilisin tykistöopiston ja palveli Ussurijskissa Neuvostoliiton Kaukoidän sotilaspiirissä Kiinan rajalla. Hän yleni tulijaoksen johtajasta tykistöpatteriston esikuntapäälliköksi. Vuonna 1981 Mashadov valmistui Mihail Kalininille nimetyn Leningradin tykistöakatemian, ja hänet komennettiin eteläisiin joukkoihin Unkariin, missä hän palveli patteriston komentajana ja 198. moottoroidun tykistörykmentin komentajana
Caracalla

Marcus Aurelius Antoninus (4. huhtikuuta 186 tai 188 – 8. huhtikuuta 217), syntyjään Lucius Septimius Bassianus, yleensä Caracalla, oli Rooman keisari vuosina 211–217. Caracallan nimi tarkoittaa huppuviittaa, joka oli hänen suosimansa asuste. Caracalla syntyi Gallian Lugdunumissa. Hänen isänsä oli tuleva keisari Septimius Severus ja äitinsä Julia Domna. Isänsä kuoltua Caracalla pääsi valtaan veljensä Getan kanssa, jonka hän otti ensi töikseen hengiltä. Samalla Getan nimi poistettiin muistomerkeistä (kuten riemukaaresta). Tätä kutsutaan nimellä damnatio memoriae. Keisarina Caracalla nosti sotilaiden palkkaa ja vahvisti armeijan asemaa. Hänen isänsä olikin kertomuksen mukaan käskenyt häntä huolehtimaan armeijasta ja unohtamaan muun. Vuonna 212 hän antoi Rooman kansalaisuuden valtakunnan kaikille vapaille miehille verotulojen kasvattamiseksi
Macrinus

Marcus Opellius Macrinus (noin 165 – kesäkuu 218) oli Rooman keisari vuosina 217–218. Macrinus oli kotoisin Mauretania Caesariensiksesta Pohjois-Afrikasta ja nousi keisariksi edeltäjänsä keisari Caracallan murhan jälkeen vuonna 217. Hän oli ensimmäinen keisari, joka ei ollut senaattorisäädyn jäsen noustessaan valtaan. Marcus Opellius Macrinus syntyi noin vuonna 165 Caesarean (nykyinen Cherchell Algeriassa) kaupungissa Mauretaniassa. Cassius Dion, joka tunsi Macrinuksen henkilökohtaisesti, mukaan hän syntyi vuonna 164. Bysanttilaisen kronikan Chronicon Paschalen mukaan taas vuonna 166. Hänen varhaisista vuosistaan ja urastaan ennen keisariutta ei tiedetä paljoa varmuudella. Antiikin lähteiden mukaan Macrinuksen vanhemmat olivat köyhiä mutta on mahdollista, että he kuuluivat paikalliseen eliittiin, sillä he pystyivät lähettämään poikansa kouluun, jossa hän opiskeli lakimieheksi. Mauretaniasta hän siirtyi Roomaan, jossa hänestä tuli keisari Septimius Severuksen aikana tärkeä virkamies. Macrinus ystävystyi pretoriaaniprefekti Gaius Fulvius Plautianuksen kanssa ja onnistui myöhemmin säilyttämään asemansa kun Plautianus joutui epäsuosioon ja teloitettiin. Macrinus nimitettiin prokuraattoriksi, jonka jälkeen hän vastasi Via Flaminian huollosta. Näihin aikoihin hän saattoi mennä naimisiin entisen Mauretania Caesariensiksen prokuraattorin Haius Diadumenianuksen tyttären kanssa
Valtameri

Valtameret ovat maapallon suurimpia meriä. Tavallisesti niitä määritellään olevan kolme, neljä tai viisi: Pohjoista ja Eteläistä jäämerta ei aina lueta erillisiksi valtameriksi, vaan Pohjoista jäämerta pidetään Atlantin jatkeena, kun taas Eteläisen jäämeren katsotaan olevan vain eteläisin osa Atlanttia, Tyyntämerta ja Intian valtamerta. Toisinaan jaetaan lisäksi vielä sekä Atlantti että Tyynimeri eteläiseen ja pohjoiseen osaan, jolloin valtameriä olisi kaikkiaan seitsemän. Sen mukaisesti puhutaan toisinaan "seitsemästä merestä", varsinkin viitattaessa merimiesten kokeneisuuteen. Tyynimeri eli Iso valtameri on maailman suurin merialue, joka sijaitsee Aasian ja Amerikan mantereiden välissä. Se peittää yhden kolmasosan maapallon pinta-alasta. Maapallon syvin kohta, 10 920 metriä syvä Mariaanien hauta, sijaitsee Tyynessämeressä. Pohjois–eteläsuunnassa valtameren leveys on noin 15 500 kilometriä ja itä–länsisuunnassa noin 19 800 kilometriä. Tyynessämeressä on noin 25 000 saarta. Tyynenmeren veden lämpötila vaihtelee napa-alueiden läheisten osien noin nollasta asteesta päiväntasaajan 25–30 celsiusasteeseen. Muutoksia meren normaalin lämpötilaan aiheuttaa 3–5 vuoden välein syntyvä El Niño -sääilmiö. Atlantin valtameri on maapallon toiseksi suurin valtameri
Severus Alexander

Marcus Aurelius Severus Alexander (1. lokakuuta 208 – helmi- tai maaliskuu 235), syntyjään Marcus Julius Gessius Bassianus Alexianus, oli Rooman keisari vuosina 222–235. Hän oli syntynyt Palestiinassa. Hänen äitinsä Julia Mamaea oli Elagabaluksen täti. Elagabaluksen murhan jälkeen hänet nostettiin keisariksi, mutta hänen äitinsä jatkoi hallitsemista kulisseissa. Hän oli keisariksi noustessaan vain 13-vuotias, eli Rooman historian nuorin hallitsija. Severus Alexander pyrki politiikassaan uudistuksiin mutta hänen hallituskautensa koki suuria sisäisiä ja ulkoisia ongelmia. Valtakunta olisi tarvinnut vahvan johtajan mutta nuori Alexander oli hallitsemisessa avuton ja epäröivä. Hän oli äitinsä Julia Mamaean vallan alla, mutta myös tältä puuttui päättäväisyyttä ja kyvykkyyttä. Alexanderin valtakausi meni kohtuullisesti, kunnes hän lähti itään sotaretkelle persialaisia vastaan. Sota päättyi ratkaisemattomana molempien puolten kärsiessä suuria tappioita. Seuraavaksi hän lähti sotaretkelle Germaniaan, missä hänet murhattiin sotajoukkojen kapinassa
Jim Jarmusch

Jim Jarmusch (s. 22. tammikuuta 1953 Akron, Ohio, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, jonka tunnettuja elokuvia ovat Muukalaisten paratiisi (1984), Down by Law (1986), Night on Earth (1991) ja Broken Flowers (2005). Jarmuschilla on irlantilaisia, saksalaisia ja tšekkiläisiä sukujuuria. Hänen vanhempansa olivat keskiluokkaisia ja isä työskenteli autonrengastehtaalla. Jarmusch lähti 17-vuotiaana New Yorkiin. Hän haaveili nuorena runoilijan urasta ja opiskeli yliopistossa pääaineenaan englannin kieli. Valmistuttuaan Jarmusch lähti Ranskaan, jossa hänestä tuli Pariisin elokuva-arkistossa harras elokuvan ystävä. Yhdysvaltoihin palattuaan hän alkoi opiskella elokuvaa ja pääsi Nicholas Rayn assistentiksi. Jarmuschin ensimmäinen työ elokuvissa oli Wim Wendersin ja Rayn elokuvassa Salama veden yllä (Lightning Over Water, 1980). Vuonna 1982 Jarmusch teki ensimmäisen oman elokuvansa Loputon loma (engl. Permanent Vacation, 1980) vain 15 000 dollarin budjetilla
Julianus

Julianus (lat. Flavius Claudius Iulianus, 331 – 26. kesäkuuta 363) oli Rooman keisari vuosina 361–363. Kristityt historioitsijat ovat antaneet hänelle nimen Julianus Apostata (Julianus Luopio). Hän oli Konstantinus Suuren velipuolen poika. Julianuksen ollessa lapsi hänen serkkunsa Constantius II surmautti suvun miespuoliset jäsenet veljiään sekä Julianusta ja hänen veljeään lukuun ottamatta. Tämä oli mahdollisesti osatekijä Julianuksen myöhempään kristinuskon epäilyyn. Hän johti sotilastoimia valtakunnan itäosissa. Julianuksen joukot huusivat 6. marraskuuta 355 hänet keisariksi Galliassa pidetyssä paraatikatselmuksessa. Sisällissodalta vältyttiin, kun Rooman keisari Constantius II kuoli vuonna 361, ja Julianuksesta tuli hänen seuraajansa. Julianus syntyi todennäköisesti touko- tai kesäkuussa vuonna 331 Konstantinopolissa
Väitöskirja

Väitöskirja (lat. dissertatio) on opinnäyte, joka laaditaan tohtorintutkinnon suorittamiseksi. Väitöskirjan tulee sisältää uutta tieteellistä tietoa ja osoittaa tekijän kykyä itsenäiseen tutkimukseen. Väitöskirja voi olla joko yhtenäinen teos eli monografia tai samaa aihetta käsittelevistä tieteellisistä artikkeleista koostuva artikkeliväitöskirja eli niin sanottu nippuväitöskirja. Artikkeliväitöskirjan julkaisujen tulee asetuksen mukaan olla julkaistuja tai julkaistavaksi hyväksyttyjä artikkeleita ja väitöskirjassa tulee niiden lisäksi olla myös johdanto- ja yhteenveto-osa. Kullakin tiedekunnalla ja yliopistolla on tarkempia väitöskirjaa koskevia määräyksiä. Väitöskirjan sivumäärä vaihtelee alan ja sen perinteiden ja valitun aiheen mukaan. Artikkeliväitöskirjoissa johdanto- ja yhteenveto-osa on 40–100 sivua, näiden lisäksi tulee 2–10 julkaisua. Kun ohjaava professori pitää väitöskirjaa valmiina, tiedekunta nimeää esitarkastajat. Esitarkastajia on yleensä kaksi, ja arviointi on samanlaista kuin tieteellinen vertaisarviointi. Esitarkastuslausuntojen perusteella työlle voidaan myöntää painatuslupa. Painatusluvan myöntäminen merkitsee käytännössä sitä, että työ on hyväksytty, vaikka muodollisesti hyväksyminen tapahtuu vasta väitöstilaisuuden jälkeen
Hannibalianus

Flavius Hannibalianus (kuoli syyskuussa 337) oli Konstantinus Suuren veljenpoika. Hannibalianuksen isä Flavius Dalmatius oli Konstantinuksen velipuoli. Hannibalianus meni naimisiin Konstantinuksen tyttären Constantinan kanssa. Vuonna 337 Konstantinus suunnitteli sotaretkeä Persiaa vastaan ja teki Hannibalianuksesta Pontoksen kuninkaan (rex). Ilmeisesti hänen aikeenaan oli aikanaan asettaa Hannibalianuksen Persian kuninkaaksi. Konstantinuksen kuoltua tämän kolme poikaa murhasivat Hannibalianuksen.
Jörn Donner

Jörn Johan Donner (5. helmikuuta 1933 Helsinki – 30. tammikuuta 2020 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, elokuvaohjaaja, elokuvatuottaja, poliitikko ja diplomaatti. Kulttuurin moniottelijana tunnettu Donner julkaisi esikoiskirjansa jo 18-vuotiaana, ohjasi ensimmäisen lyhytelokuvansa 21-vuotiaana, perusti Suomen elokuva-arkistoa 24-vuotiaana, pääsi Pohjolan suurimman päivälehden Dagens Nyheterin elokuvakriitikoksi 27-vuotiaana ja palkittiin Venetsian elokuvajuhlilla parhaasta esikoisohjauksesta 30-vuotiaana (Syyskuinen sunnuntai, 1963). Hän on ainoa suomalainen, joka on noutanut Oscar-palkinnon. Suomen pääkonsulina Los Angelesissa Donner palveli vuosina 1995–1996. Kansanedustajana (r) hän oli 1987–1995, 2007 ja 2013–2015 ja Euroopan parlamentin jäsenenä (SDP) 1996–1999. Tasavallan presidentti myönsi Donnerille professorin arvonimen vuonna 2003. Jörn Donner oli tunnetun saksalaistaustaisen, suomalaisen Donnerin kulttuuri- ja taloussuvun jäsen. Hänen isänsä Kai Donner oli suomalaisuusaktivisti ja suomalais-ugrilaisen kielitieteen tutkija. Donnerin äiti oli Margareta ”Greta” o.s
Kastilia ja León

Kastilia ja León (esp. Castilla y León) on Espanjan suurin itsehallintoalue. Kastilia ja Leónin muodostavat muinaiset Kastilian ja Leónin kuningaskunnat. Rajanaapureita ovat pohjoisessa Asturia ja Cantabria, idässä Baskimaa, La Rioja ja Aragonia, kaakossa Madrid ja Kastilia-La Mancha, etelässä Extremadura ja lännessä Galicia ja Portugali. Kastilia ja León koostuu Ávilan, Burgosin, Leónin, Palencian, Salamancan, Segovian, Sorian, Valladolidin ja Zamoran maakunnista. Kuntia on 2248. Pääkaupunki (ei virallista asemaa) on Valladolid. Muita tunnettuja kaupunkeja ovat Burgos, Salamanca, León ja Segovia.
Luonnonsuojelu

Luonnonsuojelu on toimintaa, jonka tavoitteena on eliölajien, luontotyyppien, luonnon monimuotoisuuden, luonnonkauneuden ja maisema-arvojen elin nk. luonnon säilyttäminen. Suojelu voi kohdistua eliölajiin, elinympäristöön, luontotyyppiin, luonnonmuistomerkkiin, alueeseen tai koko maailman kattaviin järjestelmiin kuten meret, ilmakehä ja ilmasto. Luonnonsuojelulle osittain rinnakkainen käsite on ympäristönsuojelu. Luonnonsuojelu pyrkii ehkäisemään ihmisen aiheuttamia muutoksia luonnontilaisessa ympäristössä. Tämän lisäksi pyritään säilyttämään ihmisen pitkäaikaisen toiminnan aikaansaamia ympäristöjä, joille on muodostunut omaleimainen pienekosysteemi. Lisäksi pyritään palauttamaan ihmisen toiminnan tuhoamia ympäristöjä entiselleen. Tyypillisesti luonnonsuojelussa keskitytään ihmisen toiminnan aiheuttamiin uhkiin luonnolle. Ihmisen toiminnasta aiheutuu luonnontilaisen ympäristön muuttumista tai tuhoutumista, saastumista, roskaantumista, rehevöitymistä ja muista kuormittumista. Eliölajien pyynti aiheuttaa muutoksia lajitasapainoon, ja eliölajien teollinen kasvattaminen ja viljely yksipuolistavat ympäristöä. Kasvi-, sieni- ja eläinlajien yksilömääriä tutkitaan ja seurataan, ja tutkimusten mukaan pidetään kirjaa uhanalaisista lajeista. Kun jokin laji on käymässä uhanalaiseksi, sen elinympäristöä pyritään suojelemaan
Luettelo Suomen kansallispuistoista

Teemasivu Tämä artikkeli on luettelo Suomen kansallispuistoista. Suomen luonnonsuojelulaki määrittää kansallispuiston yhdeksi tyypiksi Suomen luonnonsuojelualueista. Lain mukaan kansallispuisto voidaan perustaa vain valtion omistamalle alueelle, mutta puistoon liittyvä, muun julkisoikeudellisen yhteisön kuin valtion omistama alue voidaan yhteisön suostumuksella liittää kansallispuistoon. Kansallispuiston pinta-alan on oltava vähintään 1 000 hehtaaria. Alueella on oltava merkitystä yleisenä luonnonnähtävyytenä tai muutoin luonnontuntemuksen lisäämisen tai yleisen luonnonharrastuksen kannalta. Suomessa on 41 kansallispuistoa.
Hizbollah

Hizbollah (arab. ‮حزب الله‬‎, Ḥizb Allāh, [ħizbu‿ɫːɑː] tai [ħizb aɫːɑː], ’Jumalan puolue’) on vuonna 1982 perustettu poliittinen ja sotilaallinen libanonilaisten šiiamuslimien järjestö ja puolue. Israel, Saudi-Arabia, Yhdysvallat ja Kanada luokittelevat Hizbollahin terroristijärjestöksi, mutta esimerkiksi Kiina ja Venäjä eivät näin tee. Euroopan unioni ja Australia luokittelevat ainoastaan Hizbollahin sotilaallisen siiven luonteeltaan terroristiseksi, mutteivät poliittista organisaatiota. Hizbollah-järjestö luotiin vastustamaan Israelin invaasiota Libanoniin sekä Israelin myöhempää Libanonin eteläosien miehitystä. Libanonilaisten apuna oli Iranin lähettämiä vallankumouskaartilaisia, joiden läsnäolo oli mahdollista Syyrian myötämielisyyden ansiosta. On esitetty arvioita, että Iranin todelliset syyt Hizbollahin avokätiseen tukemiseen oli levittää iranilaista, islamilaista vallankumousta Libanoniin ja yli koko arabimaailman. Alkuaikoinaan Hizbollah todella kannattikin Iranin kaltaisen islamistijohtoisen mallin tuomista Libanoniin, mutta 1980-luvun jälkeen Hizbollah on merkittävästi maltillistunut ja toimii nykyään monilta osin tavallisen puolueen tavoin. Hizbollahilla on merkittävä vaikutus alueellaan. Se pitää yllä sairaaloita, kouluja, orpokoteja ja al-Manar-televisioasemaa. Hizbollahia pidetään sotilaallisesti maailman voimakkaimpana ei-valtiona. Sen hallussa arvioidaan olevan 40 000–140 000 ohjusta, 25 000 palkkasotilasta ja jopa 50 000 reserviläistä
Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus

Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus oli Pohjois-Amerikan kolmentoista brittiläisen siirtokunnan edustajien allekirjoittama itsenäisyysjulistus, jonka myötä ne julistautuivat itsenäiseksi valtioksi, Yhdysvalloiksi. Philadelphiassa kokoontunut toinen mannermaakongressi julisti siirtokunnat itsenäisiksi 2. heinäkuuta 1776 ja hyväksyi itsenäisyysjulistuksen 4. heinäkuuta. Nykyään juuri heinäkuun 4. päivää juhlitaan Yhdysvaltain itsenäisyyspäivänä. Itsenäisyysjulistusta pidetään Amerikan vallankumouksen (1775–1783) kohokohtana ja Yhdysvalloissa lähes myyttisenä kansakunnan perustamistapahtumana. Julistuksen alkuun sisältyvä luettelo ihmisoikeuksista innoitti myöhemmin monia muita liberaaleja vallankumouksia ja ihmisoikeusjulistuksia. Erityisen kuuluisa on julistuksen toinen virke, jonka mukaan kaikki ihmiset (men, kirjaimellisesti ’miehet’) on luotu tasa-arvoisiksi ja heillä on luovuttamaton oikeus elämään, vapauteen ja onnen tavoitteluun (Life, Liberty and the pursuit of Happiness). Itsenäiseksi julistautuneet kolmetoista entistä Britannian siirtokuntaa ja tulevaa Yhdysvaltain osavaltiota olivat Georgia, Pohjois-Carolina, Etelä-Carolina, Massachusetts, Maryland, Virginia, Pennsylvania, Delaware, New York, New Jersey, New Hampshire, Rhode Island ja Connecticut. Ison-Britannian ja Pohjois-Amerikan kolmentoista siirtokunnan väliset suhteet alkoivat kiristyä 1760-luvulla ja 1770-luvulla. Suhteiden kiristyminen johti aseelliseen selkkaukseen 19