nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Wallace ja Gromit

Wallace ja Gromit on brittiläisen Nick Parkin luoma vaha-animaatiohahmokaksikko, joka on esiintynyt päähenkilöinä Aardman Animations -studion tuottamissa elokuvissa ja televisiosarjoissa. Wallace on keksijä, joka pitää kovasti juustosta. Gromit (joissain suomennoksissa Mutteri) on Wallacen antropomorfinen koira. Gromit ei puhu, mutta se on vähintään yhtä älykäs kuin isäntänsä. Wallace ja Gromit -vahanukkeanimaatiot on tehty kaikki perinteisellä stop motion -tekniikalla. Wallacesta ja Gromitista on tehty neljä lyhytelokuvaa – Suurenmoinen huviretki (1989), Väärät housut (1993), Läheltä piti (1995) ja Paakarin painajainen (2008) – sekä kokoillan elokuvat Wallace & Gromit: Kanin kirous (2005) ja Wallace ja Gromit: Kosto kynittävänä (2024). Kanin kirous sai parhaan animaatioelokuvan Oscarin ensimmäisenä vaha-animaationa, ja myös Väärät housut ja Läheltä piti saivat Oscarin lyhytanimaatioiden sarjassa. Parivaljakko on esiintynyt myös kahdessa animaatiosarjassa, Wallacen ja Gromitin huippuhärveleitä (2002) sekä Wallace ja Gromit keksintöjen maailmassa (2010). Wallacen ääninäyttelijänä on toiminut aluksi Peter Sallis ja myöhemmin vuosina 2008–2010 ja vuodesta 2012 alkaen Ben Whitehead. Kaikkien Wallace ja Gromit -animaatioiden musiikin on säveltänyt Julian Nott. Nick Park suunnitteli hahmot alun perin opintojensa lopputyöksi ja jatkoi hankettaan, vaikka se venyi vuosien mittaiseksi. Aardman-studio tarjoutui auttamaan Parkia, jos Park puolestaan auttaisi heitä eräässä elokuvassa
Yhteisvaippakaksoistähti

Yhteisvaippakaksoistähti on tähtipari, jossa normaali tähti liikkuu punaiseksi jättiläiseksi laajenneen raskaamman tähden sisässä pudoten hitaasti punaisen jättiläisen keskustaa kohti. Punaisen jättiläisen keskusta on tiheä, heliumia sisältävä ydin. Kevyemmän pienen tähden liikettä raskaamman, isomman tähden sisällä kutsutaan englanniksi nimellä "spiralling in", sisään kiertyminen. Yhteisvaippakaksoistähden pienempi osapuoli ei tietenkään näy ulospäin. Ajan kuluessa normaali tähti lähestyy punaisen jättiläisen tiheää ydintä kiihtyvällä vauhdilla kuorien lopulta ulomman kaasukerroksen pois. Jää jäljelle valkea kääpiö ja pääsarjan tähti. Äärimmäinen kehityksen lopputulos voi olla valkea kaksoiskääpiö.
BY Draconis -muuttuja

BY Draconis -muuttuja on muuttuva tähti, jonka puolijaksolliset valonvaihtelut johtuvat tähden pyörimisestä. Valonvaihtelun jakso on muutamasta tunnista 120 päivään ja voimakkuus noin 0,02–0,5 magnitudia. Tähti on tyyppiä G, K tai M. Joillakin tähdillä on roihupurkauksia, ja joillakin BY Dra -tähdillä havaitaan myös lähekkäisen seuralaistähden aiheuttamia pieniä muutoksia kromosfäärin aktiivisuudessa ja valonvoimakkuudessa.
ZZ Ceti -tähti

ZZ Ceti -tähti on valkoinen kääpiö, jossa tapahtuu tähden aaltoilua, ns. tähdenjäristyksiä. Näitä tähtiä kutsutaan myös lyhenteellä DAV. Nämä muuttavat tähden kirkkautta 0,001–0,2 magnitudia 30 sekunnin – 25 minuutin jaksoissa. Kirkkauden vaihtelut johtuvat lämpötilan muutoksista. Pieni lämpötilan muutos muuttaa tähden kirkkautta huomattavasti. ZZ Ceti -tähti on "ei-säteittäisesti sykkivä tähti". ZZ Ceti -tähdet jaetaan tyypin mukaan ZZA, ZZB ja ZZO-tähtiin. Niitä vastaavat spektrityypit ovat DA, DB ja DO. ZZ:t ovat äärimmäisen kuumia tähtiä, joita sanotaan monesti GW Wirginis -tähdiksi tai lyhenteellä DOV, DBV. DAV-tyypin tähtiä tunnetaan noin 70 ja DOV+DBV-tyypin 38. Esimerkki DAV-tyypin tähdestä on myös GW Librae
SX Arietis -muuttuja

SX Arietis -muuttuja on kuumempi versio Alfa2 Canum Venaticiorum -muuttujasta. Näiden muuttuvien tähtien valonvaihtelu on alle 0,1 magnitudia. Tähden pyöriessä vaihtelee kirkkauden lisäksi magneettikenttä ja spektriviivat, joiden mukana heliumin määrä. Voimakas magneettikenttä siirtää heliumia tiettyihin kohtiin. Näiden tähtien spektrityyppi on B0p -- B9p, ja ne ovat ns. helium-muuttujia.
Luomiskertomukset

Luomiskertomukset ovat tarinoita maailman ja ihmisen synnystä. Ne voivat olla kaunokirjallisuutta, myyttejä, osa uskontoa tai perimätietona säilyneitä. Lähes kaikilla kulttuureilla on ollut omat luomistarunsa. Luominen tapahtuu tarinassa usein tyhjyydestä, sekasortoisesta tai tuntemattomasta alkutilasta, alkumunasta tai alkuolennon ruumiista. Maailma tai sen ihmiset voivat myös nousta Maan päälle alkumeren pohjasta tai maan alta. Joskus luomisessa on mukana vain yksi tai useampi luoja, mutta joissain kertomuksissa luojalla tai luojilla on vastustajia. Luomismyyteissä esiintyy joskus vedenpaisumus, jossa luoja saattaa tuhota koko ihmiskunnan ja luoda sen uudelleen. Raamatun luomiskertomuksessa Jumala loi sanallaan ihmisen maan tomusta. Kalevalan runon alussa on luomiskertomus, jonka mukaan maailma syntyi sotkan munasta. Uskonnontutkija Charles Longin mukaan luomismyytti on symbolinen kertomus tietyn yhteisön käsityksestä siitä, miten maailma syntyi. Kertomuksen kautta yhteisö luo itselleen käsityksen maailman synnystä sekä ihmisen paikasta siinä, hänen suhteestaan toisiin ihmisiin ja luontoon. Se tarjoaa yhteisölle usein myös tyylillisen mallin sen kulttuurin rakenteille ja toiminnalle sekä sen toisille myyteille, ja sen kautta kulttuuri voi määritellä itsensä
Joseph-Louis Lagrange

Joseph-Louis Lagrange (ital. Giuseppe Lodovico de Lagrangia, 25. tammikuuta 1736 Torino – 10. huhtikuuta 1813 Pariisi) oli italialais-ranskalainen matemaatikko ja tähtitieteilijä, joka eli osan elämästään Ranskassa ja Preussissa. Lagrangen isoisä oli ranskalainen ratsuväen kapteeni, joka oli asettunut Sardinian kuningaskuntaan ja nainut maineikkaan Conti-suvun tyttären. Avioliitosta syntyi Lagrangen isä, josta tuli puolestaan Sardinian sotarahaston hoitaja; tämä avioitui Marie-Thérèse Grosin, erään varakkaan cambianolaisen lääkärin ainoan tyttären kanssa, joka synnytti parille kaikkiaan 11 lasta. Nuori Joseph-Louis jäi ainoana henkiin sisarparvestaan. Lagrangen perhe oli alkujaan vauras, ja heillä oli avioliiton kautta myös Grosin suvun varoja käytössään, mutta isä-Lagrangen taipumukset keinotteluun nielivät lopulta hänen lapsensa perinnön käytännössä kokonaan. Lagrange piti jälkikäteen tätä onnettomuutta onnellisimpana hetkenään elämässään, sillä hän epäili, että jos hän olisi saanut suuren perinnön, hän ei olisi välttämättä koskaan kokeillut onneaan matematiikan parissa. Lagrange oli teini-ikäisenä kiinnostunut klassisesta kirjallisuudesta, eivätkä Eukleideen ja Arkhimedeen työt geometrian parissa vaikuttaneet juurikaan hänen kiinnostukseen matematiikkaa kohtaan. Vasta myöhemmin sattuman oikusta Lagrange törmäsi Edmund Halleyn tutkielmaan, jossa kirjoittaja ylisti differentiaali- ja integraalilaskennan ylivertaisuutta verrattuna kreikkalaisten geometrian töihin. Tämän jälkeen Lagrange lumoutui lähes välittömästi matematiikasta ja oppi ilmiömäisen nopeasti hallitsemaan oman aikansa tunnetun matemaattisen analyysin pelkällä itsenäisellä opiskelulla; lopulta hänet nimitettiin matematiikan professoriksi Torinon Kuninkaalliseen tykistökouluun, jossa Lagrange opetti itseään vanhempia oppilaita
Filippos IV

Filippos IV (k. 297 eaa.) oli Makedonian kuningas lyhyen ajan vuonna 297 eaa. Hänen isänsä oli Kassandros, yksi Aleksanteri Suuren seuraajista, joka oli kaapannut vallan Makedoniassa. Filippos ei ehtinyt hallita kuin lyhyen ajan isänsä kuoleman jälkeen.
Aleksanteri V

Aleksanteri V (kuoli 294 eaa.) oli Makedonian kuningas 297–294 eaa. veljensä Antipatros II:n kanssa. Hän oli Kassandroksen poika ja edeltäjänsä Filippos V:n veli. Kuninkaiden äiti Thessalonike suosi Aleksanteria. Lopulta Antipatros murhasi äitinsä ja syrjäytti veljensä. Aleksanteri liittoutui Antigonos I:n pojan Demetrioksen kanssa ja tämän avulla hän saikin Antipatroksen syrjäytettyä. Mutta Demetrios kääntyikin Aleksanteria vastaan ja antoi murhata hänet. Demetrioksesta tuli nyt Makedonian kuningas ja uuden Antigonidi-dynastian perustaja.
Kolmekymmentä tyrannia

Kolmekymmentä tyrannia (m.kreik. οἱ τριάκοντα τύραννοι, hoi triakonta tyrannoi) oli spartalaismielinen oligarkia, joka hallitsi Ateenaa peloponnesolaissodassa kärsityn tappion jälkeen huhtikuusta 404 eaa. alkaen. Tyrannien johtohahmot olivat Theramenes ja Kritias, joka oli Sokrateen ystävä. Tyrannit rajoittivat ateenalaisten oikeuksia huomattavasti. Sen sijaan, että kaikki ateenalaiset vapaat miehet olisivat voineet osallistua oikeuden toimintoihin, oikeus suotiin ainoastaan viidellesadalle valitulle. Ainoastaan kolmellatuhannella oli oikeus kantaa asetta tai saada oikeuden päätös asioilleen. Tyrannian aikana satoja ateenalaisia tuomittiin kuolemaan myrkyllä ja tuhansia tuomittiin maanpakoon. Thrasybulos syöksi tyrannit vallasta Theban avustuksella vuonna 403 eaa.
Simferopol

Koordinaatit: 44.9482°N, 34.1002°E Simferopol (ven. Симферополь, ukr. Сімферополь, krimintat. Aqmescit) on Ukrainan Krimin autonomisen tasavallan pääkaupunki ja Simferopolin piirin hallinnollinen keskus Krimin niemimaan eteläosassa. Nykyisen kaupungin paikalla on ollut antiikin skyyttien asuinpaikka nimellä Neapolis. Skyytit asuivat alueella kolmannelta vuosisadalta eaa. 300-luvulle jaa. Alueella on tehty arkeologisia kaivauksia. Osa kaivausalueesta on ollut avoinna matkailijoille. Sittemmin paikkakunta tunnetaan Krimin tataarien linnoituspaikkana (Kermentšik) ja kaupunkina nimellä Aqmescit (suom
Novamainen muuttuja

Novamainen muuttuja (lyhenne NL) on räjähtävää tähteä, novaa muistuttava muuttuva tähti, jossa ei havaita novapurkauksia. Novamaiset muuttujat eivät ole novia tai kääpiönovia, mutta niiden spektreissä on näiden piirteitä. Silti novamaiset muuttujat luetaan purkautuviin eli kataklysmisiin muuttujiin. Tunnetuimmat novamaiset muuttujat ovat symbioottisia kaksoistähtiä (esimerkiksi Z Andromedae) ja magneettisia kataklysmisiä muuttujia (esimerkiksi polarit AM Herculis). Näissä tähdissä on kylmä tähti ja kuuma tähti, joka voi olla valkea kääpiö, alikääpiö ja pääsarjan tähti. Kylmästä ("punaisesta") tähdestä virtaava kaasu muodostaa kertymäkiekon kuumemman tähden ympärille. Kiekossa tapahtuu kirkastumisia ja himmentymisiä. Myös valkeaan kääpiöön valuva massavirta, joka kuumenee hehkuvaksi kaasuksi törmätessään valtavassa painovoimassa tähteen suurella nopeudella, säteilee eri voimalla eri aikoina.
Sijaissota

Sijaissota eli proxy-sota tarkoittaa sisällissotaa tai paikallista sotaa, johon ulkopuoliset valtiot ovat sekaantuneet tukien sodan vastakkaisia osapuolia. Tämä tarkoittaa, että ulkopuoliset valtiot käytännössä ovat epäsuorassa keskinäisessä sodassa sijaissodan yhteydessä, mutta enemmän tai vähemmän rauhanomaisissa suhteissa sen ulkopuolella. Ulkopuoliset valtiot voivat lähettää sijaissotaan omia taistelujoukkojaan, mutta ne myös saattavat tyytyä antamaan kalusto-, koulutus- ja tiedusteluapua sijaissodan paikallisille osapuolille. Esimerkkejä sijaissodista ovat monet kylmän sodan aikaiset konfliktit: Neuvostoliitto ja Yhdysvallat olivat epäsuorasti vastakkain muun muassa Korean sodassa, Vietnamin sodassa ja Afganistanin sodassa. Kongon kriisi oli myös osittain Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain sijaissotaa. Aikaisemmassa historiassa tällaista sotaa muistutti 1930-luvulla käyty Espanjan sisällissota, jossa fasistiset Italia ja Saksa tukivat nationalisteja ja kommunistinen Neuvostoliitto tasavaltalaisia.
Gamma Cassiopeiae -muuttuja

Gamma Cassiopeiae -muuttuja (lyhenne GCAS) on kirkkaudeltaan epäsäännöllisesti muuttuva tähti. Tällaisen kirkkaus vaihtelee jopa 1,5 magnitudia tähdestä tulevan kaasun ulosvirtauksen takia. Ulosvirtaus aiheutuu tähden nopeasta pyörimisestä. Näiden tähtien spektriluokka on BeIII -- BeIV, ja ne ovat pääsarjan tähtiä tai jättiläistähtiä. Prototyyppi on Gamma Cassiopeiae, mutta Pleijadien Pleione on myös tämän tyypin edustaja. Nämä tähdet ovat joko muuttuvia Be-tähtiä, joiden spektrissä on kirkkaita viivoja (emissioviiva-B -tähdet) ja joiden päiväntasaajan ympärillä on tähdestä sinkoutunut kaasurengas, tai kuoritähtiä, joissa keskustähdestä sinkoutunut kaasu muodostaa vaipan koko tähden ympärille.
Pitkäjaksoinen muuttuja

Pitkäjaksoinen muuttuja (lyhenne LP) on yleensä satojen päivien jaksolla sykkivä punainen jättiläinen. Useimpien pitkäjaksoisten muuttujien valonvaihtelujakso on 20–1 000 päivää. Näiden tyypillinen edustaja on Mira, jonka mukaan Mira-tähdet on nimetty. Pitkäjaksoista ovat myös sykkivät puolisäännölliset ja epäsäännölliset muuttujat, joiden jakso on pitkä. S Vulpeculae -tähti on pitkäjaksoinen, kefeidiä muistuttava tähti, jonka jakso on noin 70 vuorokautta. Pitkäjaksoiset siniset muuttujat ovat jaksoltaan yli 1 vuorokautta ja valonvaihtelu 0,05, jopa 0,1 magnitudia.
Hiilitähti

Nimeäminen · LuokitteluKehitys · HR-kaavio · NukleosynteesiTähtijärjestelmä · EksoplaneettaLuettelot tähdistä Synty · Prototähti · Esipääsarja · PääsarjaHorisontaalihaara · AsymptoottihaaraEsiplanetaarinen sumu · Planetaarinen sumuWolfin–Rayetin tähti · ValesupernovaSupernova · Hypernova Alikääpiö · Kääpiö (Punainen · Keltainen · Sininen)Alijättiläinen · Jättiläinen (Punainen · Sininen)Kirkas jättiläinen · Ylijättiläinen (Punainen · Sininen)Hyperjättiläinen O · B · A · F · G · K · MBariumtähti · Hiilitähti · Teknetiumtähti Valkoinen kääpiö · Musta kääpiö · HeliumplaneettaNeutronitähti (Pulsari · Magnetar) · Musta aukko Alfareaktio · Kolmialfareaktio · HeliumleimahdusHiilisykli · Hiilen fuusio · Neutronisieppaus · Nova Ikä · Magnitudi · Metallisuus · Luminositeetti Ruskea kääpiö · Ruskea alikääpiö · PlaneettaTähtijoukko (Avoin · Pallomainen) · TähdistöAuringon ominaisuudet Hiilitähti on tähti, jonka kaasukehässä on enemmän hiiltä kuin happea. Tähden pintakerroksissa ne muodostavat hiilimonoksidia, joka kuluttaa kaiken hapen kaasukehästä, jolloin hiili voi muodostaa muita yhdisteitä. Tällöin kaasukehän koostumus on "nokinen" ja tähden väri kirkkaanpunainen. Hiilitähdet ovat harvinaisia. Hiilitähdet tunnistetaan niiden emittoiman valon spektrin perusteella. Niiden kemiaa ei tunneta vielä tarkasti.
Kvarkkitähti

Kvarkkitähti on teoreettinen kompakti tähti, joka koostuu alkeishiukkasista: kvarkeista. Tavanomaisissa olosuhteissa kvarkit ovat sitoutuneita hadroneiksi (esim. protoneiksi ja neutroneiksi). Neutronitähden massan romahtamisesta painovoiman vaikutuksesta neutronit hajoavat u-kvarkeiksi ja d-kvarkeiksi. Osa u- ja d-kvarkeista saattaa muuttua s-kvarkeiksi muodostaen "outoa materiaa", jolloin kvarkkitähti on syntynyt.  Kvarkkinovan tuloksena syntyvän tähden pinnalla on todennäköisesti vapaita kvarkkeja. Kvarkkinovat tuottavat valtavia määriä energiaa, ja ne saattavat olla yksi gammapurkausten aiheuttaja. RX J185635-375 -nimistä tähteä, joka sijaitsee 450 valovuoden päässä, epäillään kvarkkitähdeksi.  Toinen ehdokas on 3C58, joka on liian "kylmä" ollakseen neutronitähti.
Yhdistyneiden kansakuntien lippu

Yhdistyneiden kansakuntien lippu on YK:n vuoden 1947 yleiskokouksen hyväksymä lippu. Siinä on sinisessä kentässä maailmankartta kuvattuna oikea­keski­pituisessa taso­projektiossa Pohjoisnapa keski­pisteenä, ja kartta­kuvaa reunustavat oliivipuun oksat. Symbolit kertovat järjestön päätehtävästä, maailmanrauhan edistämisestä. Lipun vaaleansinistä pohjaväriä kutsutaan myös "YK:n siniseksi", ja tämä väri onkin muotoutunut valkoisen värin ohella rauhan väriksi. Monet kehitysmaat ja järjestöt ovat ottaneet mallia Yhdistyneiden kansakuntien lipusta. YK:n alaisuudessa toimivien järjestöjen, mm. Unescon, Unicefin, WHO:n ja IAEA:n liput on johdettu suoraan YK:n lipusta. Valtiolipuista mm. Somalian tähtilippu, jossa on valkoinen tähti vaaleansinisellä pohjalla, on saanut vaikutteita YK:n lipusta.
Normandia

Normandia (ransk. Normandie) on Ranskan hallinnollinen alue (ransk. région) ja historiallinen maakunta, josta muodostettiin herttuakunta 900-luvulla. Sen alueelliset rajat muodostuivat 1000-luvulla samoiksi kuin ne pääpiirteittäin nykyisin ovat. Vuoteen 2015 se oli jaettuna kahteen hallinnolliseen alueeseen: Ala-Normandia (ransk. Basse-Normandie), johon kuuluivat Manchen, Calvadoksen ja Ornen departementit, ja Ylä-Normandia (ransk. Haute-Normandie), joka koostui Euren ja Seine-Maritimen departementeista. Historialliseen maakuntaan kuuluivat myös Kanaalisaaret, jotka ovat Britannian kruunun alaisia. Normandian alue sijaitsee Englannin kanaalin (ransk. La Manche) rannalla ja on saanut nimensä normanneiksi kutsutuista viikingeistä, jotka asettuivat alueelle 900-luvulla. Heidän nimityksensä muodostuu yhdyssanasta norr + man ('pohjoinen mies tai ihminen'). Ala- ja Ylä-Normandia yhdistettiin samaksi hallinnolliseksi alueeksi 1
Maksiimi

Maksiimilla tarkoitetaan lyhyttä kokemuksesta johdettua yleistä totuutta, periaatetta tai käyttäytymissääntöä. Maksiimi sisältää tyypillisesti jonkin elämänohjeen, joka usein on puettu mietelauseen (aforismin) muotoon. Käsite maksiimi on peräisin Aristoteleelta. Suomen kielen sivistyssanana maksiimi tarkoittaa 'ajattelemisen tai toiminnan perusohjetta'. Tässä merkityksessä sanaa käytetään filosofiassa. Sen taustalla on keskiajan logiikan latinankielinen ilmaus propositio maxima. Sanatarkasti suomennettuna tämä tarkoittaa ”suurinta (tai ylintä) propositiota”, ts. sellaista väitelausetta, josta muut propositiot eli päättelylauseet on johdettu. Maksiimi-sanaa käytetään myös kirjallisuustieteessä. Merkittävimpänä maksiimikokoelmana pidetään ranskalaisen kirjailijan ja herttuan François de La Rochefoucauldin (1613–1680) teosta Réflexions ou sentences et maximes morales (1665), johon on suuresti vaikuttanut oman aikansa kirjallisten salonkien keskustelutyyli. Maksiimien keksiminen kuului nimittäin salonkien suosittuihin seuraleikkeihin. Ranskalaiset aforismikirjailijat rupesivat myöhemmin käyttämään ilmaisun loppuosan ranskankielistä vastinetta maxime tarkoittamassa 'hyvin tiiviiksi kiteytettyä ajatusta', josta ikään kuin seuraa joukko alemman tason päätelmiä
Birka

Birka oli viikinkiajan huomattava kaupunki ja kauppapaikka Ruotsissa. Birkan alkuperäinen nimi on luultavasti ollut Bierkø tai Björkö (lat. Birca). Se sijaitsi Mälarenilla, nykyisen Björkön saarella Ekerön kunnassa. Birka ja Hovgården kuuluvat UNESCOn maailmanperintöluetteloon. Birka syntyi 750-luvulla. Se ehti kukoistaa noin 200 vuotta ennen kuin se hylättiin noin vuonna 975, samaan aikaan kun Sigtunan kristitty kaupunki perustettiin 35 km päähän. Birkaa pidetään Ruotsin ensimmäisenä kaupunkina. Birkassa on asunut enimmillään ehkä noin 700–1 000 ihmistä. Alueelta on löydetty noin 3 000 hautaa ja jäännöksiä hirsiasumuksista. Birka oli aikoinaan Pohjois-Euroopan tärkeimpiä markkinapaikkoja. Kaupungissa myytiin turkiksia, rautaesineitä sekä käsityöläistuotteita
Ayaan Hirsi Ali

2004 Belgian flaamilaisalueen liberaalien poliittisen seuran Prijs voor de Vrijheid -palkinto2004 Tanskan Venstre-puolueen Vapaus-palkinto2006 Valittujen Palojen vuoden eurooppalainen Ayaan Hirsi Ali (syntyjään Ayaan Hirsi Magan; s. 13. marraskuuta 1969 Mogadishu, Somalia) on somalialaissyntyinen yhdysvaltalainen kirjailija, feministi, elokuvantekijä ja islamin kriitikko. Hänestä tuli Yhdysvaltain kansalainen vuonna 2013. Ennen sitä hänellä oli ollut Alankomaiden kansalaisuus. Ayaan Hirsi Ali istui Alankomaiden edustajainhuoneessa vapauden ja demokratian kansanpuolueen (VVD) kansanedustajana 30. tammikuuta 2003 – 16. toukokuuta 2006. Hän jätti parlamentin ja muutti joksikin aikaa Yhdysvaltoihin hänelle väärin perustein myönnetystä turvapaikasta syntyneen kohun vuoksi. Kohun aikana Hirsi Alin ilmoitettiin menettävän Alankomaiden kansalaisuutensa, mutta myöhemmin Alankomaiden hallitus päätti, että hän saakin pitää sen. Ayaan Hirsi Alin isä Hirsi Magan Isse kuului Somalian diktaattorin Siad Barren hallintoa vastustaneeseen oppositioon. Hirsi Alin perhe joutui pakenemaan 1970-luvulla Somaliasta Saudi-Arabiaan, josta perhe muutti Etiopiaan ja edelleen Keniaan
Sousse

Tarkennus: Suurin osa tekstistä on lähteetöntä - käännetty enwikistä 2013. Koordinaatit: 35°50′N, 10°38′E Sousse (suomeksi myös Susa ,arab. سوسة‎, Susa) on kaupunki Tunisiassa, Pohjois-Afrikassa. Se sijaitsee Välimeren rannikolla, Hammametinlahden rannalla, noin 140 kilometriä Tunisista etelään. Soussen asukasluku oli 173 047 vuonna 2004. Se on merkittävä satamakaupunki, josta viedään muun muassa oliiveja, oliiviöljyä ja hedelmiä. Kaupungin tärkeimmät elinkeinot ovat matkailu, elintarvike-, tekstiili- ja koneteollisuus sekä kalastus. Tärkeimpiä nähtävyyksiä ovat vanhakaupunki eli Medina, katakombit ja Ribat eli luostarilinnoitus. Sousse on brittien, saksalaisten, pohjoismaalaisten ja venäläisten suosima matkakohde. Soussessa käy matkailijoita sekä kesäisin että talvisin. Talvisin joulukuun paikkeilla Soussessa on parhaimmillaan 20 °C lämmintä. Kaupungista on noin kymmenen kilometriä Port El Kantaouin kaupunkiin ja noin 20 kilometriä Monastiriin, jossa sijaitsee Monastirin lentoasema
MotoGP

MotoGP-kausi 2024 MotoGP:n maailmanmestaruussarjassa kilpaillaan ratamoottoripyöräilyn maailmanmestaruudesta neljässä luokassa: MotoGP, Moto2 ja Moto3 sekä MotoE. Pyörät edustavat kussakin luokassa tekniikan huippua. Erityisen suosittua se on Välimeren maissa. Sarjaa on kilpailtu jo vuodesta 1949. 1960-luvulle tultaessa lisättiin uusi luokka mukaan MM-sarjaan, 50-kuutioiset. Samalla uusia värejä nousi mukaan MM-sarjaan. Rhodesialaisia alkoi tulla mukaan kilpailemaan, ja heistä menestyneimmät olivat kuusinkertainen maailmanmestari Jim Redman ja kaksinkertainen maailmanmestari Gary Hocking. Redmanin lisäksi 1960-luvun suuria nimiä olivat Mike Hailwood ja Giacomo Agostini. Hailwood voitti kaikkiaan yhdeksän maailmanmestaruutta 1960-luvulla ja Agostini kuusi, mutta 1970-luvulla hän nosti mestaruuksien määrän lopulta 15:een. Hailwood voitti 500-kuutioisissa neljä peräkkäistä maailmanmestaruutta, kuten Agostini, joka kuitenkin jatkoi mestaruusputkeaan aina vuoteen 1972 asti. 1960-luvulla aloittivat uransa 1970-luvulla mainetta niittäneet kuljettajat Agostinin lisäksi mm. Phil Read, Teuvo Länsivuori, Dieter Braun sekä 13-kertainen maailmanmestari Angel Nieto
Lada Samara

Lada Samara, VAZ-2108, VAZ-2109, VAZ-21099 ja VAZ-2115 (1984–) on venäläisen AvtoVAZin valmistama automalli ja seuraaja alkuperäiselle Fiat 124:lle perustuvalle Ladalle. Lada Samara oli ensimmäinen neuvostoliittolainen suuremmissa sarjoissa valmistettu etuvetoauto, ja aikanaan sangen nykyaikainen. Lada Nivan rinnalla se oli ensimmäinen 1970-luvun auto, joka ei perustunut Fiat 124:ään, vaan se oli täysin neuvostoliittolaisten suunnittelema. Tosin kovasti on yhdennäköisyyttä Alfa Romeo Arnan kanssa, joka kehitettiin yhdessä Nissan Cherryn kanssa. Myöhemminhän AvtoVaz ja Nissan ovat tehneet paljonkin yhteistyötä. Korissa oli käytetty entistä kiilamaisempaa muotoilua. Myös etuovet olivat leveät, jonka takia Samaraa myytiin perheautona. Samaran maasto-ominaisuudet ovat Neuvostoliiton heikkoa tiestöä silmällä pitäen kohtalaisen hyvät korkean maavaran ansiosta. Auton suunnittelu aloitettiin 1970-luvun puolivälissä ja moottorin suunnittelussa apua saatiin Porschelta. Samara sai Suomessa hyvän vastaanoton, myöhemmin sitä jopa koottiin Uudenkaupungin tehtailla ja markkinoitiin nimellä Eurosamara. Vuonna 1993 Vjatšeslav Zubarevin vuonna 1992 perustama TTS teki sopimuksen AvtoVAZin kanssa. Vuonna 1995 ensimmäinen täysimittainen LADA Car center avattiin Naberezhnye Chelnyn kaupunkiin ja aloitti suorat toimitukset autotehtaalta
Amsterdamin sopimus

Jäsenehdokkaat Muut sopimukset Hylätyt sopimukset Euroopan komissio Euroopan unionin neuvosto Kokoonpanot Euroopan parlamentti Neuvoa-antavat Sisäiset Amsterdamin sopimus on 1. toukokuuta 1999 voimaan astunut Euroopan unionin perussopimus, joka määritti muun muassa EU-kansalaisuuden ja perusoikeudet. Sopimus astui voimaan kun kaikki jäsenvaltiot olivat ratifioineet sen omien perustuslakiensa mukaisesti. Sopimus kehittää unionia vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueena. Sopimus sisältää pykäliä mm. seuraavista aiheista: unionin ja kansalaisten lähentäminen, unionin ulkosuhteiden vahvistaminen (mm. kriisinhallinta – kuten humanitaariset ja pelastustehtävät, rauhanturvaaminen ja rauhanpalauttaminen) sekä lisää määräenemmistöpäätöksiä neuvostossa ja laajentaa Euroopan parlamentin toimivaltaa. Lisäksi lisäpöytäkirjallaan tuo henkilöiden vapaan liikkuvuuden ns. Schengenin sopimus osaksi perussopimuksia. Eurooppa-neuvoston Torinon kokouksessa 29. maaliskuuta 1996 käynnistettiin hallitustenvälinen konferenssi, joka johti Amsterdamin sopimukseen. Eurooppa-neuvosto hyväksyi sopimuksen Amsterdamin kokouksessaan 16