nvidia/miracl-vision huggingface dataset:
Rusit

Rusit eli russit olivat viikinkejä, jotka liikkuivat, osittain asuivatkin ja harjoittivat kauppaa muinaisella Venäjällä. He kulkivat jokia myöten ryöstäen ja verottaen paikallista väestöä alavirtaan. Vähitellen viikingit alkoivat asettua paikoilleen ja solmia avioliittoja slaavien kanssa. Sopeutuminen onnistui niin hyvin, että myöhemmin hallitseva viikinkieliitti omaksui myös slaavilaisen kielen itselleen. Arkeologiset löydöt todistavat, että skandinaaveja liikkui Laatokan ympäristössä 700-luvun lopulta lähtien. Varjagit perustivat Aldeigjuborgin eli Laatokanlinnan vuonna 753. Sen synty on ajoitettu vuoteen 753 dendrokronologian avulla. Kaupungissa asui alkuvaiheessa ainakin skandinaaveja ja itämerensuomalaisia, viimeistään 900-luvulla myös slaaveja. Kaupunki sijaitsi Laatokkaan laskevan Olhavanjoen varrella, jota pitkin kauppa-alukset ja soturijoukkiot matkasivat Itämereltä kohti Konstantinopolia tai Volgalle. Laatokanlinnaan asti pääsi suurilla merien ylityksiin sopivilla viikinkilaivoilla ja ylös jokea laivoja pienemmillä jokiveneillä. Nestorin kronikan mukaan alueen slaavilaiset ja suomalais-ugrilaiset heimot lopettivat veron maksun varjageille ja perustivat itsehallinnon. Ajauduttuaan keskinäisiin kahakoihin he kuitenkin päättivät vuonna 862 lähettää valtuuskunnan varjagien eli russien maalle hakemaan itselleen ruhtinasta, joka hallitsisi heitä ja tuomitsisi lakien mukaan
Huovi

Huovi tarkoitti Ruotsin vallan aikana sotilasta tai ratsumiestä, varsinkin haarniskoitua ratsumiestä. Sana on vääntymä vanhasta ruotsin kielen sanasta hofman, hovimies. Myös ylimyksen henkivartijoita kutsuttiin huoveiksi. Vaikka monet huovit olivat suomalaisia, näiden ja suomalaisen maatalousväestön välit olivat usein huonot. Huovit majailivat talonpoikien järjestämissä linnaleireissä, joissa talonpojat kuninkaan määräyksen mukaan ruokkivat huoveja. Talonpojille tämä oli suuri rasitus suurien verojen lisäksi ja talonpoikaistaloissa nähtiin usein nälkää.
Kristianstad

Koordinaatit: 56°1′54″N, 14°9′17″E Kristianstad on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Kristianstadin kunnan keskustaajama. Kristianstad sijaitsee Skånen läänissä ja historiallisessa Skånen maakunnassa. Kaupunkitaajama sijaitsee Araslövssjön- ja Hammarsjön-järvien välissä. Kristianstad oli kaupunkina vuoteen 1971, jolloin Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon. Vuoteen 1997 asti se oli myös Kristianstadin läänin pääkaupunki, mutta tuona vuonna lääni yhdistettiin Malmöhusin läänin kanssa Skånen lääniksi. Vuoden 2010 lopussa Kristianstadin taajamassa oli 35 711 asukasta. Kristianstad on Skånen läänin neljänneksi suurin taajama Malmön, Helsingborgin ja Lundin jälkeen. Vanhan Kristianstadin läänin alueen taajamista se on suurin. Kristianstad on perustettu vuonna 1614 kantamaan Tanskan kuningas Kristian IV:n nimeä. Sanomalehti Kristianstadsbladet ilmestyy kuudesti viikossa.
Kristian IV

Kristian IV (12. huhtikuuta 1577 Frederiksborgin linna Kööpenhamina, Tanskan kuningaskunta – 28. helmikuuta 1648 Rosenborgin linna, Kööpenhamina) oli Tanskan ja Norjan kuningas vuosina 1588–1648. Hänen vanhempansa olivat Fredrik II ja herttuatar Sophia von Mecklenburg-Güstrow (1557–1631). Hänellä oli kuusi sisarusta, joista hän oli kolmanneksi vanhin. Hänen vanhemmasta sisarestaan Anna Tanskalaisesta tuli Englannin kuningas Jaakko VI:n puoliso. Hänet kasvatettiin luterilaiseksi ja hän opiskeli latinaa, ranskaa, italiaa ja saksaa sekä matematiikkaa, navigointia, piirtämistä, sotilaallista komentoa, miekkailua ja tanssia. Kristian nousi valtaistuimelle 11-vuotiaana isänsä kuoltua vuonna 1588, mutta hänen kruunaukseensa vuoteen 1596 saakka hänen maataan hallitsi neljän Rigsrådin (valtaneuvoston) jäsenen sijaishallinto, joka valvoi myös hänen koulutustaan. Kruunauksensa jälkeen 19-vuotiaana Kristianin onnistui rajoittaa Rigsrådin valtaa. Hän piti tärkeimmät virat vapaina ja ympäröi itseään aristokraattisilla nuorilla upseereilla ja saksalaisilla virkamiehillä, jotka olivat pääasiassa Holsteinin herttuakunnasta. Rigsråd vastusti sotaa Ruotsia vastaan, mutta Kristian uhkasi julistaa sodan Schleswig-Holsteinin herttuan ominaisuudessa, mikä pakotti Rigsrådin hyväksymään Kalmarin sodan 1611–1613 ja suunnitelmat Ruotsin jälleen yhdistämiseksi Tanskan kanssa. Vuosina 1611–1613 Kristian IV kävi Kalmarin sotaa Ruotsia vastaan
Jalkapallon Suomen Cup

Suomen Cup (vuosina 1989–1992 Kansallis cup ja 1993–1999 Veikkaajan Suomen Cup) on vuosittainen jalkapallon cupkilpailu, joka on avoin kaikille Suomen Palloliiton alaisiin sarjoihin osallistuville miesten joukkueille. Se järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1955. Suomen Cupin voittajajoukkue saa kiertopalkinnon lisäksi 50 000 euron rahapalkinnon sekä paikan UEFAn Konferenssiliigan karsintoihin. Hallitseva mestari on vuoden 2024 finaalin voittanut Kuopion Palloseura. Naisille järjestettävä vastaava kilpailu on vuonna 1981 perustettu Naisten Suomen Cup. Suomen Cupin esikuva on vuonna 1871 perustettu Englannin FA Cup, joka on maailman vanhin ja tunnetuin jalkapallon cup-kilpailu. Niiden suosio perustuu alempien sarjatasojen joukkueiden mahdollisuuteen päästä haastamaan suurseuroja. Jalkapallocupit ovat useissa maissa arvostettuja kilpailuja, mutta Suomen Cup ei ole saavuttanut vastaavaa merkitystä tai yleisönsuosiota. Yhtenä syynä on pidetty sen ennalta-arvattavuutta. Alkuvuosia lukuun ottamatta cupissa ei juurikaan ole nähty muualla maailmassa usein koettuja yllätyksiä, vaan pääsarjaseurat ovat hallinneet kilpailua. Suomen cupin suosio on ollut nousussa 2020-luvulla, kun kahden ylimmän tason seurojen lohkovaihe poistettiin. Perinteisessä kaikille avoimessa pudotuspelimuotoisessa kilpailussa kuka tahansa voi kohdata kenet tahansa ja uudistusta onkin pidetty onnistuneena
Magnetosfääri

Magnetosfääri (< kreik.), on lähiavaruuden osa, johon taivaankappaleen magneettikenttä ulottaa vaikutuksensa . Magneettikenttä on sähkövirran tai kestomagneetin synnyttämä magneettisen vuorovaikutuksen alue. Esimerkiksi Maan magnetosfääri muodostaa pisaranmuotoinen vaikutusalueen, joka on ionosfäärin yläpuolella, jossa Maan magneettikenttä vaikuttaa muun muassa hiukkasten liikeratoihin. Magneettikenttä suojaa Maata aurinkotuulelta. Maapallon ulkoytimen sähkövirrat saavat aikaan maapallon magneettikentän, joka on lähes samanmuotoinen kuin kaksinapaisen sauvamagneetin. Maan magnetosfääri ei kuitenkaan ole muodoltaan symmetrinen: Auringon puolella magnetosfääri ulottuu Maan pinnalta ylöspäin 10–15 Maan säteen mittaa eli noin 60 000–90 000 km:n päähän maan pinnasta, kun taas vastakkaisella puolella Auringosta aurinkotuuli venyttää magnetosfäärin miljoonien kilometrien pituiseksi "hännäksi".
Vesisäihky

Vesisäihky eli noidantuli tai merituli tarkoittaa kansanperinteenkin tuntemaa, veden alta tulevaa loistetta. Loiste on yleensä planktonin ja muiden itsevalaisevien eli bioluminoivien eliöiden aikaansaama. Yksi tällaisista on tulirakko. Vesisäihkyä ilmenee varsinkin valtamerissä. Tropiikissa ilmiö on yleisimmillään, mutta sitä on myös kylmissä valtamerten osissa. Toisinaan väitetään näkyvän vesisäihkyjä, joita ei ehkä voida selittää itsevalaisevilla eliöillä. Tällaisia ovat esimerkiksi toisinaan lentokoneista näkyvät säännöllisen muotoiset valokiekot, ”meriympyrät” (vertaa viljaympyrät). Joidenkin oletusten mukaan kyseessä ovat sukellusveneisiin kiinnitettyjen valonheittimien valokiilat tai sateenkaarta jollain tavoin vastaavat heijastukset. Joidenkin mukaan taas kyseessä voisivat sittenkin olla biologiset organismit, jotka ovat järjestäytyneet tavalla, jota ei vielä tunneta. ”Meriympyröitä” on myös selitetty vieraan älyllisen lajin aluksiksi. Vesisäihkyä on tavattu Ahvenanmaalla Föglön matalissa lahdissa. Valoa säteilevä panssarisiimaleviin kuuluva levälaji Alexandrium ostenfeldii on melko uusi tulokas Suomen rannikolla
Pauna

Naula (tunnus lb), amerikansuomessa myös pauna (engl. pound), on muun muassa brittiläisessä yksikköjärjestelmässä käytetty massan ja painon (normaalivoiman) mittayksikkö. Se ei kuulu kansainväliseen yksikköjärjestelmään eli SI-järjestelmään. Naula on eri aikoina, eri paikoissa ja eri tarkoituksia varten määritelty vaihtelevasti, mutta nykyään sillä tavallisimmin tarkoitetaan englantilaiseen avoirdupois-naulaan pohjautuvaa kansainvälistä naulaa, joka jakautuu 16 unssiin (oz). Vuonna 1959 Britannia, Australia, Etelä-Afrikka, Kanada, Uusi-Seelanti ja Yhdysvallat vakioivat sen suhteessa kilogrammaan: Jalometallien, kuten kullan ja hopean, mittayksikkönä voidaan yhä käyttää erityistä troy-unssia (ozt), joka on vanhentuneen troy-naulan kahdestoistaosa: Yksikön nimi naula juontuu latinan ilmauksesta lībra pondō ’naulan painoinen’. Saman ilmauksen alkuosasta johtuu naulan tunnus lb. Libra (kirjaimellisesti ’vaaka’) oli vanha roomalainen mittayksikkö, joka vastasi noin 327:ää grammaa. Libran kahdestoistaosaa tarkoittanut uncia puolestaan on irtautunut alkuperäisestä merkityksestään ja muuttunut unssiksi (engl. ounce; tunnus oz tulee vanhasta italialaisesta sanasta onza). Roomalainen libra oli standardoitu koko valtakunnassa, mutta Länsi-Rooman luhistuttua myös painostandardit hävisivät. Keskiajan epävakaissa ja epästandardeissa oloissa jokaisella kaupungilla oli omat mittayksikkönsä. Niinpä naula saattoi joskus jakautua 12 unssin sijasta 15 tai 16 unssiin, ja sen mitta saattoi vaihdella 300 g:sta 550 g:aan
Yrjö Jylhä

Yrjö Olavi Jylhä (vuoteen 1906 Lindeman, 21. heinäkuuta 1903 Tampere – 30. joulukuuta 1956 Turku) oli suomalainen runoilija ja suomentaja. Hänen talvisota-aiheinen runokokoelmansa Kiirastuli kuuluu suomalaisen lyriikan merkittävimpiin klassikoihin. Hänet palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1948. Yrjö Jylhä syntyi yksitoistalapsisen perheen kahdeksantena lapsena. Hänen isänsä oli kauppias Kaarle Juho Jylhä (k. 1928) ja äitinsä Ida Maria (o.s. Kovettu, k. 1917). Tukholman olympialaisten aikaan 9-vuotias Jylhä innostui urheilusta ja harrasti nyrkkeilyä, juoksua, kuulantyöntöä, kiekon- ja keihäänheittoa
Fredrikinkatu

Fredrikinkatu (ruots. Fredriksgatan, stadin slangilla Freda) on katu Helsingin kantakaupungin länsiosassa. Katu alkaa Punavuoresta Tarkk’ampujan-, Pursimiehen- ja Laivurinkadun sekä Laivurinrinteen risteyksestä (Viiskulma) ja johtaa pohjoiseen Kampin keskuksen länsipuolitse Temppeliaukion kirkolle Lutherinkadulle Etu-Töölössä. Viiskulmasta Kampintorille saakka Fredrikinkatu on yksisuuntainen etelästä pohjoiseen; kuitenkin linjojen 1 ja 3 raitiovaunut kulkevat kadun Viiskulman ja Bulevardin välisellä osuudella molempiin suuntiin. 2000-vuosikymmenen lopulle saakka, ennen Kampin raitiotien rakentamista koko katu oli yksisuuntainen lukuun ottamatta pohjoisinta osuutta Arkadiankadulta Lutherinkadulle. Raitiolinja 2 kulkee Fredrikinkatua pitkin myös Urho Kekkosen kadun ja Arkadiankadun välisellä osuudella. Kadun osuus Urho Kekkosen kadulta Eteläiselle Rautatiekadulle on joukkoliikennekatu, jonka varressa on myös muutamien bussilinjojen päätepysäkkejä. 2010-luvulla osuus Dagmarinkatu–Arkadiankatu muutettiin yksisuuntaiseksi pohjoisesta etelään. Katu on saanut nimensä vuonna 1836 todennäköisesti maaherra Fredrik Stjernvallin mukaan, joka oli voimakkaasti kannattanut Helsingin muuttamista Suomen pääkaupungiksi, mahdollisesti kuitenkin myös Johan Fredrik Aminoffin mukaan. Aluksi katu ulottui vain Isolta Roobertinkadulta Eerikinkadulle, mutta myöhemmin kaupunkialueen laajetessa sitä on molemmista päistä jatkettu. Fredrikinkatu on merkittävä kauppakatu, jonka talojen kivijalat ovat täynnä pieniä erikoisliikkeitä varsinkin Ison Roobertinkadun ja Eerikinkadun välillä. Pohjoisempana Fredrikinkadun varressa on myös yksi Kampin keskuksen ja metron sisäänkäynneistä
HDMI

HDMI (High-Definition Multimedia Interface) on kuvan ja monikanavaäänen siirtämiseen suunniteltu digitaalinen näyttölaitteiden liitäntästandardi, joka julkaistiin 2002. Siihen sisältyy liitin, kaapeli sekä määritykset, joiden mukaan dataa siirretään laitteiden välillä. Standardi tukee yleisimpiä kuvatarkkuuksia: 480i, 576i, 720p, 1080i ja 1080p. Tyypin A HDMI-liitin on taaksepäin yhteensopiva näytöissä ja näytönohjaimissa käytetyn DVI-liitännän kanssa. HDMI-liitin syntyi tarpeesta siirtää kuvaa ja ääntä kodin viihde-elektroniikan laitteiden välillä digitaalisena. Tekniikan kehittivät muiden muassa Sony, Philips ja Toshiba. HDMI-liitäntöjä on esimerkiksi televisioissa, DVD-soittimissa, pelikonsoleissa, tietokoneen näytönohjaimissa ja vahvistimissa. HDMI korvaa analogiset VGA-, SCART- ja RCA-liittimet. HDMI-kaapelissa video kulkee pakkaamattomana datana TMDS-signaalitekniikan avulla. HDMI-liittimien tiedonsiirtokapasiteetti on kasvanut uusien standardiversioiden myötä: 1.0-versio (165 MHz, 4,9 Gb/s) pystyi täysteräväpiirtokuvan välittämiseen kun taas 1.3-versio (340 MHz, 10,2 Gb/s) pystyy jo välittämään tarkempaa resoluutiota kuin mitä tällä hetkellä markkinoilla olevat näytöt kykenevät näyttämään
Mercury-Redstone 4

Mercury–Redstone 4 (MR-4) oli Yhdysvaltain toinen avaruuslento. Mercury-avaruusohjelman lento toteutettiin 21. heinäkuuta 1961. Astronautti Virgil Grissom kävi noin 188 kilometrin korkeudella maan pinnasta, jonka aikana hän oli painottomassa tilassa vain 5 minuuttia ja 18 sekuntia. Lennon lopussa Grissomille melkein kävi huonosti, kun räjähtävillä pulteilla varustettu luukku aukesi yhtäkkiä meressä ja Liberty Bell 7 -avaruuskapseli rupesi uppoamaan. Grissomin pukuun vuoti vettä ja hän melkein hukkui. Helikopteri otti astronautin kyytiinsä, mutta kapseli upposi mereen.
Spesismi

Spesismi eli lajisorto tarkoittaa olentojen arvon tai oikeuksien määrittelemistä sen perusteella, mihin lajiin ne kuuluvat. Termin on luonut Richard D. Ryder ja sen teki tunnetuksi Peter Singer kirjassaan Oikeutta eläimille (Animal Liberation, 1975). Sitä käytetään puhuttaessa ennakkoluuloista samaan tapaan kuin termejä rasismi ja seksismi. Taustalla on ajatus, että ihmisyys sinänsä ei ole olion arvon mitta, vaan jokin muu ominaisuus, kuten tietoisuus tai kyky tuntea positiivisia tai negatiivisia tuntemuksia. Termille on myös sukua antroposentrismi eli ihmiskeskeisyys.
Lee De Forest

Lee De Forest (26. elokuuta 1873 – 30. kesäkuuta 1961) oli yhdysvaltalainen keksijä, jonka nimissä on yli 300 patenttia. De Forest keksi Audion- elektroniputken, joka vahvistaa heikkoa sähköistä signaalia. Hän on yksi "sähköisen ajan" isä, sillä hänen keksimänsä Audion edesauttoi elektroniikan kehitystä laajemmin. Lee De Forest syntyi Iowassa. Hänen isänsä oli kongregationalistisen vapaakirkon pappi ja toivoi pojastaan tulevan papin, kuten hän itsekin oli. De Forest opiskeli Mount Hermonin koulussa ja sen jälkeen kirjoittautui vuonna 1893 Sheffieldin tieteelliseen kouluun, joka on osa Yalen yliopistoa. Tiedonhaluisena tutkijana hän kytkeytyi eräänä iltana Yalen sähköverkkoon ja onnistui pimentämään koko yliopistoalueen. Tämä johti hänen erottamiseensa yliopistosta. Kaikesta huolimatta hänen sallittiin saattaa opiskelunsa päätökseen, ja hän valmistui vuonna 1896 alemman korkeakoulututkinnon suorittaneena. Opiskeluaikanaan hän ansaitsi rahaa lukukausimaksuihin keksinnöillään mekaniikassa ja peleissä
Säätytalo

Säätytalo (ruots. Ständerhuset) on rakennus Helsingin Kruununhaassa Snellmaninkadulla, vastapäätä Suomen Pankkia. Se rakennettiin alkujaan Suomen säätyvaltiopäivien istuntopaikaksi. Gustaf Nyströmin suunnittelema rakennus valmistui joulukuussa 1890. Se toimii nykyisin valtion kokous- ja edustustilana. Säätytalo järjestetään nykyisin usein eduskuntavaalien jälkeen Suomen hallitusneuvottelut. Säätytalon takana sijaitsee Säätytalon puisto. Kun Suomen säätyvaltiopäivät alkoivat 1860-luvulta lähtien kokoontua säännöllisesti, syntyi tarve rakentaa niille pääkaupunkiin vakituiset tilat. Aatelissääty rakensi itselleen istuntopaikaksi Ritarihuoneen jo 1862. Kolme aatelitonta säätyä, eli papisto, porvaristo ja talonpoikaisto, saivat odottaa omia tilojaan Säätytalon valmistumiseen saakka. Kukin sääty sai talosta oman istuntosalin. Rakennus vihittiin käyttöön tammikuussa 1891
Rahajärjestelmä

Rahajärjestelmä on maksuvälineitä (rahaa) koskeva säännöstö. Rahajärjestelmä perustuu nykyään valtioiden virallisen maksuvälineen käyttöön, niin sanottuun fiat-rahaan. Keskuspankki hallitsee rahavarantoa. Rahajärjestelmään sisältyy rahan saatavuuden sekä ohjauskoron säätely. Suomen rahajärjestelmä perustuu euroon. Euron kurssia ja korkotasoa valvoo ja pyrkii kontrolloimaan Euroopan keskuspankki. Yleisesti maailmalla, myös Euroopassa, käytettyä rahajärjestelmää kutsutaan nimellä vähimmäisvarantojärjestelmä. Historiallisesti rahajärjestelmät ovat perustuneet rahan arvon sitomiseen johonkin hyödykkeeseen kuten arvometalliin. Tällöin on puhuttu rahan kulta- tai hopeakannasta. Kultakannasta luovuttiin pääosin toisen maailmansodan jälkeen siirryttäessä Bretton Woods -järjestelmään. Siinä vain Yhdysvaltain dollari oli sidottu kultaan ja muiden valtioiden valuutat oli kiinnitetty dollariin. Yhdysvaltain dollarin kytkentä kultakantaan purettiin vuonna 1971
Poolisuus

Varausjakauman epätasaisuus eli poolisuus tarkoittaa elektronitiheyden jakautumista molekyylissä niin, että siihen syntyy negatiivisesti ja positiivisesti varautuneet päät. Mitä poolisempi molekyyli on, sitä suurempi on päiden varausero. Laskennallisesti tämä esitetään siten, että molekyylin päät saavat tehollisen (efektiivisen) varauksen, joka ei ole alkeisvarauksen kokonaislukumonikerta. Pooliset aineet liuottavat muita poolisia aineita ja ioniyhdisteitä. Yhdisteen poolisuus on seurausta yhdestä tai useammasta poolisesta kovalenttisesta sidoksesta. Sidoksen poolisuuden suuruutta kuvaa elektronegatiivisuuslukujen erotus – poolisilla yhdisteillä 0,1 – 2,1. Sidoksen ioniluonne kasvaa erotusluvun kasvaessa niin, että yli 1,7 erotusluvun omaavat sidokset katsotaan luonteiltaan ionisiksi. Raja poolisimpien kovalenttisten sidosten ja ionisidosten välillä on kuitenkin näennäinen, sillä ionisidoksilla on aina myös kovalenttista luonnetta. Pooliset sidokset ovat poolittomia lujempia. Esimerkiksi vedyn sidos jodin kanssa (hyvin heikosti poolinen, elektronegatiivisuusero 0,5) on sidosenergialtaan 298 kJ/mol, ja sidos fluorin kanssa (vahvasti poolinen, elektronegatiivisuusero 1,8) on 570 kJ/mol. Yksittäisen ionisidoksen merkitys yhdisteen poolisuuteen pienenee molekyylikoon kasvaessa. Ison molekyylin on sisällettävä useita poolisia kovalenttisia sidoksia, jotta se olisi poolinen
Dakar-ralli

Dakar-ralli (aiemmin Pariisi–Dakar-ralli) on vuodesta 1979 lähtien ajettu maailman tunnetuin erämaaralli. Kilpailu ajettiin nimensä mukaisesti yleensä Pariisista Senegalin Dakariin. Vuoden 2008 kilpailu peruutettiin terrorismiuhan vuoksi. Vuodesta 2009 lähtien kilpailu ajettiin Etelä-Amerikassa. Vuodesta 2020 kilpailu on ajettu Saudi-Arabiassa. Kilpailu siirrettiin Etelä-Amerikkaan johtuen Mauritanian turvallisuustilanteesta. Kilpailu alkaa yleensä tammikuun ensimmäisellä viikolla ja kestää noin kaksi viikkoa. Rallissa kilpaillaan auto-, moottoripyörä- ja kuorma-autoluokissa. Kilpailun voitoista kamppailevat suurten auto- ja moottoripyörätehtaiden tukemat ammattilaiskuljettajat, mutta vuosittain noin 80 % osallistujista on yksityistalleja. Vuosina 1979–2007 kilpailun reitti kulki yleensä Etelä-Euroopasta luoteisen Afrikan halki Senegalin pääkaupunkiin Dakariin. Rallireitti on yleensä noin 8 000–9 000 km, joista pikataipaleiden osuus on 5 000–6 000 km. Kilpailussa ajetaan satojen kilometrien etappeja päivittäin
The Joulukalenteri

The Joulukalenteri on vuonna 1997 valmistunut suomalais-tanskalainen 24-osainen television joulukalenteriohjelma. Sarja parodoi joulukalenteriksi kutsuttuja television lastenohjelmia. Sarja perustuu vuonna 1991 valmistuneeseen tanskalaiseen joulukalenteriohjelmaan The Julekalender. Sarjaan käsikirjoituksen teki Jukka Virtanen, joka oli suomennos alkuperäisen sarjan vuonna 1994 ilmestyneestä norjalaisesta versiosta. Virtanen vastasi myös suomalaisen version ohjaamisesta ja hän myös itse näytteli sarjassa. Hänen lisäksi sarjassa näyttelevät Seitsemän seinähullua veljestä -yhtyeen jäsenet Seppo Korjus ja Raimo Smedberg sekä Finlanders-yhtyeen Kari Lehtomäki, jotka kaikki esittävät sarjassa kaksoisrooleja. Sarjasta oli tarkoitus tehdä jatko-osa, mutta tekijänoikeus- ja lupa-asiat estivät sen. Sarjan sisäkohtaukset kuvattiin Saks Film & TV:n studiossa Aarhusissa Tanskassa lokakuussa, ja ulkokuvaukset tehtiin Suomessa Kuusamossa marraskuussa 1997. Sarjan musiikki nauhoitettiin MTV Oy:n musiikkistudiossa elokuussa 1997. Sarja esitettiin ensimmäisen kerran MTV3-kanavalla joulukuussa 1997. Ensimmäinen uusinta esitettiin joulukuussa 1998 samoin MTV3:lla. Sen jälkeen seurasikin pitempi esitystauko ja seuraavan kerran sarja esitettiin uusintana joulukuussa 2007 televisiokanavalla Subtv
Obuhovin terästehdas

Obuhovin terästehdas (ven. Обуховский сталелитейный завод , Obuhovski staleliteinyi zavod) oli Euroopan merkittävimpiä tykkitehtaita 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa. Se sijaitsee Nevan rannalla Pietarin lähellä. Vuodet 1922–1992 tehtaan nimi oli Bolševik. Vuodesta 2003 Obuhovin tehtaaksi (ven. Обуховский завод, Obuhovski zavod) nimensä vaihtanut yritys on ollut osa erityisesti ohjus- ja tutkavalmistajana tunnettua venäläistä Almaz-Antei -teollisuuskonsernia. Obuhovin terästehdas perustettiin vuonna 1863. Pavel Obuhov, Nikolai Putilov ja Sergei Kudrjatsev sopivat Venäjän keisarikunnan meriministeriön kanssa tehtaan perustamisesta ja keisari Aleksanteri II määräsi luovutettavaksi tarpeellisen maa-alan entiseltä Keisarilliselta Aleksanterin manufaktuurilta 12 virstaa Pietarista Nevan rannalta. Tehdas nimettiin aseteräksen valumenetelmän keksineen Pavel Matvejevitš Obuhovin mukaan, ja tehdas sai oikeudet menetelmän käyttämiseen. Tehtaan perustaminen oli tarpeen Krimin sodan tappion jälkeen armeijan kehittämiseksi ja ulkomaisen riippuvuuden vähentämiseksi. Aseiden lisäksi tehdas valmisti pyöriä ja akseleita Venäjän rautateille, höyrykoneen osia, leikkausinstrumentteja ja työkaluja, panssarilevyjä laivoihin, Berdan-kiväärin piippuja ja torpedoita. Perustajien ja ministeriön välisen sopimuksen mennessä umpeen ministeriö ei halunnut luopua kannattavasta tehtaasta ja lunasti vuonna 1886 sen osakkeet
Mercury-Atlas 8

Mercury-Atlas 8 (MA-8) -avaruusalus kiersi maan kuusi kertaa ohjaimissaan astronautti Walter Schirra. Mercury-avaruusohjelman avaruuslento laukaistiin 3. lokakuuta 1962 kello 12:15:11 UTC-aikaa Cape Canaveralista. Sigma 7 -avaruuskapselin lentokorkeus maatakiertävällä radalla vaihteli 153 ja 285 kilometrin välillä.
McGraw-Hill

S&P Global (aikaisemmin The McGraw-Hill Companies, Inc.), on yhdysvaltalainen pörssiyhtiö, jonka pääkonttori on New Yorkissa. Yhtiön pääasialliset liiketoiminnan alueet ovat rahoitus- ja liiketoiminnan palvelut. Yhtiö on julkaissut lukuisia kirjoja ja aikakauslehtiä, muun muassa BusinessWeek ja Aviation Week ovat olleet yhtiön lehtiä. S&P Global Ratings on S&P Globalin omistamama luottoluokitusyksikkö. Yhtiö myi koulutusyksikkönsä Apollo Globalille noin 2,5 miljardilla dollarilla marraskuussa 2012. McGraw-Hill vaihtoi virallisesti nimensä S&P Globaliksi osakkeenomistajien äänestyksen jälkeen 27. huhtikuuta 2016.
Pangea

Pangea ([pɑn.geɑ], myös Pangaia tai Pangaea, ”kaikki maa”) oli yhtenäinen jättiläismanner paleotsooisen maailmankauden lopulta mesotsooiselle maailmankaudelle noin 300–180 miljoonaa vuotta sitten. Nimeä käytti ensimmäisenä mannerlaattojen liikuntateoriaa kannattanut Alfred Wegener.lähde? Pangea syntyi permikauden lopulla. Mantereet sulautuivat yhteen noin 300–250 miljoonaa vuotta sitten nostattaen useita huomattavia poimuvuoristoja. Näistä vuorijonoista on useita olemassa nykyisinkin, tosin eroosion myötä paljon matalampina. Tärkeimpiä ovat Appalakit itäisessä Pohjois-Amerikassa, Atlasvuoret Pohjois-Afrikassa ja Uralvuoret Euraasiassa.lähde? Pangea oli muodoltaan hieman C-kirjaimen muotoinen maamassa, joka ulottui päiväntasaajan molemmille puolille. Siihen kuuluivat nykyiset Pohjois- ja Etelä-Amerikka, Eurooppa, Aasia, Afrikka, Australia ja Etelämanner sekä lukuisia pienempiä mannerlaattoja. Yhtenäinen jättiläismanner mahdollisti maaeläimien liikkumisen vapaasti pohjoisnavalta etelänavalle. Kaarevan mantereen sisäpuolella ollut merialue on nimetty Tethysmereksi. Laajalle ulkopuoliselle jättiläisvaltamerelle on annettu nimi Panthalassa (”kaikki meri”)