nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Hirtshals

Hirtshals on satamakaupunki Tanskan pohjoiskärjessä Vendsyssel-Thyn saarella, Pohjois-Jyllannissa. Kaupungin asukasluku on 6 140 (2012). Se oli aiemmin itsenäinen kunta, jossa oli 14 088 asukasta vuonna 2005.lähde? Vuonna 2007 Hirtshals yhdistettiin Hjørringin kuntaan. Hirtshalsissa on Pohjanmeri-museo, jonka yhteydessä on kurssikeskus. Pohjanmerimuseo on merkittävä matkailukohde, jossa on yksi Euroopan suurimmista yleisöakvaarioista. Akvaario on erikoistunut Pohjanmeren biotooppien esittelyyn ja sen yleisöaltaissa on 4,5 miljoonaa litraa vettä. Hirtshalsista on lauttayhteys Color Linen lautoilla Osloon, Kristiansandiin ja Larvikiin. Toinen lauttayhtiö, Fjord Line hoitaa nykyään liikennettä Bergeniin ja Stavangeriin. Hirtshals on myös merkittävä kalasatama. Hiekkarantoineen ja lukemattomine vuokramökkeineen Hirtshals on suosittu lomailukohde, jossa käy etenkin norjalaisia ja saksalaisia turisteja.lähde? Hirtshalsista etelään johtava rautatie yhdistyy Hjørringin kaupungissa Aalborgin ja Frederikshavnin väliseen rataosuuteen
Stratifikaatio

Diskurssianalyysi · PositivismiKonfliktiteoria · Kriittinen teoriaRakenteellinen funktionalismiSosiaalinen konstruktionismi Émile DurkheimKarl Marx · Max Weber Julkinen sosiologiaLaki · KasvatusPoikkeavuus · RikollisuusSosiaalinen verkostoStratifikaatio · Talous · TiedeTieto · UskontoVäestö · YhteiskuntaluokkaYmpäristö · ArmeijaKaupunki Habitus · Identiteetti · NormiJälkimoderni · MyöhäismoderniNotkea moderniSosiaalinen pääoma · Valta Stratifikaatiolla tarkoitetaan sosiologiassa yhteiskunnallista kerrostuneisuutta, hierarkiaa tai eriarvoistumista, jossa joillakin yhteiskunnan jäsenillä on etuoikeutettu asema vallan ja vaurauden perusteella. Kerrostuneisuus esiintyy monissa eri muodoissa. Jotkin jaon perusteet ovat hyvin vanhoja, kuten Intian kastijärjestelmä tai säädyt Euroopassa, toiset ovat myöhempää perua, kuten käsite yhteiskuntaluokka, joka alkoi muotoutua vasta kapitalismin myötä. Moderneissa länsimaisissa yhteiskunnissa kerrostuneisuutta määritellään yleensä tulotason perusteella. Esimerkiksi keskiluokalla tarkoitetaan yleensä hyvin toimeentulevia ihmisiä, jotka kokevat olonsa yhteiskunnassa taloudellisesti turvatuksi. Alaluokan ja yläluokan käsitteitä käytetään tavallisesti halventavassa merkityksessä. Kuitenkin tuloerojen kasvamisen myötä suomalaisessa luokkakeskustelussa on ryhdytty käyttämään termejä köyhät ja rikkaat niistä ihmisryhmistä, jotka eivät kuulu keskiluokkaan. Työväenluokka on historiallinen käsite, jolla viitataan alemman sosiaaliryhmän jäseniin, jotka tekevät ruumiillista työtä. Nykyisin määritteleväksi stratifikaation piirteeksi on muotoutunut työn pysyvyys; prekariaatti-käsite kuvaa tilapäisissä tai epätyypillisissä työsuhteissa olevien ihmisten luokkaa. Nykyisin yhteiskunnallista kerrostuneisuutta epätasa-arvoa pyritään selittämään erilaisten konfliktiteorioiden avulla.
Ripon

Ripon on noin 16 000 asukkaan katedraalikaupunki (city) Harrogaten hallintopiirissä Yorkshiressa. Se on Englannin neljänneksi pienin cityn asemassa oleva kaupunki.lähde? Kaupungissa on katedraali ja sotilastukikohta. Siellä on aiemmin ollut luostari, tekstiiliteollisuutta ja rautatieasema. Skottien vallatessa Englantia vuonna 1318 Ripon säästyi tuhoilta, tarinan mukaan siksi, että se maksoi tuhannen markan lahjuksen välttyäkseen polttamiselta.
Krita

Krita on avoimen lähdekoodin kuvankäsittelyohjelma, joka on erikoistunut digitaaliseen piirtämiseen ja maalaamiseen sekä kuvitukseen. Krita on osa KDE-yhteisön Calligra Suite -toimisto-ohjelmistopakettia. Ennen nykyistä nimeään Krita tunnettiin nimillä KImageShop ja Krayon ja se liitettiin osaksi KOfficea vuonna 2005. Se siirtyi Calligraan, kun projekti luotiin vuonna 2010. Käyttöliittymältään Krita muistuttaa enemmän Adobe Photoshopia kuin GIMPiä, mutta on GIMPin tavoin vapaa ohjelmisto. Kritassa on tyypilliset kuvankäsittelyohjelmalta odotettavat ominaisuudet ja työkalut.
Nikolai Hlystov

Nikolai Pavlovitš Hlystov (ven. Николай Павлович Хлыстов, s. 10. marraskuuta 1932 Moskova, Neuvostoliitto – k. 14. helmikuuta 1999 Venäjä) oli neuvostoliittolainen jääkiekkoilija, olympiavoittaja ja maailmanmestari. Pelipaikaltaan Hlystov oli vasen hyökkääjä. Hän pelasi 81 maaottelua, tehden 18 maalia vuosina 1954–1959 ja 250 ottelua Neuvostoliiton mestaruussarjassa, tehden 150 maalia. Hlystov edusti Krylja Sovetovin joukkuetta.
Bernard Bosanquet

Bernard Bosanquet (14. kesäkuuta 1848 Alnwick, Northumberland, Englanti – 8. helmikuuta 1923 Lontoo) oli englantilainen filosofi ja politiikan teoreetikko, joka vaikutti 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun Ison-Britannian politiikkaan ja erityisesti sosiaalipolitiikkaan. Hänen työnsä on vaikuttanut erityisesti Bertrand Russelliin, John Deweyeen ja William Jamesiin mutta on joutunut myös heidän kritiikkinsä kohteeksi. Bosanquet opiskeli Harrow Schoolissa ja Oxfordin Balliol Collegessa. Valmistumisensa jälkeen hän tuli valituksi opettajaksi (fellow) Oxfordin yliopiston St John's Collegeen, mutta hän erosi tehtävästä omistautuakseen filosofisille tutkimuksilleen. Hän muutti Lontooseen vuonna 1881. Siellä hänestä tuli aktiivinen London Ethical Societyn ja Charity Organization Societyn jäsen, mikä kuvasti hänen eettisiä näkemyksiään. Etiikan lisäksi hän julkaisi myös logiikkaa, metafysiikkaa, estetiikkaa ja politiikkaa koskevia kirjoituksia. Bosanquet oli Britannian niin kutsutun uushegeliläisen liikkeen johtajia. Hän sai paljon vaikutteita Platonilta ja Aristoteleeltä, mutta myös Hegeliltä ja Kantilta. Metafysiikassa häntä pidetään F
Achdé

Hervé Darmenton (s. 30. heinäkuuta 1961, Lyon, Ranska) on ranskalainen sarjakuvapiirtäjä. Hervén taiteilijanimi Achdé juontuu hänen nimikirjaimistaan HD, jotka ääntyvät ranskan kielellä "ach dé".lähde? Vuodesta 2003 Achdé on piirtänyt Lucky Luke -sarjakuvaa, jonka alkuperäinen tekijä Morris (Maurice de Bévère) kuoli heinäkuussa 2001.lähde? Häneltä on ilmestynyt suomeksi seitsemän Lucky Luke -albumia, Ranskalainen kokki vuonna 2003, Kaunis Quebec vuonna 2004, Köysi kaulalla vuonna 2006, Mies Washingtonista vuonna 2009, Lucky Luke kohtaa Pinkertonin vuonna 2010, Cowboyn Oppipoika 2012 sekä Yksinäinen Ratsastaja 2013.lähde? Ennen Lucky Luken piirtämisen aloittamista Achdéa ei liiemmin tunnettu Ranskan ulkopuolella, vaikka häneltä oli ilmestynyt aikaisemmin jo yli 20 sarjakuva-albumia, mm. huumoripitoista albumisarjaa CRS=Détresse.
Länsimaisen musiikin historia

Länsimaisen musiikin historia luetaan laajimmassa merkityksessä alkavaksi noin 800 eaa. Tämä 1200-vuotinen periodi käsittää antiikin ajan. Sitä seuraavat musiikinhistoriassa keskiaika (400–1420), renessanssi (1420–1600), barokki (1600–1750), klassismi (1750–1800), romantiikka ja realismi (1800–1910) ja lopulta 1910 alkanut modernin jakso. Musiikilla oli kreikkalaisessa kulttuurissa keskeinen asema ja joitain katkelmia kreikkalaisesta musiikista nuottikirjoituksena on säilynyt nykyaikaan asti. Myös länsimaisen musiikinteorian ja musiikkiestetiikan perusta luotiin antiikin aikana. Musiikki yhdistettiin jo varhain maailmankaikkeuteen ja matematiikkaan. Kreikkalaiset kehittivät musiikinteoriaa ja kreikkalaiset moodit tulivat myöhemmin keskiajan kirkkomusiikin perustaksi ja sitä kautta muodostavat nykyisen taidemusiikin perustan. Keskiajan musiikki on hyvin voimakkaasti yhteydessä kristilliseen kirkkoon ja sen juuriin juutalaisessa perinteessä. Monet länsimaisen taidemusiikin piirteet kehittyivät keskiajalla nimenomaan kirkon piirissä, muun muassa nuottikirjoitus ja polyfonia. Suurin osa kouluista ja säveltäjistä toimi kirkon piirissä, ja vain harvat maallikot osasivat lukea nuotteja. Tämän vuoksi keskiajan varhaisesta maallisesta musiikista ei ole säilynyt kuin joitakin satoja yksiäänisiä lauluja. Keskiajan alkupuolen musiikkityyleistä on myöhempään länsimaiseen taidemusiikkiin vaikuttanut eniten gregoriaaninen kirkkomusiikki
Patrice Leconte

Patrice Leconte (s. 12. marraskuuta 1947, Pariisi, Ranska) on ranskalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hän kuului myös Cannesin filmifestivaalien tuomaristoon vuonna 2006. Ensimmäiset elokuvansa Leconte ohjasi 1960-luvulla. Leconte ohjaa edelleen aktiivisesti elokuvia.
Virmajuurikasvit

Virmajuurikasvit Wikispeciesissä Virmajuurikasvit Commonsissa Virmajuurikasvit (Valerianaceae) on Cronquistin luokittelujärjestelmässä Dipsacales-lahkoon kuuluva kaksisirkkaisten kasvien heimo. Siihen kuuluu noin 350 lajia, jotka jaetaan 14 sukuun. Ne kasvavat luonnonvaraisina pohjoisen pallonpuoliskon lauhkealla vyöhykkeellä sekä Etelä-Amerikassa Andeilla. Suvun kasveja käytetään koristekasveina sekä lääkekasvina – ”valeriaana” on perinteinen unilääke. Myös salaatteihin käytetty vuonankaali (Valerianella locusta) kuuluu tähän heimoon.
Vasco Rossi

Vasco Rossi (s. 7. helmikuuta 1952 Zocca, Italia) on Italian tunnetuimpia laulaja-lauluntekijöitä. 26-vuotisen uransa aikana hän on julkaissut 21 albumia ja kirjoittanut noin 130 laulua. Lisäksi Rossi on kirjoittanut sanoituksia muille artisteille. Rossi on tunnettu epäsovinnaisesta elämäntyylistään, ja häntä on myös kritisoitu siitä. Hän on kärsinyt ehdollisen tuomion huumausaineiden hallussapidosta. Myös hänen lauluissaan puhutaan rankoista aiheista koruttomalla tavalla, ja hän kutsuukin itseään provocautoreksi, provosoivaksi lauluntekijäksi. Rossin tunnetuimpiin lauluihin kuuluvat Albachiara ja Vita spericolata.
Gunnar Bärlund

Gunnar Richard Bernhard "GeeBee" Bärlund (9. tammikuuta 1911 Helsinki – 2. elokuuta 1982 Florida, Yhdysvallat) oli suomalainen raskaansarjan nyrkkeilijä ja Euroopan mestari. Yhdysvaltain kansalainen hänestä tuli vuonna 1947. Gunnar Bärlundin arvostus on varsinkin Suomessa ollut perinteisesti korkealla. Maailmalla hänet arvostettiin ammattilaisuransa aikana parhaimmillaan kolmanneksi parhaimmaksi raskassarjalaiseksi ja maailmanmestari Joe Louisin toiseksi haastajaksi vuonna 1938 The Ring -lehden julkaisemalla listalla. Ilta-Sanomat on arvioinut hänet tämän perusteella kaikkien aikojen parhaaksi suomalaiseksi raskassarjalaiseksi ja suomalainen urheilutoimittaja Ilmo Lounasheimo kirjoitti vuonna 1987 julkaistussa kirjassaan Kehän sankarit: "Suomen kaikkien aikojen nyrkkeilijä on ja sellaisena myös pysyy Gunnar Bärlund, aikoinaan koko kansan GeeBee". Gunnar Bärlund edusti nuorena Helsingin Jyryä. Vuonna 1928 jyryläiset osallistuivat vastoin TUL:n johdon päätöstä Moskovan spartakiadeihin. Bärlund oli mukana 17-vuotiaana ja voitti raskaan keskisarjan. TUL erotti matkan seurauksena Jyryn TUL:sta, ja näin muun muassa Bärlundilla kilpailut jäivät vähiin. Niinpä Bärlund siirtyi vuonna 1930 SVUL:n puolelle helsinkiläiseen Kiffenin eli Kronohagens IF:ään
Polymeraasiketjureaktio

PCR eli polymeraasiketjureaktio (engl. polymerase chain reaction) on yksi tärkeimmistä molekyylibiologian menetelmistä, jolla esimerkiksi yksittäinen geeni tai mikä tahansa DNA-pätkä voidaan monistaa eksponentiaalisesti. PCR suoritetaan elävien solujen ulkopuolella laboratoriossa (in vitro), käyttäen erityistä PCR-laitetta. PCR:n avulla hyvin pienestä DNA-määrästä saadaan muutamassa tunnissa monistettua miljardikertainen määrä samaa DNA:ta. PCR-tekniikkaa käytetään moniin tarkoituksiin, muun muassa perinnöllisten sairauksien etsimiseen, yksilöiden tunnistamiseen geneettisten sormenjälkien avulla, infektiosairauksien diagnosointiin ja geenien kloonaamiseen. Polymeraasiketjureaktioon perustuvat monet muut molekyylibiologian menetelmät, kuten qPCR, RT-PCR ja nämä yhdistävä RT-qPCR. Ensimmäisen PCR:n kaltaisen menetelmän kuvasi norjalainen Kjell Kleppe tutkimusryhmänsä kanssa jo vuonna 1971, jolloin Kleppe julkaisi yhdessä Nobel-palkitun H. Gobind Khoranan kanssa artikkelin Repair replication of short synthetic DNA's as catalyzed by DNA polymerases Journal of Molecular Biologyssa. Artikkelissaan he käytännössä kuvasivat PCR:n perusteet. Artikkeli perustui Kleppen kokeisiin, joissa hän oli ensin kaksin- ja sitten nelinkertaistanut pienen synteettisen DNA-pätkän kahden alukkeen ja DNA-polymeraasin avulla. Kleppen työ jäi kuitenkin vähälle huomiolle ja vasta Kary Mullis ja hänen työtoverinsa Cetus Corporationissa kehittivät menetelmää niin pitkälle, että PCR-tekniikasta tuli laboratoriotyöskentelyn arkea. Kary Mullis sai vuonna 1983 aloittamastaan työstä Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1993
Petšora

Petšora (ven. ja komiksi Печо́ра, nenetsiksi Санэроˮ яха, Sanero jaha) on Barentsinmeren Petšoranlahteen laskeva joki Venäjällä Komin tasavallassa ja Nenetsian autonomisessa piirikunnassa. Sen pituus on 1 809 kilometriä, valuma-alueen laajuus 322 000 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaus joen suussa 4 100 kuutiometriä sekunnissa. Idässä joen valuma-aluetta rajaa Ural, lännessä Timanin selänne. Petšora saa alkunsa Uralvuoriston länsirinteiltä Komin tasavallan kaakkoiskulmassa. Se virtaa Petšoran alangon halki kohti pohjoista, kääntyy Usajoen suun jälkeen länteen ja Pižman alapuolella jälleen kohti pohjoista. 130 kilometrin päässä jokisuusta Petšora jakautuu kahdeksi haaraksi ja muodostaa leveän suiston. Virtaus on suurimmillaan toukokuussa tapahtuvan kevättulvan aikana. Suurimmat sivujoet ovat vasemmalta puolelta Severnaja Mylva, Kožva, Ižma, Pižma, Tsilma ja Sula, oikealta Ilytš, Štšugor, Usa, Laja ja Šapkina. Tärkeimmät satamat ovat Narjan-Mar, Ust-Tsilma, Petšora ja Troitsko-Petšorsk. Säännöllistä laivaliikennettä on kesäisin Troitsko-Petšorskiin sekä keväällä ja syksyllä Ust-Unjaan saakka. Suuret alukset nousevat Narjan-Mariin 110 kilometrin päähän merestä
Viipurin läänin itäinen vaalipiiri

Viipurin läänin itäinen vaalipiiri oli Suomen eduskuntavaalien vaalipiiri, joka käsitti Viipurin läänin itäisen osan eli osan Karjalan kannasta ja Laatokan Karjalan. Karjalan siirtoväki äänesti oman kotiseutunsa ehdokkaita entiseen asuinpaikaansa perustuvassa vaalipiirissä vielä vuosien 1945 ja 1948 eduskuntavaaleissa. Viipurin lääni kuitenkin korvattiin nimessä ja vaalipiiristä tuli Kymen läänin itäinen vaalipiiri. Vuoden 1948 eduskuntavaalissa Kymen läänin vaalipiirit yhdistettiin yhdeksi vaalipiiriksi. Vaalipiiriin kuuluivat Käkisalmen ja Sortavalan kaupungit, Lahdenpohjan kauppala sekä Antrean, Harlun, Heinjoen, Hiitolan, Impilahden, Jaakkiman, Joutsenon, Jääsken, Kaukolan, Kirvun, Kivennavan, Korpiselän, Kurkijoen, Kyyrölän (liitettiin Muolaaseen vuonna 1934), Käkisalmen, Lumivaaran,Metsäpirtin, Muolaan, Parikkalan, Pyhäjärven, Rautjärven, Raudun, Ruokolahden, Ruskealan, Räisälän, Sakkolan, Salmen, Simpeleen, Soanlahden, Sortavalan, Suistamon, Suojärven, Terijoen, Uukuniemen, Valkjärven, Vuokselan, Vuoksenrannan ja Äyräpään maalaiskunnat. Toisen maailmansodan jälkeen kunnista jäi Suomeen Joutseno (liitettiin Lappeenrantaan vuonna 2009), Rautjärvi, Ruokolahti, Parikkala, Saari (liitettiin Parikkalaan vuonna 2005), Simpele (liitettiin Rautjärveen vuonna 1973) ja Uukuniemi (liitettiin Parikkalaan vuonna 2005). Jääsken Suomeen jääneistä osista ja osista Joutsenoa ja Ruokolahtea muodostettiin Imatra. Viipurin itäisestä vaalipiiristä valittiin eduskuntaan 17 kansanedustajaa, paitsi vuonna 1939, jolloin edustajia oli yksi enemmän. Maalaisliitto oli vuodesta 1919 vaalipiirin hallitseva puolue. Se sai eduskuntavaaleissa 49–59 prosenttia äänistä ja enemmistön paikoista. Vielä autonomian aikana SDP ja Suomalainen puolue kykenivät voittamaan Maalaisliiton ja nuorsuomalaisetkin olivat vahvasti edustettuina. Kannaksen ydinalue muodosti 18 kunnan yhtenäisen alueen, joka oli Maalaisliiton kannatusaluetta
Ordre National du Mérite

Ordre National du Mérite (suom. "Kansallinen ansioritarikunta") on ranskalainen ansioritarikunta. Se perustettiin 3. joulukuuta 1963. Ritarikunnan suurmestari on Ranskan tasavallan presidentti, joka myöntää kaikki ritarikunnan kunniamerkit ministerien ehdotusten perusteella. Myöntämisperusteena on sotilas- tai siviiliansiot Ranskan hyväksi tehdyssä työssä. Nämä ansiot eivät kuitenkaan ole niin suurenmoisia, että niitä palkittaisiin kunnialegioonalla. Nimityksistä ja ylennyksistä puolet on ritarikunnan sääntöjen mukaan mentävä naisille. Ylennykset ritarista upseeriksi tapahtuvat aikaisintaan 5 vuoden kuluttua ja tämän jälkeen ylempiin luokkiin aikaisintaan 3 vuoden kuluttua. Ylennyksiä tehdään kahdesti vuodessa. Kansallisen ansioritarikunnan oli tarkoitus korvata useita vanhempia ranskalaisia ritarikuntia. Uuden ritarikunnan perustamisen myötä seuraavat ritarikunnat laukkautettiin 1
Ernest Dimnet

Ernest Dimnet, (9. kesäkuuta 1866 Trélon, Ranska – 8. joulukuuta 1954 Pariisi) oli ranskalais-amerikkalainen pappi ja kirjailija. Opintonsa hän suoritti katolisessa koulussa ja yliopistossa ja erikoistui klassillisten aineiden lisäksi englannin kieleen. Vuoteen 1923 saakka hän toimi katolisen yliopiston opettajana Lillessä ja Pariisissa, kunnes omistautui kirjallisille töilleen sekä luennoimiseen ulkomailla, varsinkin Amerikassa. Jo vuonna 1919 Dimnet oli saanut kutsun Yhdysvaltoihin, jonne hän asettuikin niin pysyvästi, että häntä voidaan pitää ranskalais-amerikkalaisena kirjailijana. Toisen maailmansodan alkaessa hän kuitenkin jälleen oleskeli Pariisissa, minne hän myös jäi koko saksalaismiehityksen ajaksi. ”Amerikka olisi ollut liian mukava paikka aikana, jolloin Ranska oli jätetty oman onnensa varaan”, Dimnet myöhemmin selitti päätöstään. ”En halunnut paeta kotimaastani, vaan valitsin Pariisin. Olin yksi miljoonista, jotka kärsivät nälkää ja kylmyyttä, ärtynyt ja ironinen, pettynyt mutta yhä odottavan optimistinen.” Sodan jälkeen Dimnet vielä pariin otteeseen kävi luennoimassa Yhdysvalloissa, minkä jälkeen hän lopullisesti palasi Pariisiin. Siellä hän myös kuoli vuonna 1954
Fallout: A Post Nuclear Role Playing Game

Fallout: A Post Nuclear Role Playing Game (lyhyesti Fallout) on Interplayn kehittämä ja julkaisema tietokoneroolipeli, joka on julkaistu vuonna 1997 MS-DOSille ja Windowsille. Peli on Fallout-sarjan ensimmäinen osa. Fallout on isometrisestä 3/4-perspektiivistä kuvattu roolipeli, jossa pelaajahahmosta voi kehittää mieleisensä. Hahmosta voi esimerkiksi kehittää karismaattisen intellektuellin, joka ratkaisee ongelmat keskustelemalla, voimakkaan taistelijan, joka antaa nyrkkien puhua puolestaan tai vaikkapa tarkka-ampujan, joka hoitaa konfliktit turvallisen välimatkan päästä. Hahmo voi kehittää myös muita kykyjä, kuten varastamista tai kaupankäyntiä. Pelissä käytettävä hahmonluontijärjestelmä on SPECIAL, jota käytetään myös myöhemmissä Fallout-peleissä. Taistelu pelissä tapahtuu vuoropohjaisesti, jossa pelaajalla ja muilla hahmoilla on toimintapisteet (engl. action points), joiden varassa voi toimia vuoroa kohti. Toimintapisteet voi kuluttaa kohteen luokse liikkuakseen tai taistelutoiminnon, kuten aseella ampumisen tai potkaisun suorittamiseen. Kaikki hyökkäykset on mahdollista tähdätä tiettyyn kehonosaan, mikä vaikuttaa taisteluun tähtäyksen onnistuessa. Esimerkiksi ammuttaessa vihollista silmiin vihollinen saattaa sokaistua, jonka seurauksena vihollinen ei välttämättä enää osu pelaajaan yhtä hyvin. Tähdätyt hyökkäykset antavat oikeisiin kohtiin tähdättynä myös mahdollisuuden tuottaa enemmän vahinkoa vastustajalle
Naskali

Naskali on suutarin käyttämä piikki, jolla ennen ompelua rei’itetään nahka. Naskaleita on kahta tyyppiä; suora ja käyrä. Suoraa naskalia käytettiin kengän pohjan reikien tekemiseen ja käyrää muiden, esimerkiksi saapasvarren saumojen reikien tekemiseen. Jäänaskaliksi sanotaan piikkityökalua, jolla pelastaudutaan, kun on pudottu jäihin.
Fredrik Idestam

Knut Fredrik Idestam (28. lokakuuta 1838 Tyrväntö – 8. huhtikuuta 1916 Helsinki) oli Nokia Ab:n perustaja ja toimi sen toimitusjohtajana vuosina 1871–1895. Idestam syntyi Tampereen masuunin omistajan, vuorimestari Gustaf Idestamin poikana. Idestam oli sinnikäs ja ennakkoluuloton. Hän oli Saksan matkallaan saanut tietoonsa menetelmän, jolla puusta valmistetaan paperia. Tämä aiempaa edullisempi menetelmä kyllä jo tunnettiin Suomessa, mutta vasta Idestam rohkeni ottaa sen käyttöön. Filosofian maisteri ja vuori-insinööri Fredrik Idestam perusti ensimmäisen puuhiomotehtaansa Tampereelle vuonna 1865. Kyseistä vuotta on myös pidetty Nokia Oyj:n historian alkupisteenä. Idestam kävi esittelemässä puuhiokettaan Pariisin maailmannäyttelyssä vuonna 1867 ja voitti sillä pronssia. Kun saksalainen esikuva sai kultamitalin, menetelmä ja laitteistot herättivät huomiota. Idestamin menetelmä levisikin sitten Suomessa varsin nopeasti ja sitä hyödynsi muun muassa G
Kuningas Ottokarin valtikka

Kuningas Ottokarin valtikka (ransk. Le Sceptre d’Ottokar) on belgialaisen sarjakuvataiteilija Hergén piirtämä ja käsikirjoittama kahdeksas Tintti-albumi. Se ilmestyi alun perin mustavalkoisena jatkotarinana belgialaisessa Le Petit Vingtième -sanomalehdessä vuosina 1938–1939. Vuonna 1939 tarina julkaistiin 106-sivuisena albumina, ja myöhemmin vuonna 1947 ilmestyi uudelleenpiirretty ja väritetty 62-sivuinen albumi. Kun Hergé valmisteli vuonna 1947 julkaistua tarinan uudelleenpiirrettyä versiota, häntä avusti Blake ja Mortimer -sarjakuvan tekijä Edgar Pierre Jacobs. Kuningas Ottokarin valtikka on ensimmäinen suomeksi painettu Tintti-tarina. WSOY julkaisi sen vuonna 1961 nimellä Ottokarin valtikka. Vuonna 1974 Zoom-lehti julkaisi sen 16-osaisena jatkosarjana, myös nimellä Ottokarin valtikka.lähde? Myöhemmin Otava julkaisi kyseisen albumin Heikki ja Soile Kaukorannan suomentamana vuonna 1977 Tintin seikkailut -sarjan 19. osana ja antoi sille uudeksi nimeksi Kuningas Ottokarin valtikka. Vuonna 2015 Otava julkaisi tarinan uudessa Lehtimies Tintti seikkailee -albumisarjassa nimellä Ottokarin valtikka. Tarinan juoni sai vaikutteita 1930-luvun loppupuolen Euroopan tapahtumista ja sillä on poliittista sanomaa
Pyhä Dionysius

Pyhä Dionysius (ransk. Saint Denis) on katolinen marttyyri ja pyhimys. Kolmannella vuosisadalla hän oli Pariisin piispa. Hän koki marttyyrikuoleman noin vuonna 250. Dionysiusta pidetään Pariisin suojeluspyhimyksenä, ja hän kuuluu neljäntoista hädässäauttajan pyhimysryhmään. Muita ryhmään usein liitettäviä pyhimyksiä ovat Barbara, Blasius, Erasmus, Pyhä Yrjö, Katariina Aleksandrialainen, Kristoforos ja Margarita Antiokialainen. Legendan mukaan Dionysius käveli teloituksensa jälkeen päättömänä Saint-Denisin kirkkoon asti, minkä jälkeen hän kaatui siellä olevaan hautaan. Kirkossa olevia hautoja käytettiin monien kuolleiden Ranskan kuninkaiden hautapaikkoina.lähde? Suomessa Maarian kirkko on ollut pyhitetty Pyhälle Dionysiukselle.
Nutria

Elinvoimainen  Myocastor coypus(Molina, 1782) Nutria Wikispeciesissä Nutria Commonsissa Nutria eli rämemajava (Myocastor coypus) on jyrsijöihin kuuluva noin 45–60 cm:n pituinen (hännän pituus on 25–42 cm) nisäkäslaji, jonka alkuperäinen esiintymisalue on Etelä-Amerikassa, mutta se on levinnyt vieraslajina Pohjois-Amerikkaan, Eurooppaan, Itä-Afrikkaan ja Pohjois-Aasiaan. Uusilla elinalueillaan rämemajavista on paikoitellen ollut paljon haittaa alkuperäiselle luonnolle, ja lajia pidetään siksi yhtenä sadasta haitallisimmasta vieraslajista. Nutriaa pidetään tarha- ja lemmikkieläimenä Suomessakin. Nutria elää soiden, järvien ja jokien rannoilla, on taitava uimari ja sukeltaja ja näyttää rottamaista häntää lukuun ottamatta majavalta. Sen takajaloissa on räpylät ja turkki on tuuhea. Nutria syö vesikasveja ja mahdollisesti nilviäisiä. Se kaivaa käytäviä jokipenkkoihin, raivaa selviä polkuja ja on paikoin varsin haitallinen viljelyksille. Turkistarhoilta karanneet nutriat ovat vallanneet uusia alueita kaikkialla maailmassa ja niitä pidetään paikoin tuhoeläiminä. Suomen oloissa nutria ei menesty luonnossa. Nutria synnyttää vuodessa 2–3 poikuetta, joissa kussakin voi olla jopa kymmenen poikasta. Kantoaika on 132 vuorokautta. Nutrian poikaset ovat uintitaitoisia jo muutamia tunteja syntymän jälkeen