nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
CISV

CISV (alun perin Children’s International Summer Villages) on sitoutumaton vapaaehtoisvoimin toimiva globaalikasvatusjärjestö. CISV järjestää paikallista, kansallista ja kansainvälistä toimintaa. CISV sai alkunsa vuonna 1950 yhdysvaltalaisen sosiaalipsykologi Doris Allenin aloitteesta. Allen perusti järjestön, joka sai nimekseen Children’s International Summer Villages, ja jonka ajatuksena oli rakentaa rauhanomaisempaa maailmaa järjestämällä toimintaa lapsille. CISV-toiminta alkoi 11-vuotiaista, sillä tämänikäiset lapset olivat Doris Allenin mukaan oikeassa kehityksellisessä vaiheessa: riittävän itsenäisiä, mutta yhä avoimia ja ennakkoluulottomia ystävystymään erilaisten ihmisten kanssa. Allen uskoi myös, että tehokkainta on ensisijaisten kokemusten kautta tapahtuva oppiminen. Näin muodostuivat CISV:n kasvatukselliset periaatteet sekä arvot: ystävyys, yhteistyö, avoimuus, innostavuus ja aktiivisuus. Ensimmäinen kesäkylä (Village) järjestettiin 11-vuotialle lapsille Yhdysvalloissa, Cincinnatissa. Leiriin osallistui ryhmiä kahdeksasta eri maasta. Ensimmäisen kesäkylän jälkeen vastaavia leirejä on pidetty yli 1400 ja nykyään CISV toimii yli 70 maassa. CISV sai osakseen kansainvälistä tunnustusta vuonna 1979, kun Doris Allen nimettiin ehdokkaaksi Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi. Vuodesta 1951 lähtien yli 190 000 ihmistä on osallistunut yli 5000 kansainväliseen ohjelmaan
Olli Kortekangas

Olli Paavo Antero Kortekangas (s. 16. toukokuuta 1955 Turku) on suomalainen säveltäjä. Hän opiskeli vuosina 1974–1981 Sibelius-Akatemiassa Einojuhani Rautavaaran ja Eero Hämeenniemen johdolla. Myöhemmin hän opiskeli Berliinissä Dieter Schnebelin ja San Diegossa (UCSD) Roger Reynoldsin oppilaana. Kortekangas kuuluu Korvat auki -yhdistyksen perustajajäseniin. Hän on myös toiminut opettajana muun muassa Teatterikorkeakoulussa, Sibelius-Akatemiassa ja Espoon musiikkiopistossa. Vuosina 1997–2007 Kortekangas oli Oulu Sinfonian nimikkosäveltäjä. Kortekangas on säveltänyt noin 150 teosta eri kokoonpanoille. Hänet tunnetaan erityisesti teoksista, jossa hän käyttää ihmisääntä. Keskeistä tuotantoa ovat oopperat Grand Hotel (1985), Joonan kirja (1995), Marian rakkaus (1999), Messenius ja Lucia (2004), Isän tyttö (2006), Yhden yön juttu (2011), Oma vika (2015). Veljeni vartija (2017), Elämänkuvat (2019), Ende und Beginn (2021), Koria täti (2021) ja Isfåglarna (2023)
Säteilynpaine

Säteily­paine on sähkömagneettisen säteilyn aiheuttama tavallisesti hyvin pieni paine, joka kohdistuu kaikkiin pintoihin, joihin osuu sähkömagneettista säteilyä. Massiivisissa tähdissä säteilypaineella on huomattava merkitys, samoin joissakin muissa kuumissa ja tiheissä ympäristöissä, kuten mustien aukkojen ympäristössä. Säteilypaine aiheutuu fotonien liikemäärästä, eikä sitä pidä sekoittaa tähdestä sinkoutuvien massallisten hiukkasten aiheuttamaan, käytännössä merkityksettömään vaikutukseen. Esimerkiksi Maahan saapuu Auringosta 1 370 W/m2 säteilyä, joka aiheuttaa 4,6 μPa:n (mikropascalin) säteilypaineen. Jos tähden sisuksissa säteily ylittää niin kutsutun Eddingtonin rajan, säteily alkaa puhaltaa tähden kaasua ulospäin. Säteilypaine kasvaa lämpötilan neljänteen potenssiin eli 𝑝𝑟𝑎𝑑∝𝑇4. Suuren jättiläistähden sisällä lämpötila on jopa 1 000 miljoonaa kelviniä. Säteilypainetta on ajateltu käytettäväksi hyväksi hitaassa mutta taloudellisessa avaruusmatkailussa aurinkopurjeilla tai sähköpurjeilla varustetuilla aluksilla. Venäläinen Pjotr Lebedev osoitti säteilypaineen olemassaolon ensi kertaa v. 1899.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1938

Vuoden 1938 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Lahdessa, Suomessa 25.–28. helmikuuta. Lahti sai kilpailut järjestettäväkseen jo toisen kerran MM-kisojen historiassa. Isäntämaata edusti kisoissa yli 200 urheilijaa, ja paikalla oli yli 100 000 kisavierasta. Kisojen järjestelytoimikunnan puheenjohtajana toimi Suomen Hiihtoliiton puheenjohtaja Tauno Aarre ja pääsihteerinä maisteri Niilo Honkala. Päivämäärä: 25. helmikuuta187 kaikkiaan 188 kilpailijasta hiihti maaliin saakka. Päivämäärä: 27. helmikuuta62 kaikkiaan 99 kilpailijasta hiihti maaliin saakka. Kymmenen parhaan joukossa oli lähes pelkästään suomalaishiihtäjiä, ulkomaisista joukossa oli ainoastaan pronssia saanut norjalainen Lars Bergendahl. Päivämäärä: 28
Jamppa Tuominen

Jarmo Antti Jussi ”Jamppa” Tuominen (11. toukokuuta 1949 Oulu – 19. marraskuuta 1998 Playa del Inglés, Espanja; joidenkin lähteiden mukaan kuoli vasta 25. marraskuuta tai sen vastaisena yönä 1998) oli suomalainen iskelmälaulaja. Hän oli suosionsa huipulla 1970- ja 1980-luvuilla, ja hänen tunnetuimpiin kappaleisiinsa kuuluvat muun muassa ”Aamu toi, ilta vei”, ”Kuumat kyyneleet” ja ”Kevään ensi kukkanen”. Yli 700 000 myydyllä levyllään Tuominen on yksi kaikkien aikojen suosituimmista iskelmälaulajista Suomessa. Jamppa Tuomisella oli absoluuttinen sävelkorva. Laulamisen ohella hän soitti seitsemää instrumenttia, huilua, klarinettia, baritoni-, tenori- ja alttosaksofonia, kitaraa ja pianoa. Tuominen oli vasenkätinen ja opetteli kitaransoitossa omat otteet vaihtamatta kielien paikkaa, eli hän soitti soinnut ikään kuin ylösalaisin. Tuominen oli äänialaltaan tenori. Jamppa Tuomisen isänpuoleisen suvun vaiheista tiedetään, että hänen isoisänsä vanhemmat olivat mahdollisesti ulkomailta Suomeen muuttaneita siirtolaisia, jotka olivat suomentaneet vierasperäisen sukunimensä Tuomiseksi. Jampan isoisä Anders Johan (Antti Jussi) Tuominen oli syntynyt Heinolassa, kouluttautunut räätäliksi ja ollut muun muassa Pietarissa keisarillisen hoviräätälin palveluksessa
Teleca Finland

Teleca on ruotsalainen STG:n (Symphony Technology Group) omistama yksityinen yritys, joka tuottaa ohjelmistoja matkapuhelimiin. Vuonna 2010 Telecan palveluksessa on noin 1800 henkilöä 11 maassa. Teleca aloitti toimintansa Ericssonin yhteistyökumppanina vuonna 2002. Asiakaskunta laajeni nopeasti ja ulottui pian valtaosaan johtavia matkaviestinvalmistajia, kuten Nokia, Motorola ja SonyEricsson.lähde? Teleca laajensi toimintaansa perustamalla uuden toimipaikan Łodziin, Puolaan (2004), Intiaan ja Kiinaan (2008) ja ostamalla venäläisen ohjelmistoyrityksen Telma Softin (2006). Vuonna 2008, STG osti Telecan 100% osakepääoman ja listasi yrityksen alas Tukholman pörssistä. Symphonyn edustajia ovat Board of Directors of Teleca (Arkistoitu – Internet Archive) Pallab Chatterjee, Juha Christensen, Tomas Isakson, Chet Kamat and J.T. Treadwell. Teleca tarjoaa matkaviestinalan palveluita seuraavilla alueilla:
Teutonit

Teutonit (latinaksi teutoni tai teutones) olivat muinainen germaaniheimo, joka asui alun perin Lounais-Jyllannin ja Elben suiston välisellä alueella. Tulvien hävitettyä heidän alueitaan teutonit liittyivät kimbreihin ja ambroneihin noin 120 eaa. ja vaelsivat etelään. Teutonit tunkeutuivat 100-luvulla eaa. yhdessä kimbrien kanssa Galliaan ja pian myös Pohjois-Italiaan. Teutonien raivo (furor Teutonicus) herätti roomalaisissa kauhua. Gaius Marius löi lopulta teutonien armeijan vuonna 102 eaa. Aquae Sextiaen taistelussa, lähellä nykyistä Aix-en-Provencea. Myöhemmin teutonit on harhaanjohtavasti samastettu saksalaisiin. Heidän nimeensä sisältyy ehkä indoeurooppalaisen kantakielen ”kansaa” tarkoittava sana (teutā), josta myös saksalaisten omakielinen nimitys Deutsche juontuu.lähde?
3-Demon

3-Demon (tunnettu myös nimellä Monster Maze) on vuonna 1983 DOS-käyttöjärjestelmälle julkaistu seikkailupeli, joka perustuu kuuluisaan Pac-Maniin. Pelissä pelaaja kulkee 3D-wireframe-grafiikalla toteutetussa labyrintissä syöden matkan varrelta löytyviä pillereitä ja vältellen vastaantulevia aaveita. Voimapillerin syöminen kääntää hetkeksi pelaajan ja aaveiden voimasuhteet ja mahdollistaa aaveiden syömisen.
Armas Järnefelt

Edvard Armas Järnefelt (14. elokuuta 1869 Viipuri – 23. kesäkuuta 1958 Tukholma, Ruotsi) oli suomalainen säveltäjä ja kapellimestari. Armas Järnefeltin vanhemmat olivat Elisabeth Järnefelt (o.s. Clodt von Jürgensburg) ja Viipurin läänin kuvernööri, kenraali Alexander Järnefelt. Armas Järnefeltin sisarukset olivat Kasper, Arvid, Erik, Ellida, Ellen, Aino, Hilja ja Sigrid. Armas Järnefelt tuli ylioppilaaksi Kuopion lyseosta 1887 ja opiskeltuaan jonkin aikaa lakia Helsingin yliopistossa hän siirtyi harjoittamaan opintoja ensin Martin Wegeliuksen johtamassa Helsingin musiikkiopistossa ja sitten ulkomailla Pariisissa ja Berliinissä. Vuonna 1896 Järnefelt kiinnitettiin kapellimestariksi Magdeburgin oopperaan ja vuonna 1897 vastaavaan toimeen Düsseldorfin kaupunginteatteriin. Hän palasi vuoden kuluttua Suomeen ja oli Viipurin orkesterin johtajana 1898—1903. Järnefelt elvytti vuosina 1904–1906 suomalaista oopperaharrastusta Maikki Järnefeltin kanssa toimeenpanemillaan Wagner-näytännöillä, jotka pidettiin Kansallisteatterissa. Talvikauden 1905–1906 Järnefelt toimi kapellimestarina Tukholman oopperassa ja 1906–1907 hän johti Helsingin musiikkiopistoa
Spektrofotometri

Spektrofotometri on laite, joka mittaa aineiden sähkömagneettisen säteilyn absorptiota eri aallonpituuksilla. Aineen absorptio tietyillä aallonpituuksilla riippuu aineen kemiallisesta koostumuksesta. Spektrofotometrillä selvitetään tutkittavan näytteen absorboimat aallonpituudet eli esimerkiksi näkyvän valon tapauksessa värit. Spektrofotometri perustuu Lambert–Beerin lakiin, jonka mukaan valon absorption määrä on suoraan verrannollinen valon aineessa kulkemaan matkaan ja aineen konsentraatioon liuoksessa. Laki pitää paikkansa vain osittain. On olemassa tietty väkevyysalue, jossa absorptio kasvaa lineaarisesti konsentraation kasvaessa. Tämä alue on riippuvainen aineesta, kuten myös alueen leveys. Spektrofotometriassa käsiteltävät pitoisuudet ovat luokkaa 1 mg/l,lähde? joillakin aineilla huomattavasti matalampiakin. Spektrofotometrin pääkomponentit ovat säteilylähde, näytetila, monokromaattori ja ilmaisin. Spektrofotometrin säteilylähde lähettää sähkömagneettista säteilyä tietyllä aallonpituusalueella. Säteily osuu monokromaattoriin, josta vain kapea aallonpituuskaista heijastuu itse näytteeseen. Osa tästä säteilystä menee näytteen lävitse ja osa absorboituu
Ulkoplaneetta

Ulkoplaneetta on planeetta, joka kiertää Aurinkoa ulommalla radalla kuin Maa, sisäplaneetta vastaavasti sisemmällä radalla. Ulkoplaneetta on kirkkaimmillaan oppositiossa, toisin sanoen samassa suunnassa kuin Maa Auringosta katsoen. Ulkoplaneettoja ovat Mars, Jupiter, Saturnus, Uranus ja Neptunus. Usein mainitaan ulkoplaneettojen kuut omana taivaankappaleryhmänään. Ne ovat enimmäkseen jäästä ja myös kivestä koostuvia, useimmiten kraatterisia, kappaleita.
Sakari Virkkunen

Veli Niilo Sakari Virkkunen (vuoteen 1935 Snellman; 29. toukokuuta 1925 Karttula – 22. maaliskuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja tietokirjailija. Hän oli Ylioppilaslehden päätoimittajana vuosina 1951–1954. Suomen Kuvalehden toimituskuntaan hän kuului vuodesta 1955 alkaen ensin toimitussihteerinä vuoteen 1967, toimituspäällikkönä vuosina 1968–1972 ja lopulta erikoistoimittajana ja kolumnistina vuosina 1973–1986. Virkkusen tunnetuimmat kirjalliset teokset olivat Paasikiveä edeltäneitä tasavallan presidenttejä käsittelevät kirjat, joita muun muassa Jukka-Pekka Pietiäinen luonnehtii kepeisi ja toteaa, että niiden suurin heikkous on, että niissä ei kerrota tai täsmennetä lähteitä, jolloin "vapaalla kädellä voi kirjoittaa puolitotuuksia ja tarkoitushakuisilla sanavalinnoilla ryydittää kerrontaa". Virkkunen aloitti vuonna 1958 Suomen Kuvalehdessä Jyviä ja akanoita -palstan, johon on vuosien mittaan koottu lehdissä, radiossa ja televisiossa sattuneita tahattomia, huvittavia oikeinkirjoitus- ja sanavirheitä. Näistä parhaita Virkkunen kokosi vuonna 1988 kirjaksi. Sakari Virkkunen julkaisi Suomen Kuvalehdessä kolumneja otsikolla ”Miten maa makaa”. Nämä kolumnit eivät suinkaan aina olleet Suomen poliittisen johdon − tai kuten Virkkunen itse ilmaisi: ”ns. edistyksellisten piirien” − mieleen.
Malån kunta

Malån kunta (ruots. Malå kommun) on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Lappiin. Kunnan keskustaajama on Malå. Kunnan maapinta-ala on 1 598,21 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 3 034 henkeä (31.12.2021). Paikallisiin nähtävyyksiin kuuluu Kristinebergin kaivoskirkko, joka on 90 metrin syvyydessä. Lisäksi kunnassa on Ruotsin eteläisin metsäsaamelaisten kylä, jossa on saamelaismuseo. Vuonna 2007 kunnassa oli 2,54 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta
Dynamoteoria

Dynamoteorian mukaan joillakin taivaankappaleilla havaittu magneettikenttä syntyy sähköä johtavan aineen virtauksesta. Dynamon toiminnalle määritellään kolme ehtoa: Ionisoituneen tai muun sen kaltaisen sähköisen aineen virtaus synnyttää magneettikentän. Kun sähköinen aine toisaalla virtaa magneettikentän läpi, se synnyttää sähkövirtoja, jotka synnyttävät magneettikenttiä. Magneettikentät muuttavat puolestaan virtauksia. Näin syntyy mutkikas systeemi, jota sanotaan dynamoksi. Dynamo ylläpitää itse itseään.lähde? Taivaankappaleen pyöriminen järjestää magneettikentän suurelta osin kaksinapaiseksi, dipoliksi. Eri taivaankappaleiden dynamot ovat hieman erilaisia. Magneettikenttä voi syntyä sulassa metallissa, metallisessa vedyssä, varautuneissa molekyylioneissa tai ionisoituneessa sähköisessä kaasussa syntyy magneettikenttä kaasun virratessa pyörimisestä johtuvan coriolisvoiman takia.selvennä Jotta magneettikenttä voitaisiin selittää dynamoteorialla, pitäisi selittää myös virtauksia synnyttävät lämmönlähteet ja niiden jakatuminen taivaankappaleen kolmiulotteisessa rakenteessa. Täydellistä selitystä ei vielä ole, ja kaikkiin selityksiin liittyy monimutkaista matematiikkaa. Vuonna 2005 monia keskeisiä osia kyettiin mallintamaan supertietokoneella, ja ensimmäistä kertaa tulokset vastasivat havaintoja
Vilho Pekkala

Vilho Ferdinand Pekkala (3. huhtikuuta 1898 Kotka – 20. lokakuuta 1974 Kotka) oli suomalainen kilpapainija ja olympiamitalisti. Seuratasolla hän edusti Helsingin Kisa-Veikkoja, Talikkalan Tovereita ja Hallan Visaa. Pekkala joutui vuonna 1929 elinikäiseen kansainväliseen kilpailukieltoon. Suomen olympiajoukkueen palatessa Amsterdamin olympialaisista 1928 S/S Oihonna -laivalla päihtynyt Pekkala oli aiheuttanyt häiriötä laivalla ja uhkaillut muun muassa laivan kapteenia niin että hänet jouduttiin sulkemaan lopulta hyttiinsä. Myös olympiavoittaja Ville Ritola oli jouduttu sulkemaan hyttiinsä päihtymyksen ja tappeluun osallistumisen vuoksi mutta hän selvisi ilman kilpailukieltoa. Ritola poistui kuitenkin Suomesta ensimmäisellä laivalla Yhdysvaltoihin. Pekkalan kotimainen kilpailukielto päättyi 1930 ja hän osallistui vielä vapaapainin SM-kilpailuihin 1931 sijoittuen kolmanneksi mutta ulkomaille hän ei enää päässyt kilpailemaan.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1958

Vuoden 1958 hiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Lahdessa Suomessa 1.–9. maaliskuuta 1958. Lahti sai kilpailut järjestettäväkseen jo kolmannen kerran historiansa aikana, ja tämä oli ensimmäinen kerta, kun naisille oli kilpailuja Lahden MM-hiihdoissa. Isäntämaa saavutti kisoissa kymmenen mitalia, joista neljä oli kultaa. Saksa osallistui kisoihin ensimmäistä kertaa vuoden 1939 jälkeen Itä-Saksan ja Länsi-Saksan joukkueina. Osanottajia oli 18 maasta, lehtimiehiä kerääntyi satamäärin ja pääsylippuja myytiin yli 200 000 kappaletta. Lahti valittiin kisojen järjestäjäksi 5. kesäkuuta 1955 Montreux’ssä kansainvälisen hiihtoliiton kongressissa. Kisoissa oli ns. Keskusjärjestelytoimikunta, jota johti kenraalimajuri Ali Koskimaa ja pääsihteerinä Suomen olympiakomitean pääsihteeri Arnold Rosenquist. Paikallisen lahtelaisen kisojen järjestelytoimikunnan puheenjohtajana toimi entinen Suomen Hiihtoliiton puheenjohtaja Yrjö Kaloniemi
Schengenin sopimus

Jäsenehdokkaat Muut sopimukset Hylätyt sopimukset Euroopan komissio Euroopan unionin neuvosto Kokoonpanot Euroopan parlamentti Neuvoa-antavat Sisäiset Schengenin sopimus säätelee ihmisten liikkuvuutta rajojen yli sopijamaiden välillä. Sopimukseen kuuluu 29 eurooppalaista maata: Norja, Islanti, Sveitsi, Liechtenstein ja kaikki Euroopan unionin maat Kyprosta ja Irlantia lukuun ottamatta. Sopimusta soveltavat valtiot muodostavat niin sanotun Schengen-alueen, jolla on yhteinen rajavalvonta ja jonka sisällä ihmisten liikkuminen tapahtuu ilman järjestelmällisiä tarkastuksia. Näiden valtioiden myöntämät viisumit ovat voimassa koko Schengen-alueella. Amsterdamin sopimuksen lisäpöytäkirjan myötä Schengenin sopimuksesta on tullut osa Euroopan unionin sopimuskokonaisuutta.lähde? Vaikka matkustusasiakirjoja ei tarkistetakaan rajoilla, Schengen-alueella matkustavien on pidettävä mukanaan ne matkustusasiakirjat, joita kukin Schengen-maa vaatii, ja tarvittaessa matkustajan on kyettävä todistamaan henkilöllisyytensä ja kansalaisuutensa viranomaisille. Lisäksi esimerkiksi lentoliikenteen turvallisuusmääräykset edellyttävät, että lentoyhtiöiden tulee tarkastaa matkustajien henkilöllisyys.lähde? Valtiot voivat palauttaa rajatarkastukset tilapäisesti, jos yleinen järjestys tai kansallinen turvallisuus sitä edellyttävät. Näin teki esimerkiksi Suomi kesällä 2005 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailujen aikana.lähde? Rajamuodollisuuksien sijaan viranomaisvalvonnan tukena on tietojärjestelmä (SIS), johon tallennetaan tietoja varastetuista tavaroista, etsintäkuulutetuista henkilöistä ja kadonneista henkilötodistuksista. Tietojärjestelmää käyttävät sopijamaiden poliisit, rajavartijat, pakolaisviranomaiset ja tulliviranomaiset. Lisäksi Irlannilla ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla on pääsy järjestelmään
Aleksanteri I (Epeiros)

Aleksanteri I (noin 362 eaa. – 331/330 eaa.) oli Epeiroksen kuningas vuodesta 343 eaa./342 eaa. kuolemaansa asti. Hän oli Aleksanteri Suuren eno. Aleksanterin isä oli Epeiroksen kuningas Neoptolemos ja hänen siskonsa oli Olympias, joka meni naimisiin Makedonian kuninkaan Filippos II:n kanssa. Vuonna 336 eaa. Aleksanteri meni naimisiin Filippoksen ja Olympiaan tyttären, oman siskontyttärensä Kleopatran kanssa. Samalla kun Aleksanteri Suuri aloitti Persian valtakunnan valloituksen, sai Aleksanteri avunpyynnön Italiasta eräältä kreikkalaiselta kolonialta, joka taisteli italialaisia heimoja vastaan. Aluksi Aleksanterin sotaretki sujui hyvin, mutta pian kreikkalaiset alkoivat epäillä, että hän aikoi liittää valloituksensa omaan valtakuntaansa. Vuonna 330 eaa
Trasimenusjärven taistelu

24. kesäkuuta 217 eaa. Trasimenusjärvi, Italia Karthagon voitto Rooman tasavalta Karthago Gaius Flaminius † Hannibal n. 25 000 sotilasta n. 40 000 sotilasta n. 15 000 1500 Trasimenusjärven taistelu oli toisessa puunilaissodassa kesäkuussa 217 eaa. käyty taistelu, jossa Karthagon joukot Hannibalin johtamina kukistivat väijytykseen joutuneen konsuli Gaius Flaminiuksen johtaman roomalaisen armeijan. Flaminius ja 15 000 roomalaista sotilasta menettivät taistelussa henkensä. Ne roomalaiset, jotka eivät kaatuneet, otettiin vangiksi. Flaminius oli seurannut vihollista liian lähelle yrittäessään vetää sitä taisteluun ennen toisen konsulin johtamien apujoukkojen saapumista ja laiminlyönyt kunnollisen tiedustelun. Tappiosta seurasi paniikki Roomassa ja Fabius Maximuksen nimittäminen diktaattoriksi. Sotilaallisesti Hannibalin johtamat joukot olivat kokeneempia ja kurinalaisempia kuin Flaminiuksen
Jaakko Pöyry

Jaakko Veikko Emanuel Pöyry (6. elokuuta 1924 Sodankylä – 8. syyskuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen tekniikan kunniatohtori, suomalaisen metsäalan osaamisen vaikuttaja sekä Pöyry Oyj:n perustaja. Pöyryn isä toimi pappina ja kuoli pojan ollessa 11-vuotias. Pöyry kirjoitti ylioppilaaksi Ilmajoen yhteiskoulusta vuonna 1942 ja ilmoittautui pian tämän jälkeen vapaaehtoisena rintamalle, jossa haavoittui vakavasti Talin–Ihantalan taistelussa kesällä 1944. Samana vuonna hän myös suoritti reserviupseerikurssin Niinisalossa. Pöyry valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1948. Hänen ensimmäinen työpaikkansa oli Wärtsilä, jossa hän eteni 25-vuotiaana paperikoneosaston johtajaksi. Yhdessä Jaakko Murron kanssa hän perusti Insinööritoimisto Murto & Pöyryn, joka suunnitteli Metsäliiton Äänekosken sellutehtaan. Vuonna 1958 Pöyry perusti nimeään kantaneen yrityksen ja toimi tämän johdossa aina vuoteen 1990 asti. Tämänkin jälkeen hän toimi vielä yhtiön hallituksessa ja muissa luottamustehtävissä. Hän oli tosin jo aikaisemmin myynyt puolet yhtiöstään Henrik Ehrnroothille
Lars Jansson

Lars ”Lasse” Fredrik Jansson (8. lokakuuta 1926 Helsinki – 31. heinäkuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen sarjakuvataiteilija ja kirjailija. Hänet muistetaan parhaiten maailmanlaajuiseen suosioon kohonneen Muumipeikko-sarjakuvan toisena tekijänä sisarensa Tove Janssonin ohella. Tove siirsi ensin sarjan käsikirjoittamisen ja lopulta myös piirtämisen veljelleen Larsille, joka teki sitä yksin vuosina 1959–1975. Lars Jansson kirjoitti myös jännityskirjoja ja auttoi Tovea muumien julkisuuskuvasta huolehtimisessa. Lars Jansson oli nuorin kuvanveistäjä Viktor Janssonin ja graafikko Signe Hammarsten-Janssonin kolmesta lapsesta. Muiden Janssonin sisarusten tavoin Lars lähti jo nuorena taiteilijan uralle. Hän julkaisi 15-vuotiaana ensimmäisen kirjansa, nuortenromaanin Skatten på Tortuga (1941), ja vuosina 1941–1952 ilmestyi kaikkiaan seitsemän hänen kirjoittamaansa kaunokirjallista teosta. Hän hallitsi englannin kielen erinomaisesti, ja hyödynsi taitoaan kääntämällä ruotsiksi brittiläisiä salapoliisiromaaneja sekä kirjoittamalla englanninkielisen liikekirjeenvaihdon oppikirjan. Taitonsa Jansson oli hankkinut lukemalla nuoresta lähtien englanninkielistä kirjallisuutta. Vuosina 1952–1956 Jansson oli mukana Aerofoto-yhtiössä, jonka hän oli perustanut valokuvaajaveljensä Per Olov Janssonin ja lentäjä Börje Hielmin kanssa
Vesimies (sarjakuvahahmo)

Vesimies (engl. Aquaman) oikealta nimeltään Arthur Curry on DC Comicsin sarjakuvahahmo. Mort Weisingerin ja Paul Norrisin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1941 More Fun Comics -sarjakuvalehden numerossa 73. Vesimies on DC:n versio vedenalaisesta supersankarista, ja sarjakuvamarkkinoilla hänen pahimmaksi "kilpailijaksi" voisi luokitella Marvel Comicsin hahmon Namorin, joka luotiin jo 1939. Nykyään Vesimies on näistä kahdesta kuuluisampi. Vesimies ja Namor ovat taistelleet toisiaan vastaan muun muassa Suomessakin ilmestyneessä DC vs. Marvel -lehdessä; taistelun voitti Vesimies, mutta toisaalta lopputulos määräytyi lukijaäänestyksen myötä. Hän on Oikeuden Puolustajien perustajajäseniä. Vesimiehellä on Yhdysvalloissa oma nimikkolehtensä ja hän on esiintynyt useissa piirretyissä, kuten Superystävissä (Super Friends) ja JLA -animaatiossa (Justice League 2001-2004). Vuonna 1967 hän seikkaili animaatiosarjassa The Superman/Aquaman Hour of Adventure. Hahmo on esiintynyt myös muutaman kerran Smallville-sarjassa. Vesimiestä pidetään yleisesti hieman koomisena sankarina
Anastasio Somoza García

Anastasio "Tacho" Somoza García (1. helmikuuta 1896 – 29. syyskuuta 1956) oli Nicaraguan presidentti ja diktaattori vuosina 1937–1947 ja 1950–1956. Anastasio Somoza Garcían isä oli varakas kahviplantaasin omistaja. Somoza García opiskeli Yhdysvalloissa, palasi kotimaahan ja epäonnistui liikemiehen uralla. Hän nousi valtaan armeijan tuella syrjäyttäen enonsa 1937. Hän keskitti valtaa ja varallisuutta perheelleen ja ystävilleen, ja hänen jälkeensä maata hallitsivat hänen kaksi poikaansa Luis Somoza Debayle ja Anastasio Somoza Debayle. Runoilija Rigoberto López Pérez murhasi Somoza Garcían 21. syyskuuuta vuonna 1956 Leonissa. Somoza kuoli muutama päivän jälkeen sairaalassa Panaman kanavavyöhykkellä.