nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Heinjoki

sijainti Heinjoki on entinen Suomen kunta Etelä-Karjalassa Karjalankannaksella Neuvostoliitolle 1944 luovutetulla alueella. Heinjoki sijaitsi Viipurin itäpuolella. Heinjoen naapurikuntia olivat Antrea, Äyräpää, Muolaa, Kuolemajärvi ja Viipurin maalaiskunta. Heinjoen alueen suurimmat järvet olivat Kaltovesi ja Noskuanselkä kunnan pohjoisrajalla, Kämäränjärvi kunnan eteläosassa ja Äyräpäänjärvi kaakkoisrajalla. Heinjoen väestöä asutettiin jatkosodan jälkeen seuraaviin kuntiin: Karjalohja, Karkkila, Nummi, Pusula, Pyhäjärvi Ul, Sammatti ja Vihti. Heikurila, Hentula, Hevossaari, Koprala, Kurvila, Kämärä, Kääntymä, Lahdenperä, Lapinlahti, Pienpero, Pihkala, Pilppula, Pirilä, Ristseppälä, Rättölä, Savastila, Tuokkola, Vamppala. Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 11 koulupiiriin. Kunnan läpi kulki rautatie Viipurista Pölläkkälään, jossa oli Pilppulan pysäkki, Heinjoen asema ja Ristseppälän asema. Rautatie päättyy nykyisin Ristseppälään. Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Heinjoen väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1940. Heinjoen kirkonkylän nimi on ollut vuodesta 1948 lähtien Veštševo, mutta kylällä ei ole enää hallinnollista merkitystä. Lähes koko entinen Heinjoen kunnan alue sekä entisen Äyräpään kunnan pääosa kuuluivat 2000-luvulle tultaessa Leningradin alueen Viipurin piirin Ristseppälän (Žitkovo) kyläneuvostoalueeseen, jonka keskuskylä, Ristseppälä, sijaitsee entisen Heinjoen kunnan kaakkoisosassa
Ami Hauhio

Aimo Robert ”Ami” Hauhio (14. kesäkuuta 1912 Viipuri – 16. joulukuuta 1955) oli suomalainen taiteilija, sarjakuvantekijä, kuvittaja, sanomalehti- ja pilapiirtäjä, kartanpiirtäjä ja kivipiirtäjä. Hän oli Viipurin Taiteilijaseuran ja Suomen Taidepiirtäjien Liiton jäsen (myös johtokunnassa). Suomen Taidepiirtäjien Liiton varapuheenjohtajana hän oli 1948. Hauhio muistetaan erityisesti yhtenä oman aikansa merkittävimmistä suomalaisista sarjakuvapiirtäjistä ja suomalaisen science fictionin edelläkävijänä. Hauhio teki runsaat 300 kirjan- ja lehdenkantta. Yleisradio vanha pyöreä logo, jossa lukee RADIO, on Hauhion piirtämä. Hauhion jännityssarjakuvissa keskeisenä aiheena oli usein jokin tekninen erikoisuus kuten räjähdysainepatentti tai atomimoottori ja päähenkilönä lentäjä tai tullimies. Ensimmäisen sarjakuvansa, jonka nimi oli Lentäjä Sam Hurjan seikkailut maalla, merellä ja ilmassa, Hauhio teki Seura-lehdelle vuosina 1937–1938. Tullivartija Topi Valpas ilmestyi useissa maaseutulehdissä sotien aikana ja Patentti N:o 33 Seikkailujen maailmassa vuosina 1940–1941. Sota-aikana Lukemista Kaikille -lehdessä seikkaili Hauhion piirtämä Ismo Lento, rajaseudun poika
Tietokoneavusteinen suunnittelu

Tietokoneavusteinen suunnittelu eli CAD (engl. Computer-aided Design) on tietokoneen käyttöä apuvälineenä etenkin insinöörien ja arkkitehtien harjoittamassa suunnittelutyössä. CAD viittaa ohjelmistoon ja aikoinaan myös laitteistoon digitaalisten mallien tekoon fyysisistä kappaleista. CAD on kehittynyt ratkaisemaan käsin piirtämisen epäkäytännöllisyyttä. Varhainen CAD-piirtäminen oli kaksiulotteista, joka oli digitaalinen vastine sinikopiolle. CAD ratkaisi monia tehokkuusongelmia sallien toistuvien kohtien kopioinnin, automatisointia ja virheiden välttämisen sekä korjaamisen helpommin. Tarve syöttää malleja suoraan CNC-järjestelmille toi tarpeen kolmiulotteiselle mallinnukselle. Varhainen kolmiulotteinen mallinnus käytti rautalankamalleja, mutta hienojakoisemmat suunnitelmat toivat tarpeen matemaattisesti kuvatuille pinnoille kuten NURBS-standardille. CAD juontaa juurensa Yhdysvaltain ilmavoimien SAGE-tutkajärjestelmään 1950-luvulla, joka käytti kuvaputkinäyttöjä tietokoneen käsittelemän tutkatiedon ja muun tiedon näyttämiseen. Valopistoolilla operaattori pystyi tunnistamaan kohteen ja valitsemaan sopivan puolustusaseen kuten lentokoneen tai ohjuksen. Järjestelmän kehityksestä seurasi myös useita teknologiayrityksiä. Ivan Sutherlandin Sketchpad-ohjelma mainitaan usein ensimmäisenä interaktiivisena graafisena järjestelmänä suunnitteluun ja hahmotteluun
CAD

Cad tarkoittaa seuraavia asioita:
Kuriilit

Kuriilit eli Kuriilien saaret (ven. Курильские острова, Kurilskije ostrova, jap. クリル列島, Kuriru rettō tai 千島列島, Chishima rettō, "Tuhansien saarten saaristo" tai 千島, Chishima, "Tuhannet saaret") on saaristo Japanin suuren pohjoissaaren Hokkaidōn sekä Venäjän Kamtšatkan niemimaan välisellä alueella Tyynessämeressä. Kuriilien tuliperäisten saarten ketju erottaa sen luoteispuolella sijaitsevan Ohotanmeren varsinaisesta Tyynestämerestä. Saariryhmä on historian kuluessa kuulunut niin Venäjälle kuin Japanille. Nykyään koko saaristo on Venäjän hallinnassa osana Sahalinin aluetta, mutta eteläisimpien saarten omistuksesta on valtioiden välille toisen maailmansodan jäljiltä jäänyt ratkaisematon aluekiista, Kuriilien kiista. Japani katsoo eteläisten saarten, jotka ovat Kunašir, Shikotan, Iturup sekä Habomai-saariryhmä, olevan osa sen Hokkaidōn prefektuuria. Japani käyttää näistä saarista nimitystä Hoppō (北方, "Pohjoiset territoriot"). Ainun kielessä sana "kur", mistä saariryhmän japaniin lainattu ja venäläinen nimitys juontuu, tarkoittaa miestä. Saaria asuttanut alkuperäiskansa oli ainut. Japanin hallitus siirsi sen saariryhmään kuuluvalle Shikotanin saarelle ennen toista maailmansotaa.selvennä Vladimir Atlasov oli ensimmäisiä Kuriileille matkustaneita venäläisiä vuonna 1697
Dekabristikapina

Dekabristikapina on jälkimaailman antama nimitys Pietarissa ja Venäjän keisarikunnan eteläosissa 14. joulukuuta (26. joulukuuta gregoriaanista kalenteria) 1825 puhjenneelle liberaalien upseerien kapinalle, jonka tarkoitus oli estää keisari Nikolai I:n nousu valtaistuimelle. Myöhemmin dekabristeiksi (ven. Декабри́сты, Dekabristy, venäjän sanasta dekabr, joulukuu) kutsutut kapinalliset vaativat länsimaisten ihanteiden mukaisesti Venäjälle perustuslakia ja maaorjuuden lakkauttamista. Keisarille uskolliset joukot kukistivat kapinan. Vuonna 1925, kapinan satavuotispäivänä, dekabristeja ihailleet ja heihin samaistuneet bolševikit nimesivät kapinan päänäyttämön, Pietarin Senaatinaukion, uudelleen Dekabristien aukioksi. 1800-luvulle tultaessa Venäjä oli Euroopan takapajuisimpia maita huolimatta kahdesta 1700-luvulla hallinneesta ajalleen suhteellisen edistyksellisestä keisarista, Pietari I:sta ja Katariina II:sta. Elinkeinorakenteet olivat auttamattomasti vanhentuneita. Väestöstä noin puolet eli maaorjuudessa, joka oli instituutiona Länsi-Euroopasta jo lakkautettu. Ruotsin kuningaskunnassa, mukaan lukien v. 1809 Venäjään liitetty Suomi, ei koskaan ollut maaorjuutta
Horst Mahler

Horst Mahler (s. 23. tammikuuta 1936 Haynau, Sleesia) on saksalainen asianajaja, joka on tunnettu nykyään erityisesti äärioikeistolaisten järjestöjen edustajana. 1970-luvulla hän puolestaan oli vasemmistoradikaalin RAF:n perustajajäseniä. Mahler opiskeli oikeustiedettä Länsi-Berliinin Freie Universität -yliopistossa ja perusti asianajotoimiston 1964. Hän toimi muun muassa Andreas Baaderin ja Gudrun Ensslinin puolustusasianajajana. 1969 hän perusti yhdessä muun muassa Saksan vihreän puolueen nykyisen liittopäiväryhmän varapuheenjohtaja Hans-Christian Ströbelen kanssa Berliinin sosialistisen asianajajakollektiivin, joka toimi vuoteen 1979 saakka. Vuodesta 1970 alkaen Mahler oli RAF:n jäsen. Hänet pidätettiin lokakuussa 1970. Tuolloin hänen asianajajanaan toimi Saksan entinen sisäministeri Otto Schily. Vankeusaikanaan Mahler erotettiin RAF:stä ideologisten erimielisyyksien takia. Mahler vapautettiin 1980
Jepua

vaakuna sijainti Jepua (ruots. Jeppo) on Pohjanmaalla sijainnut entinen Suomen kunta. Jepuan kunta liitettiin 1975 Uuteenkaarlepyyhyn. Jepualla on vuonna 1861 valmistunut Jepuan puukirkko. Kunta oli kaksikielinen: asukkaista 84,5 % oli ruotsinkielisiä ja 15,4 % suomenkielisiä vuonna 1970. Syy suomenkielisten suurehkoon osuuteen löytyi silloisista kuntarajoista Alahärmän kanssa: ne eivät noudattaneet asutuksen kielirajoja, vaan osa suomenkielisestä asutuksesta jäi Jepuan puolelle. Myöhemmin kuntarajat on oikaistu noudattamaan kieliolosuhteita. Jepuan naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Alahärmä, Kortesjärvi, Munsala, Purmo ja Uudenkaarlepyyn maalaiskunta. Jepuan rautatieasema on Suomen rautateiden liikennepaikka. Jepua sijaitsee Lapuanjoen alajuoksun varrella. Maasto on tasaista ja korkeimmat mäet ulottuvat vain noin 25 metriä merenpinnan yläpuolelle. Parin kilometrin päässä Alahärmässä (nykyisin osa Kauhavaa) joki jakautuu kahteen haaraan, joista pohjoisempi on nimeltään Jungarå, eteläisempi Finskaså
Johannes (Viipurin lääni)

sijainti 1 Epäviralliset nimet: Kakki, Kakkinen 1 Kappeliseurakunta mainitaan ensimmäisen kerran2 Seurakunnan perustamisvuosi Johannes (ruots. S:t Johannes, ent. Kakin kappeli, ruots. Kackis Kapell) on entinen Suomen kunta Karjalankannaksella, Neuvostoliitolle vuonna 1944 luovutetulla alueella. Se sijaitsi Viipurinlahden itärannalla Viipurin ja Koiviston välissä. Johannes eriytettiin Viipurista vuonna 1859, jolloin pitäjästä alettiin käyttää Johannes-nimeä. Vuonna 1939 Johanneksen pinta-ala oli 217,6 km² ja asukasluku 10 303 henkeä. Johanneksen väestö asutettiin jatkosodan jälkeen Turun seudulle seuraaviin kuntiin: Kaarina, Kuusisto, Lieto, Paimio ja Piikkiö. Nykyisin Johanneksen kirkonkylän eli Vaahtolan kylän kohdalla on Sovetski-niminen kaupunkityyppinen taajama, Sovetskin eli Johanneksen kaupunkikunnan keskus. Johanneksessa oli alun perin Hackmanin vuonna 1928 perustama sellutehdas Johanneksen selluloosa, joka nykyisin toimii nimellä OAO Vyborgskaja tselljuloza. Ensimmäiset asukkaat muuttivat Johanneksen suurimman kylän Kaijalan paikkeille jo yli 5 000 vuotta sitten. Kylässä tehtiin 1930-luvulla aktiivisesti kaivauksia, jotka alkoivat, kun vasta 17-vuotias Eino Väntsi löysi noin 50 palaa keramiikkaa kaivaessaan maata omenapuun istuttamista varten kotitalonsa pihassa
Jääski

sijainti 1 Pitäjä mainitaan ensimmäisen kerran 1323 Jääski (ruots. Jäskis) on entinen Suomen kunta Vuoksen yläjuoksun varrella Etelä-Karjalassa. Pääosa Jääskestä (kirkonkylä nykyisin ven. Лесого́рский, Lesogorski) ja Enson tehdasyhdyskunta (nykyisin ven. Светого́рск, Svetogorsk) jäivät 1944 Neuvostoliiton alueelle. Jääsken kihlakunta mainitaan pogostan nimellä jo Pähkinäsaaren rauhansopimuksessa vuodelta 1323, jossa Ruotsille jäivät Jääski, Savo ja Äyräpää. Jääski oli toiseen maailmansotaan asti samannimisen kihlakunnan keskus Vuoksen ylä- ja keskijuoksulla. Rajanvedossa vuonna 1940 Jääsken pinta-alasta luovutettiin Neuvostoliitolle 355,5 km² ja Suomen puolelle jäi 15 % (62,7 km²). Ennen sotaa Jääskeen kuuluneesta Ensosta oli suunniteltu Enson kauppalaa. Jääsken Suomelle jäänyt osa toimi vielä sodan jälkeen muutaman vuoden omana kuntanaan, mutta seudulle suunniteltiin edelleen kauppalan perustamista. Pääosin Jääsken kunnan varoilla perustettiinkin vuonna 1948 Imatran kauppala, jonka muodostavat pääosa Jääsken Suomelle jääneestä alueesta sekä eräät Joutsenon ja Ruokolahden kunnista erotetut alueet. Toisaalta muutamia ennen Jääskeen kuuluneita kyliä liitettiin myös Joutsenoon ja Ruokolahteen
Hermione Granger

Hermione Jean Granger (s. 19. syyskuuta 1979) on kuvitteellinen henkilö ja yksi tärkeimmistä hahmoista kirjailija J. K. Rowlingin kirjoittamassa Harry Potter -kirjasarjassa. Emma Watson on näytellyt Hermionea kaikissa julkaistuissa Harry Potter -elokuvissa. Hermione opiskelee Tylypahkan noitien ja velhojen koulussa. Hän on jästisyntyinen. Hermionen ystäviä ovat Harry Potter ja Ron Weasley. Hänen vanhempansa ovat ammatiltaan hammaslääkäreitä. Hän on perheen ainoa lapsi. Lisäksi Hermione omistaa Koukkujalka-nimisen sekarotuisen kissan, jonka toinen vanhempi on gäätä
Harpo Marx

Harpo Marx (oik. Adolph Arthur Marx, 23. marraskuuta 1888 New York – 28. syyskuuta 1964 Los Angeles) oli yhdys­valtalainen muusikko ja näyttelijä, yksi Marx-veljeksistä. Harpo Marx syntyi Sam ”Frenchie” Marxin ja hänen vaimonsa Minnie Marxin perheeseen. Isä Sam oli itse­oppinut räätäli, joka menestyi työssään miten kuten. Äiti Minnie sen sijaan keskittyi jo varhain saamaan kaikki viisi poikaansa esittävien taiteiden pariin. Harpo Marx oli veljeksistä toiseksi vanhin. Vanhin veljeksistä oli Chico Marx, jonka äiti pani piano­tunneille. Nuoremmat veljet olivat Groucho Marx, joka luki into­himoisesti kirjoja ja osasi laulaa; Gummo Marx, josta myöhemmin tuli elo­kuva­väen agentti sekä Zeppo Marx, joka menestyi liike­alalla. Lempi­nimensä, jotka vakiintuivat käyttöön heti, veljekset saivat erään pokeri­pelin aikana nuorina miehinä. Marxien perhe asui 93
Jaakko Laakso

Jaakko Tapani Laakso (s. 20. toukokuuta 1948 Turku) on suomalainen poliitikko ja toimittaja. Laakso oli Vasemmistoliiton kansanedustaja vuosina 1991–2011 ja Vantaan kaupunginvaltuuston jäsen 1973−2012. Ennen edustajuuttaan Laakso työskenteli Tiedonantajan toimittajana, ja hän kuului Suomen kommunistisen puolueen opposition eli taistolaisten keskeisiin vaikuttajiin. Laakso oli Euroopan neuvoston yhtyneen vasemmistoryhmän puheenjohtaja vuosina 1992–2003. Laakso valmistui valtiotieteen maisteriksi Helsingin yliopistosta 1973 ja opiskeli Moskovan yhteiskuntatieteellisessä instituutissa 1978–1979. Hän työskenteli vähemmistökommunistien äänenkannattajan Tiedonantaja-lehden eduskuntatoimittajana 1976–1991 ja varapäätoimittajana 1989–1991. Hän toimi myös luottamustehtävissä SKDL:n puolue-elimissä. Laakso aloitti yhteiskunnallisen vaikuttamisen koululais- ja opiskelijaliikkeessä 1960-luvulla. Laakso oli ensimmäisen kerran ehdolla eduskuntaan vaaleissa 1975. SKP:n ja SKDL:n kannattajien ryhmityttyä Vasemmistoliitoksi Laakso nousi vaaleissa 1991 eduskuntaan uuden puolueen listalta
Dialogi

Dialogi (kr. dia 'kautta' + logos 'sana') on kahden tai useamman ihmisen vuoropuhelua, keskustelua. Dialogi voi olla myös muun muassa suoran esityksen muotoon kirjoitettu teksti tai teos, jossa on useampi kuin yksi puheenvuoron käyttäjä (esimerkiksi sokraattinen dialogi tai näytelmä). On erotettava aito dialoginen vuorovaikutus (rakentava vuorovaikutus) rinnakkaisista toisiinsa vaikuttamattomista monologeista (kilpaileva vuorovaikutus). Dialogi juontuu kreikan kielen sanoista dia ja logos. Logos tarkoittaa sanan merkitystä (sanan sisältöä tai ajatusta), ja dia tarkoittaa kautta tai lävitse. Siten dia-logos tarkoittaa merkityksen tai ymmärryksen virtausta keskustelijoiden lävitse. Antiikin aikana filosofiset kirjoitukset laadittiin usein dialogimuotoon (Platon, Aristoteles), ja perinne on jatkunut uudelle ajalle saakka (Galileo Galilei). Mannermaisessa filosofiassa dialogia ovat 1900-luvulta alkaen tarkastelleet muun muassa Mihail Bahtin, Martin Buber ja Hans-Georg Gadamer. Teoksessaan Wahrheit und Methode Gadamer korostaa sitä, kuinka aidossa dialogissa keskustelun osapuolet ovat valmiita muuttamaan käsityksiään: »Ennen kaikkea olemme varmoja siitä, että kieli, jossa jokin tulee puheeksi, ei ole jommankumman keskustelukumppanin määrättävissä olevaa omaisuutta. Jokainen keskustelu edellyttää yhteistä kieltä, tai paremminkin se muodostaa yhteisen kielen. – – Tämä ei ole ulkoinen tapahtumasarja, jossa säädettäisiin työkaluja, niin, ei ole oikein edes sanoa, että keskustelijat mukautuvat toisiinsa; paremminkin he molemmat joutuvat keskustelun onnistuessa sen asian totuuteen, joka liittää heidät uuteen yhteisyyteen
Crécyn taistelu

26. elokuuta 1346 nykyinen Crécy-en-Ponthieu Calais'n eteläpuolella Ranskassa. englantilaisten voitto Englanti Ranska Edvard III Filip VI 150–1 000 kuollutta ja haavoittunutta 6 000–20 000 kuollutta ja haavoittunutta Crécyn taistelu oli yhteenotto Englannin kuningas Edvard III:n ja Ranskan kuningas Filip VI:n armeijoiden välillä satavuotisen sodan aikana 26. elokuuta 1346. Taistelu päättyi englantilaisten voittoon. Englanti ja Ranska sotivat 1300-luvulla kruununmaista Ranskassa. Englannin kuningas Edvard III rantautui keräämänsä armeijan mukana Normandian Saint-Vaast-la-Houguessa vuonna 1346. Mukanaan hänellä oli noin 4 000 sotilasta ja 10 000 jousimiestä. Historioitsijat ovat kiistelleet Edvardin tarkasta tarkoituksesta, mutta ilmeisesti hän halusi houkutella Ranskan kuninkaan taistelukentälle Ponthieussa Calaisin eteläpuolella, jonka alueella sijaitsi myös Crécyn kylä ja metsä. Englantilaiset etenivät kohti Seineä ja Sommea hävittäen matkan varrella ympäröivää seutua ja haastaen näin Ranskan kuninkaan vastaamaan. Englantilaiset etenivät etelään aina Poissyn seudulle saakka Pariisin ulkopuolella. Filip VI kokosi oman armeijansa ja lähti kohtaamaan englantilaiset ajaen näitä kohti koillista
Uranos

Uranos (m.kreik. Οὐρανός) on kreikkalaisessa mytologiassa taivaan jumala sekä Gaian, Äiti maan, poika ja puoliso. Uranos ja Gaia olivat useimpien kreikkalaisen mytologian hahmojen ja maailman olentojen esivanhempia tai luojia tavalla tai toisella, mutta eivät kuitenkaan kaikkien (esimerkiksi Nyksin, yön, ja Ereboksen, pimeyden, synnytti Khaos). Aluksi Uranoksen ja Gaian liitosta syntyivät kykloopit ja titaanit, tämän jälkeen muun muassa merenjumalatar Tethys, muistin jumalatar Mnemosyne ja Kronos. Uranos ei päästänyt jälkeläisiään ulos maan povesta eli Gaian kohdusta, mistä suuttuneena Gaia antoi pojalleen Kronokselle sirpin, jolla Kronos leikkasi irti isänsä peniksen. Mereen heitetyn siittimen ympärille muodostuneesta vaahdosta syntyi rakkauden jumalatar Afrodite ja siitä pudonneista veripisaroista syntyivät gigantit, meliadit ja erinykset. Uranoksen mukaan on nimetty aurinkokuntamme planeetta Uranus, mikä tekee siitä ainoan kreikkalaisen jumalan, jonka mukaan on nimetty aurinkokunnan planeetta (joskin jumalan latinankielisellä nimellä). Muut aurinkokunnan planeetat on nimetty roomalaisten jumalien mukaan.
Rohkelikko

Rohkelikko (engl. Gryffindor) on yksi Tylypahkan noitien ja velhojen koulun neljästä tuvasta J. K. Rowlingin luomassa Harry Potter -kirjasarjassa. Tylypahkassa uudet oppilaat jaetaan vuoden alussa neljään eri tupaan heidän persoonallisuuspiirteidensä perusteella. Tylypahkan muut tuvat ovat Korpinkynsi, Luihuinen ja Puuskupuh. Tylypahkan koulun perustivat aikoinaan neljä mahtavaa velhoa ja noitaa, joista jokainen arvosti ihmisessä hiukan erilaisia piirteitä. Näin eri tuvat syntyivät. Rohkelikko-tuvan perusti Godric Rohkelikko. Hän halusi ottaa oppilaikseen urheita, sankarillisia ja uskollisia yksilöitä, sillä hän arvosti näitä luonteenpiirteitä eniten. Tuvan nimen mukaisesti rohkeus onkin rohkelikkojen silmiinpistävin luonteenpiirre. Tylypahkan lajitteluhattu laulaa Harry Potterin ensimmäisenä kouluvuotena rohkelikoista seuraavasti: Rohkelikon tuvanjohtaja on professori Minerva McGarmiwa, joka opettaa Tylypahkassa muodonmuutosta
Korat

Korat on ikivanha kissarotu Thaimaasta. Koratilla on ystävällinen ja ihmisrakas luonne, ja se on hyvin älykäs kissa. Koratin huomiotaherättävimmät ominaisuudet ovat sen suuret loistavan vihreät silmät, sydämenmuotoiset kasvot ja hopeanhohtoinen siniharmaa turkki. Thaimaassa koratin nimenä on si-sawat, joka tarkoittaa vaurauden väriä tai onnentuojaa. Siellä koratin uskotaan tuottavan onnea, eikä sitä perinteisesti ole myyty, vaan lahjoitettu kunnian ja arvonannon osoituksena. Häälahjana korat on ollut arvostettu, sillä sen uskotaan takaavan avio-onnea ja hedelmällisyyttä. Korat on alkuperäinen luonnonrotulähde?, eikä sen kasvatuksessa käytetä muita rotuja, vaan sen molempien vanhempien on oltava korateja. Lisäksi korateiksi voidaan rekisteröidä vain ne kissat, joiden esivanhemmat pystytään jäljittämään Thaimaahan. Koratit ovat aktiivisia, hellyydenkipeitä, ystävällisiä ja lempeitä ja kiintyvät omistajaansa. Usein ne ovat vastassa kotiovella ja seuraavat arjen askareissa. Koska koratit ovat seurallisia ja ne kaipaavat seuraa, kissakaveri on hyvä olla, jos kissa joutuu olemaan monta tuntia päivässä yksin. Korat on leikkisä myös aikuisena
Harry Potter (hahmo)

Harry James Potter (s. 31. heinäkuuta 1980) on englantilaisen kirjailijan J. K. Rowlingin luoma kuvitteellinen hahmo ja samannimisen kirjasarjan päähenkilö. Kirjasarja kattaa seitsemän vuotta orvon Harryn elämästä, joka 11-vuotissyntymäpäivänään saa tietää olevansa velho. Hän aloittaa opiskelun Tylypahkan noitien ja velhojen koulussa ja tapaa matkalla kouluun parhaat ystävänsä Ron Weasleyn ja Hermione Grangerin. Hän saa tietää olevansa kuuluisa velhomaailmassa, koska pimeän velho lordi Voldemort murhasi hänen vanhempansa, mutta hän jäi hyökkäyksessä eloon ollen ainut velho, joka on jäänyt tappokirouksesta (Avada kedavra) henkiin. Harryllä on mustat, epäsiistit hiukset, joita ei millään saa järjestykseen. Hänen silmänsä ovat kirkkaanvihreät ja hän käyttää pyöreäsankaisia silmälaseja. Harry on ikäisekseen pieni ja laiha, sillä hän on asunut lapsuutensa portaiden alla olevassa pimeässä komerossa. Hän kuitenkin kasvaa pituutta varttuessaan
Aleppo

Koordinaatit: 36°13′0″N, 37°10′0″E Aleppo (arab. حَلَب‎, Ḥalab) on Syyrian pohjoisosassa sijaitseva kaupunki. Se on Syyrian suurin kaupunki ja Aleppon maakunnan pääkaupunki. Vuonna 2004 kaupungin asukasluku oli 2 132 100 ihmistä. Suurin osa kaupungin asukkaista on sunnimuslimeja, mutta siellä asuu myös kristittyjä, šiiamuslimeja sekä kurdeja ja turkmeeneja. Aleppon vanhakaupunki lisättiin vuonna 1986 Unescon maailmanperintöluetteloon. Sen katettu basaari on yksi Lähi-idän tunnetuimmista kauppakeskuksista. Kaupunkia palvelee Aleppon kansainvälinen lentoasema. Aleppo on Pohjois-Syyrian keskus ja Aleppon maakunnan hallinnollinen pääkaupunki. Se sijaitsee noin 430 metrin korkeudella merenpinnasta olevalla ylätasangolla suurin piirtein Välimeren ja Eufratjoen puolivälissä. Talvet alueella ovat lyhyitä, sateisia ja kylmiä, kun taas kesät ovat pitkiä ja kuivia. Samaan tapaan kuin Damaskosta Aleppoa väitetään usein maailman vanhimmaksi jatkuvasti asutetuksi kaupungiksi
Kiikka

vaakuna sijainti Kiikka on Turun ja Porin läänissä sijainnut entinen Suomen kunta. Kiikka yhdistettiin vuonna 1981 Keikyän kanssa Äetsän kunnaksi. Äetsä kuuluu nykyään Sastamalan kaupunkiin ja Pirkanmaan maakuntaan. Kiikan vaakunan suunnittelivat T. Takala ja Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin vuonna 1961. Kiikassa on puukirkko vuodelta 1807. Se korjattiin perusteellisesti arkkitehti C. J. von Heidekenin suunnitelmien mukaan vuosina 1883−1884. Nykyisen, arkkitehti Bertel Strömmerin suunnitteleman ulkonäkönsä se sai vuonna 1937 aloitetussa, mutta vasta vuonna 1952 valmistuneessa uudistuksessa. Alexandra Såltinin maalaama alttaritaulu vuodelta 1884 esittää Kristuksen kirkastumista. Kirkon urut ovat vuodelta 1907
Kuivajoki

Kuivajoki on Kuivajoen vesistön Pohjois-Pohjanmaalla Iin kunnassa sijaitseva laskujoki. Kuivajoki laskee Oijärvestä Perämereen. Kuivajoen tärkeimmät sivu-uomat ovat Oijärveen laskeva Kivijoki, Hamarinjoki ja Luujoki. Kuivajoen pituus Oijärvestä mereen on noin 40 kilometriä. Vesistöalue on suojeltu koskiensuojelulailla ja Kuivajoki kuuluu kansainväliseen Salmon Action Plan -ohjelmaan, jolla pyritään joen lohikannan palauttamiseen. Kalalajeista Kuivajoessa esiintyy mm. lohi, harjus, hauki, ahven, lahna, made, siika ja nahkiainen.
Street Fighter II

Street Fighter II on Capcomin kehittämä vuonna 1991 julkaistu taistelupeli, joka on jatkoa Street Fighter -pelisarjan vähemmän tunnetulle ensimmäiselle osalle. Street Fighter II aloitti tappelupelibuumin ja se on valittu World Video Game Hall of Fameen. Yksinkertaisen juonen varaan rakennettu, aitojakin taistelulajeja sisältänyt peli julkaistiin aluksi pelihalleissa ja myöhemmin konsoleilla ja kotitietokoneilla (kuten Amigalla). Pelin pohjalta on luotu myös Street Fighter Alpha -sarja, joka kertoo peliä edeltävästä ajasta. Sarjasta ovat tulleet tunnetuiksi muun muassa hahmot Ryu, Ken ja M. Bison. Street Fighter II:n pohjalta julkaistiin myös lukuisia parannelmia tai päivityksiä, jotka erosivat vanhasta pelistä varsin vähän ja aiheuttivat aikoinaan paljon kritiikkiä.kenen mukaan? Ensimmäinen, The World Warrior, oli ensimmäinen konsoliversio ja vastasi suunnilleen hallipeliä. Ensimmäinen päivitetty versio oli vuoden 1992 Champion Edition, jossa pelaajat saivat ohjata pelin neljää viimeistä vastusta (Balrog, Vega, Sagat ja M. Bison). Kahdeksan kuukautta myöhemmin julkaistiin Hyper Fighting, jossa hahmoille oli lisätty uudet väriteemat ja jossa myös pelin tempoa oli nopeutettu (ns. Turbo-moodi)