nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Abloy

Abloy Oy (aikaisemmin Ab Låsfabriken-Lukkotehdas Oy, Ab Lukko Oy) on suomalainen lukkovalmistaja, joka on kuulunut vuodesta 1994 lähtien ruotsalaisen Assa Abloy -konsernin omistukseen. Yhtiö on listattu Tukholman pörssissä. Koko lukituskonsernin henkilöstömäärä oli vuonna 2016 noin 47 000. Vuonna 2018 Abloy oli Suomen arvostetuin brändi Markkinointi & Mainonta -lehden ja Taloustutkimuksen vuosittaisessa Brändien arvostus -tutkimuksessa. ABLOY-lukko käyttää haittoina pyöriviä kiekkoja ja onkin ensimmäisiä kiekkohaittaisia lukkoja. Se, että niiden lukkiutumiseen ei tarvita jousia, tekee lukosta varmatoimisen ja vähemmän alttiin jumiutumiselle. Tiirikointia vaikeuttavat levyissä olevat useat valelovet, jolloin tiirikoija ei tiedä, mikä lovista on oikea. Lukko aukeaa, kun kaikki kolot muodostavat uran, johon lukitustanko painuu. Vanhimmanmallisten ABLOY-lukkojen avaamisen on kuitenkin olemassa rikollispiireissä nimellä "vempele" tunnettu väline. Osa lukkojen suojauksesta johtuu patenteista. Lukoista, joissa patentit ovat edelleen voimassa, saa avainkopioita luvallisesti teetettyä vain Abloyn Joensuun tehtaalla. Vanhimpien Abloy-lukkojen, kuten ura-avaimien, patentit ovat umpeutuneet: kaksoisura-avainten vuonna 1996, ja Exec-avaimen eli niin sanotun "mustapään" kopiosuojauspatentti maaliskuussa 2013
Wrightin veljekset

Wrightin veljekset Wilbur (16. huhtikuuta 1867 Millville, Indiana – 30. toukokuuta 1912 Dayton, Ohio) ja Orville (19. elokuuta 1871 Dayton, Ohio – 30. tammikuuta 1948 Dayton, Ohio) olivat yhdysvaltalaisia ilmailun pioneereja. Heitä pidetään ilmailun perustajina, koska he tekivät vuonna 1903 historian ensimmäisen miehitetyn ja ohjatun motorisoidun lennon suunnittelemallaan ja rakentamallaan lentokoneella. Wilbur ja Orville Wright kasvoivat Yhdysvaltain keskilännessä kahden veljensä sekä siskonsa Katharinen kanssa. Isä Milton Wright oli Evangelical United Brethren Church in Christ -kirkon pastori, joka omisti laajan kokoelman tieteeseen ja mekaniikkaan liittyviä kirjoja. Äiti Susan Catherine Koerner oli käynyt collegen ja keksinyt joukon kotitalousvälineitä. Wilbur ja Orville alkoivat valmistaa ja myydä leluja ja myöhemmin työkaluja, kuten sorveja ja painokoneita, jolla he painoivat vuosien 1889–1894 aikana pientä paikallislehteään. Koulunsa he kävivät Iowassa, Indianassa ja Ohiossa. Wilbur ja Orville olivat sisaruksista ainoat, jotka eivät käyneet collegea
Tähtijärjestelmä

Nimeäminen · LuokitteluKehitys · HR-kaavio · NukleosynteesiTähtijärjestelmä · EksoplaneettaLuettelot tähdistä Synty · Prototähti · Esipääsarja · PääsarjaHorisontaalihaara · AsymptoottihaaraEsiplanetaarinen sumu · Planetaarinen sumuWolfin–Rayetin tähti · ValesupernovaSupernova · Hypernova Alikääpiö · Kääpiö (Punainen · Keltainen · Sininen)Alijättiläinen · Jättiläinen (Punainen · Sininen)Kirkas jättiläinen · Ylijättiläinen (Punainen · Sininen)Hyperjättiläinen O · B · A · F · G · K · MBariumtähti · Hiilitähti · Teknetiumtähti Valkoinen kääpiö · Musta kääpiö · HeliumplaneettaNeutronitähti (Pulsari · Magnetar) · Musta aukko Alfareaktio · Kolmialfareaktio · HeliumleimahdusHiilisykli · Hiilen fuusio · Neutronisieppaus · Nova Ikä · Magnitudi · Metallisuus · Luminositeetti Ruskea kääpiö · Ruskea alikääpiö · PlaneettaTähtijoukko (Avoin · Pallomainen) · TähdistöAuringon ominaisuudet Tähtijärjestelmä on useamman tähden muodostama kaksoistähti, kolmoistähti, nelostähti ja niin edelleen. Tähtijärjestelmissä komponentit kiertävät toisiaan painovoiman sitomina. Järjestelmän tähdet ovat aina lähellä toisiaan, eri tähtijärjestelmät kaukana toisistaan. Termiä tähtijärjestelmä käytetään joskus myös tarkoitettaessa galaksia tai tähtijoukkoa. Myös yhtä tähteä yhdessä sitä kiertävän planeettajärjestelmän kanssa voidaan kutsua tähtijärjestelmäksi.
Suomen ilmavoimat

Suomen ilmavoimat (ruots. Finlands flygvapen) on yksi Suomen puolustusvoimien kolmesta puolustushaarasta. Muut kaksi ovat maavoimat ja merivoimat. Nimi ilmavoimat tuli käyttöön 1. elokuuta 1940 välirauhan aikana. Sitä ennen ilmavoimia oli kutsuttu ilmapuolustusjoukoiksi. Ilmavoimiin kuuluivat ilmavoimien esikunta, lentojoukot, ilmatorjuntajoukot, joiden osana toimi ilmavalvonta, Suomen tapauksessa ilmavalvonta-alueet sekä ilmavoimien asevarikko. Suomen sisällissodan aikana hallituksen eli Suomen tasavallan joukkojen, valkoisten lentojoukkoja perustettaessa oli sekä lentokoneiden että lentohenkilöstön saamiseksi turvauduttava ulkomaiseen apuun. Puolueettoman Ruotsin viralliset tahot suhtautuivat torjuvasti avunpyyntöihin, mutta yksityiset Ruotsin kansalaiset halusivat auttaa Suomen hallituksen joukkoja. Se osti 20. helmikuuta 1918 Ruotsista N.A
Kieliopillinen luku

Kieliopillinen luku (tai lyhyesti luku; latinaksi numerus) on kieliopillinen kategoria, joka ilmaisee asioiden määrää. Useimmissa kielissä on yksikkö (singulaari) ja monikko (pluraali). Monissa kielissä on kuitenkin myös ns. monikollisia sanoja (plurale tantum), joita käytetään vain monikossa. Jotkut kielet kuten kiina eivät merkitse monikollisuutta, vaan se on pääteltävä asiayhteydestä. Joissain kielissä on lisäksi kaksikko (duaali) tai jopa kolmikko (triaali), jotka ilmaisevat täsmällistä määrää asioita tai esineitä. Kielissä on persoonapronominit ovat usein sekä yksikössä että monikossa. Jos kielessä yleensä on muita numeruksia, niin ne ilmenevät ainakin persoonapronomineissa. Esimerkiksi saamen kielessä on kaksikkopronominit, jotka tarkoittavat täsmälleen kahta henkilöä (esimerkiksi pohjoissaameksi moai 'me kaksi'), mutta substantiiveilla ei ole kaksikkomuotoja. Myös verbeillä voi olla persoonamuotoja, jotka ilmaisevat luvun.
John Maynard Keynes

John Maynard Keynes ([keɪnz], 5. kesäkuuta 1883 Cambridge, Yhdistynyt kuningaskunta – 21. huhtikuuta 1946 Tilton, East Sussex, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) oli englantilainen talousoppinut, jonka radikaaleilla ideoilla oli merkittäviä vaikutuksia moderniin talous- ja poliittiseen ajatteluun. Keynesin muotoilema talouspolitiikka tunnetaan keynesiläisyytenä. Keynesin merkkiteos oli 1936 julkaistu Työllisyys, korko ja raha. Joitakin hänen ideoitaan yhdistettiin uusklassiseen taloustieteeseen, jolloin syntyi hänen nimeään kantava keynesiläinen taloustiede. John Maynard Keynesin vanhemmat olivat John Neville Keynes, talousoppinut Cambridgen yliopistossa sekä Florence Ada Keynes (o.s. Brown), kirjailija ja sosiaalisten uudistusten kannattaja, joka toimi myös Cambridgen pormestarina. Keynesilla oli nuorena homoseksuaalisia suhteita, mutta hän rakastui myöhemmin tanssija Lydia Lopokovaan ja meni tämän kanssa naimisiin.lähde? Keynes opiskeli Britannian eliittikouluissa, kuten Eton Collegessa ja Cambridgen yliopiston King’s Collegessa. Hän valmistui Cambridgen yliopistosta matematiikan alalta, ja melko pian hänen mielenkiintonsa kohdistui taloustieteeseen
Tasavalta

Tasavalta on valtiomuoto, jolla yleensä tarkoitetaan valtiota, joka ei ole monarkia. Usein tasavallan valtionpäänä toimii määräajaksi tehtävään valittu henkilö tai toimielin. Lisäksi tasavallassa yleensä ainakin osa kansalaisista voi osallistua poliittiseen päätöksentekoon. Tasavallalle ei kuitenkaan ole olemassa täysin yksiselitteistä ja yleisesti hyväksyttyä määritelmää. Tasavallan määritelmä on myös vaihdellut eri aikoina. Tasavallan käsite esiintyy jo antiikin historian yhteydessä, esimerkiksi puhuttaessa Rooman tasavallasta. Antiikin aikana käytetty tasavallan käsite kuitenkin erosi monella tapaa nykyisestä tasavallan käsitteestä, ja tasavallalla saatettiin tuolloin tarkoittaa mitä tahansa laillisesti hallittua poliittista yhteisöä. Keskiajalla muodostui useita kauppiaseliitin hallitsemia oligarkkisia tasavaltoja ja reformaation jälkeen eräät monarkkeja vastaan nousseet kapinalliset perustivat tasavalloiksi kutsuttuja poliittisia yhteisöjä. Nykyisen kaltainen ajatus tasavallasta monarkialle vastakkaisena hallitusmuotona kuitenkin yleistyi vasta Ranskan suuren vallankumouksen ja Yhdysvaltain itsenäistymisen jälkeen. Tasavaltojen poliittisten järjestelmien välillä on suuria eroja. Yleensä tasavallan päämiestä kutsutaan nykyään presidentiksi. Presidentillä saattaa olla laajat valtaoikeudet, ja hän saattaa toimia myös maansa hallituksen johtajana
Monarkia

Monarkia (m.kreik. μοναρχία, monarkhia, yksinvaltius, kirjaimellisesti ’yksi alku’) on valtiomuoto, jossa valtion johto ja korkein valta kuuluu yhdelle henkilölle, monarkille, jonka asema on elinikäinen. Monarkian tyypillisin ero tasavaltaan on se, että monarkiassa valtionpäämiehen (monarkin) asema on elinikäinen, ellei hän luovu siitä vapaaehtoisesti, mutta tasavallassa valtionpäämies (useimmiten presidentti) valitaan määräajaksi. Useimmat monarkiat eroavat useimmista tasavalloista siinäkin, että valta on perinnöllistä. Joskus rajanveto monarkian ja tasavallan välillä voi olla vaikeaa, sillä on myös mahdollista, että tasavallaksi laskettavan valtion valtionpäämiehen asema on jostakin syystä elinikäinen (esimerkiksi Libyan johtaja Muammar Gaddafi vuosina 1969–2011). On mahdollista, että sama henkilö on useamman kuin yhden valtion monarkki, jolloin puhutaan personaaliunionista. Nykyisin tällainen on ainakin Yhdistyneen kuningaskunnan kuningas Charles III, joka on sekä Yhdistyneen kuningaskunnan että muiden Kansainyhteisön sisäpiiriin kuuluvien monarkioiden (Commonwealth realm) kuningas. Varhaiskeskiajalla useissa eurooppalaisissa kuningaskunnissa kuningas valittiin vaaleilla ja äänioikeutettuja olivat lähinnä mahtavimpien sukujen edustajat, joiden joukosta kuningas yleensä valittiin. Kuninkaiden asema muuttui myöhäiskeskiajalla ja uuden ajan alussa perinnölliseksi ja kruununperimysjärjestys määräsi tarkoin kuninkuuden perinnöllisyydestä. Eri maissa kuningassuvut muodostivat dynastioita, jotka saattoivat olla vallassa satoja vuosia. Eri maiden hallitsijoiden välisiä siteitä ja maiden yhteistyötä vahvistettiin kuninkaallisilla avioliitoilla
Fundamentalismi

Fundamentalismi on konservatiivinen uskonnon muoto, jolle on ominaista tiukka nojautuminen pyhiin kirjoituksiin. Alkuperältään fundamentalismi on 1900-luvun alussa syntynyt pohjoisamerikkalainen kristillinen protestanttinen liike, joka korostaa Raamatun sanatarkkaa erehtymättömyyttä. 1900-luvun loppupuolelta alkaen fundamentalismin käsitteellä on viitattu myös muihin uskontoihin kuin kristinuskoon pohjaaviin liikkeisiin, kuten islamilaisiin, juutalaisiin, hindulaisiin ja buddhalaisiin. Fundamentalismin käsite vakiintui julkiseen puheeseen 1970-luvulla. Tuolloin käsitteellä viitattiin erityisesti väkivaltaiseen islamilaiseen terrorismiin mutta myös kristillistaustaisiin uusiin uskonnolisiin liikkeisiin ja lahkoihin. Ajan myötä käsitettä on käytetty myös sekulaareissa yhteyksissä. Käsitettä on pidetty asenteellisena ja todellisuutta yksinkertaistavana. Kritiikin mukaan käsitteellä on haluttu leimata uskonnollisia ryhmiä ja kokonaisia uskontoja. Toisaalta on korostettu, että termiä voidaan käyttää mielekkäästi vain sen alkuperäisessä kontekstissa eli viitattessa tietynlaiseen protestanttiseen suuntaukseen Yhdysvalloissa. Alun perin fundamentalismi oli luonteeltaan neutraali termi, jolla fundamenttien puolustajat itseään kutsuivat. Yleisemmällä tasolla fundamentalistinen raamatuntulkinta tarkoittaa Raamatun erehtymättömänä pitämistä. Fundamentalismi perustuu sille lähtökohdalle, että jokin ajatusten lähde, usein kirja, on erehtymätön ja täydellinen
Tintin seikkailut

Tintin seikkailut (ransk. Tintin [tɛ̃tɛ̃]), lyhyemmin pelkkä Tintti, on belgialaisen sarjakuvataiteilija Hergén luoma sarjakuva. Tintti on yksi 1900-luvun tunnetuimmista ja luetuimmista eurooppalaisista sarjakuvista: sitä on myyty yli 200 miljoonaa kappaletta ja käännetty yli 50 kielelle. Päähenkilö Tintti on nuori lehtimies ja matkailija, jonka rinnalla kulkevat uskollinen koira Milou, kapteeni Haddock, professori Tuhatkauno ja monet muut hahmot. Hergéä on kehuttu selkeästä mutta silti ilmeikkäästä piirrostyylistään, mukaansatempaavista tarinoista ja myöhempien kirjojen tarkasta taustatutkimuksesta. Sarja sisältää monia eri lajityyppejä, kuten meriseikkailua (Yksisarvisen salaisuus ja Rakham Punaisen aarre) ja tieteisfantasiaa (Päämääränä kuu ja Tintti kuun kamaralla). Kaikille Tintti-kirjoille, poliittisiin tarkoituksiin tehtyä ensimmäistä Tinttiä Neuvostojen maassa lukuun ottamatta, on ominaista tilannekomiikan runsaus, jonka rinnalle myöhemmissä kirjoissa tulee myös hienostuneempaa satiiria. Ensimmäisissä Tinteissä seikkailun juoni on hyvin yksinkertainen, ja Tintti lähinnä törmäilee paikasta toiseen vieraalla maaperällä. Myöhemmissä Tinteissä kertomusten juonet ovat monimutkaisempia ja niissä on tehty seikkailun ympäristöä koskevaa taustatyötä realistisuuden lisäämiseksi. Mielenkiintoinen kokeilu on sarjan osa Castafioren korut, jossa tapahtumapaikkana toimii jatkuvasti kapteeni Haddockin kotikartano ja joka ei ole muiden Tintti-kirjojen tapaan seikkailukertomus. Tintti on Tintin seikkailujen päähenkilö. Hän teki ensiesiintymisensä belgialaisessa sanomalehdessä 10
Versailles’n rauha

Versailles’n rauha (ransk. Traité de Versailles, engl. Treaty of Versailles) solmittiin ympärysvaltojen ja Saksan välillä ensimmäisen maailmansodan jälkeen 28. kesäkuuta 1919, ja siinä Saksa tuomittiin yksin sotasyylliseksi ja maksamaan huomattavat sotakorvaukset. Sopimus koostui 440 artiklasta viidessätoista osassa. Ensimmäinen maailmansota päättyi Saksan antautumista merkinneeseen Compiègnen aselepoon marraskuussa 1918. Sen jälkeen alkoivat neuvottelut rauhanehdoista. Versailles’n rauhan ehdoista neuvoteltiin kuusikuukautisessa Pariisin rauhankonferenssissa vuonna 1919. Samassa rauhankonferenssissa neuvoteltiin erilliset rauhansopimukset eli niin sanotut Pariisin esikaupunkirauhat myös Itävallan, Bulgarian, Unkarin ja Osmanien valtakunnan kanssa. Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilson esitti jo 8. tammikuuta 1918 neljäntoista kohdan ohjelman, jossa sotaan johtaneita syitä pyrittiin ratkaisemaan, eikä ohjelmassa ollut erityisiä rangaistuksia Saksalle. Rauhaa solmittaessa alkuvuonna 1919 Ranska ja Britannia kuitenkin vaativat kovia rauhanehtoja Saksalle, ja lopullinen Versailles’n rauha 1919 oli Ranskan ja Britannian vaatimusten mukainen
Induktanssi

Induktanssi (itseinduktanssi, tunnus L) kuvaa kelan, käämin tai muun yleisen johdinsilmukan kykyä vastustaa sen läpi kulkevan sähkövirran muutosta. Induktanssin SI-järjestelmän mukainen yksikkö on henry (tunnus H). Myös suora johdin, jonka läpi kulkee sähkövirta, muodostaa ympärilleen magneettikentän. Siten kaikilla johtimilla on ainakin jonkin verran induktanssia. Sähkövirran muutos indusoi esimerkiksi kelaan sähkömotorisen voiman (smv), jonka suuruus saadaan Faradayn induktiolaista. Lenzin lain mukaan tämä indusoitunut smv pyrkii vastustamaan virran muutoksia.  Induktanssi lasketaan silmukkaan indusoituneen sähkömotorisen voiman 𝐸 tai jännitteen −𝐸𝑖𝑛𝑑 ja sähkövirran muutosnopeuden dI/dt suhteena: Mikäli käämin induktanssi on suuri, pienikin virranmuutos, käytännössä korkeampi taajuus, aiheuttaa suuren sähkömotorisen voiman, joka vastustaa virran muutosta, eli mitä suurempi induktanssi sitä matalampia taajuuksia vaimenee.(Huomaa että smv on käämissä piiriin indusoituvan jännitteen vastaluku).selvennä Piirin induktanssia voidaan siis käyttää vaimentamaan äkillisiä sähkövirran muutoksia. Induktanssi voidaan yhtäpitävästi laskea myös kierrosmäärän N ja magneettivuon Φ tulon ja kelassa kulkevan virran suhteena, Toisinaan laskuissa käytetään suuretta käämivuo (engl. flux linkage, winding flux tai flux across the winding), Induktanssi L voidaan tällöin määritellä käämivuoksi virtayksikköä kohti. Ferriittirenkaalle käämityn kelan induktanssi voidaan laskea seuraavasta kaavasta: missä Kelasydämelle käämityn kelan induktanssin määrittäminen perustuu usein myös AL-lukuun
Niccolò Machiavelli

Niccolò di Bernardo dei Machiavelli (3. toukokuuta 1469 Firenze – 21. kesäkuuta 1527 Firenze) oli firenzeläinen renessanssiajan filosofi ja valtiomies. Hänet muistetaan parhaiten teoksestaan Ruhtinas, jossa hän esittelee hallitsijan ihannemallinsa. Machiavelli syntyi vanhaan ja varakkaaseen sukuun, ja siksi hän sai aikansa parhaan humanistisen koulutuksen, joka koostui triviumista eli logiikasta, retoriikasta ja grammatiikasta sekä quadriviumista eli aritmetiikasta, geometriasta, astronomiasta ja musiikista. Hänen arvellaan opiskelleen Firenzen yliopistossa. Vaikka renessanssin ajan Italia eli kulttuurista hurmosta, se oli samaan aikaan ajautumassa poliittiseen kaaokseen. Apenniinien niemimaa oli jakautunut keskenään vihamielisiin valtioihin, joihin kuuluivat Firenze, Milano, Rooma, Genova, Siena, Napoli ja Venetsia. Firenze, joka oli 1400-luvulta lähtien ollut hallitsevassa asemassa suhteessa naapureihinsa, oli menettämässä asemiaan. Firenzeltä puuttui voimakastahtoinen hallitsija, joka olisi voinut yhdistää kaupungin toisiaan vastaan juonittelevat suvut. Myös kansallisvaltiot Ranska ja Espanja sekä Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta muodostivat vakavan uhan koko hajanaiselle niemimaalle. Machiavellin teoksia on luettava tätä taustaa vasten
Pronssi

Pronssi eli vaski (vanha suomalainen nimi) on metalliseos eli lejeerinki, jonka pääkomponenttina on kupari. Tavallisimmin pronssilla tarkoitetaan kuparin ja tinan seosta, mutta nimitystä käytetään myös muista kuparin metalliseoksista, paitsi kuparin ja sinkin seoksesta, jota nimitetään messingiksi. Kuparipohjaisilla metalliseoksilla on matalampi sulamispiste kuin raudalla, ja kuparin työstö ja metallurgia ovat helpompia hallita kuin rautametalleilla. Kuparin tiheys on noin 10 % suurempi kuin raudan. Korroosio ei vahingoita pronssia samalla tavoin kuin rautaa, varsinkaan meriolosuhteissa. Pronssi myös kestää väsymistä jonkin verran rautaa paremmin. Pronssikaudella seos sisälsi kuparin ohella muita saatavissa olevia metalleja, yleensä tinaa ja sinkkiä, joskus myös lyijyä. Pronssia valmistettiin sulattamalla kuparia sinkkimalmin kanssa. Metallissa oli usein epäpuhtautena arseenia, joka paransi sen mekaanisia ominaisuuksia.  Pronssi oli myös lujempaa kuin alkeellisimmat rautalaadut. Euroopassa siirryttiin kuitenkin rautakauteen merenkulun ja kaupan vaikeuduttua Välimerellä 1200–1100 eaa. Kirkonkelloihin käytettävä pronssi sisältää 20 % tinaa
Ars Magica

Ars Magica (suom. taikuuden taide) on Jonathan Tweetin ja Mark Rein-Hagenin kehittämä roolipeli. Peli sijoittuu niin sanottuun "Myyttiseen Eurooppaan", joka on keskiaikainen Eurooppa, jossa sen aikaiset uskomukset ovat tosia: keijut ja haltijat asuttavat metsiä, maagit käyttävät taikavoimia, hirviöt syövät lapsia jne.. Pelissä pelaajat ovat maageja, jotka hallitsevat voimakkaita loitsuja. Pääpaino on itse taikuuden lisäksi maagien välisessä politiikassa. Maagit muodostavat yhteisön (Order of Hermes), joka jakautuu huoneisiin (houses). Huoneet kilpailevat ja juonivat keskenään, mikä muodostaa monien mielestä pelin suolan. Erityistä Ars Magicassa sen ilmestyessä oli etenkin se, että toisin kuin monet muut ensimmäiset roolipelit, se ei pyrkinyt siihen, että pelaajien hahmot olisivat ominaisuuksiltaan tasavertaisia tai tasapainossa. Pelaajat muodostavat usealla hahmolla ryhmän, johon kuuluu maagien lisäksi palvelijoita, sotureita ja muita maageihin verrattuna heikkoja hahmoja. Järjestelmä mahdollistaa myös kiertävän pelinjohtajuuden. Pelin magiajärjestelmää kuvataan edelleen yhdeksi roolipelien parhaista
Kravun kääntöpiiri

Kravun kääntöpiiri on leveyspiiri noin 23,4 astetta pohjoista leveyttä eli sijaitsee maan akselin kaltevuuskulman etäisyydellä päiväntasaajasta. Se on pohjoisin kohta, jonne Aurinko voi paistaa kohtisuoraan ylhäältä eli zeniitistä. Tämä tapahtuu kerran vuodessa, pohjoisen pallonpuoliskon kesäpäivänseisauksen aikaan kesäkuussa. Kravun kääntöpiirin eteläinen vastine on Kauriin kääntöpiiri. Nimi Kravun kääntöpiiri johtuu siitä, että antiikin aikana Aurinko oli, ollessaan siihen nähden zeniitissä, Maasta katsottuna tähtitaivaalla Kravun tähdistön suunnassa. Kravun kääntöpiiri kulkee seuraavien valtioiden alueen ja merten kautta, lueteltuna päivämäärärajalta alkaen itään päin:
Kauriin kääntöpiiri

Kauriin kääntöpiiri on leveyspiiri 23° 26′ 21,48″ astetta eteläistä leveyttä, eli sijaitsee maan akselin kaltevuuskulman etäisyydellä päiväntasaajasta. Se on eteläisin kohta, jonne Aurinko voi paistaa kohtisuoraan eli zeniitistä. Tämä tapahtuu kerran vuodessa pohjoisen pallonpuoliskon talvipäivänseisauksen aikaan joulukuussa eli silloin, kun eteläisellä pallonpuoliskolla on kesäpäivänseisaus. Kauriin kääntöpiirin pohjoinen vastine on Kravun kääntöpiiri. Nimi Kauriin kääntöpiiri johtuu siitä, että antiikin aikana Auringon ollessa kääntöpiiriin nähden zeniitissä se näkyi Maasta katsottuna tähtitaivaalla Kauriin tähdistön suunnassa. Kauriin kääntöpiiri kulkee seuraavien valtioiden ja merten kautta, lueteltuina päivämäärärajalta alkaen itään päin:
Charles Lindbergh

Charles Augustus Lindbergh II (4. helmikuuta 1902 Detroit, Michigan – 26. elokuuta 1974 Maui, Havaiji) oli yhdysvaltalainen ilmailun alkuaikojen lentäjä, joka on kuuluisa ensimmäisestä välilaskuttomasta Atlantin ylittävästä yksinlennosta. Lindbergh syntyi Detroitissa Michiganissa. Hän kasvoi Little Fallsissa Minnesotassa. Isä Charles August Lindbergh oli lakimies ja myöhemmin Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen, joka oli syntynyt Ruotsissa, mutta tullut jo sylivauvana vanhempiensa mukana Yhdysvaltoihin. C. A. Lindbergh vanhempi vastusti Yhdysvaltain liittymistä ensimmäiseen maailmansotaan. Äiti oli detroitilaissyntyinen kemian opettaja Evangeline Lodge Land Lindbergh. Lindbergh osoitti jo varhain kiinnostusta koneisiin. Vuonna 1922 hän lopetti koneinsinöörin koulutuksen ja aloitti lentäjän ja mekaanikon koulutuksen Nebraska Aircraftissa, osti oman lentokoneen (Curtiss JN4 ”Jennyn”) ja ryhtyi taitolentäjäksi
Musiikkifestivaali

Musiikkifestivaali on yleisötilaisuus, jossa monta yhtyettä tai artistia esittää vuorotellen ohjelmistojaan. Festivaalit kestävät usein monta päivää ja katsojat majoittuvat telttoihin. Ne järjestetään pääsääntöisesti kesäkuukausina. Suurten massatapahtumien haittapuolia ovat liikenneongelmat, hiilidioksidi- ja saastepäästöt, tallautuneet pellot ja metsiköt, pelästyneet eläimet, melu ja muu ympäristön asukkaiden kokema häiriö. Suurimpien tapahtumien kävijät eivät välttämättä ole tulleet paikalle pelkästään musiikin takia, vaan taustana voi olla myös esimerkiksi alkoholin käyttö.
George H. W. Bush

George Herbert Walker Bush (12. kesäkuuta 1924 Milton, Massachusetts – 30. marraskuuta 2018 Houston, Texas) oli yhdysvaltalainen poliitikko ja 41. presidentti. Hänen virkakauttaan olivat vuodet 1989–1993. Aikaisemmin hän toimi Yhdysvaltain YK-suurlähettiläänä (1971–1973), CIA:n johtajana (1976–1977) ja Yhdysvaltain 43. varapresidenttinä Ronald Reaganin aikana 1981–1989. Hänen vanhin poikansa George Walker Bush oli Yhdysvaltain 43. presidentti ja kolmas lapsi Jeb Bush toimi Floridan kuvernöörinä. Sekaannuksen välttämiseksi George H. W. Bushiin viitattiin usein ”vanhempana Bushina”
Rosa Luxemburg

Rosa Luxemburg (puol. Róża Luksemburg; 5. maaliskuuta 1871 Zamość, Venäjän keisarikunta – 15. tammikuuta 1919 Berliini, Saksa) oli puolalais-saksalainen vasemmistopoliitikko, sosialistinen filosofi ja vallankumouksellinen. Hän perusti yhdessä Karl Liebknechtin kanssa marxilaisen ryhmän, joka 1. tammikuuta 1919 tuli tunnetuksi nimellä Saksan kommunistinen puolue (KPD). Rosa Luxemburg syntyi juutalaiseen perheeseen Zamośćissa, lähellä Lublinia nykyisessä Puolassa. Paettuaan uhkaavaa pidätystä Sveitsiin hän opiskeli Zürichin yliopistossa muiden ajan sosialististen vaikuttajien kanssa, joihin kuuluivat muun muassa Anatoli Lunatšarski ja Leo Jogiches. Vuonna 1897 Luxemburg väitteli Zürichissä tohtoriksi tutkimuksellaan Polens industrielle Entwicklung (Puolan teollinen kehitys). Luxemburg perusti yhdessä Leo Jogichesin ja Julian Marchlewskin kanssa vuonna 1893 Sprawa Robotnicza (Työläisen asia) -nimisen lehden vastustamaan puolalaisen sosialistipuolueen PPS:n nationalismia. Hän uskoi, että Puola voisi itsenäistyä ainoastaan, mikäli Saksassa, Itävalta-Unkarissa ja Venäjällä tehdään vallankumous. Luxemburg piti kuitenkin taistelua kapitalismia vastaan itsenäisyyttä tärkeämpänä