niryuu/sni-each-converted huggingface dataset:
L'AIA es va constituir el 14 de setembre de 1876, amb seu a Brussel·les i sota la presidència de Leopold II. L'associació era, en aparença, merament filantròpica. El comitè executiu de l'associació el formaven, a més del mateix Leopold, un alemany (Gustav Nachtigal), un anglès (Sir Barthe Frere) i un francès (Quatregages). Els comitès nacionals, tanmateix, no van tenir massa èxit, excepte a França, on el seu president era Ferdinand de Lesseps, el constructor del canal de Suez.
Output: Qui formava el comitè executiu de l'associació?
L'AIA es va constituir el 14 de setembre de 1876, amb seu a Brussel·les i sota la presidència de Leopold II. L'associació era, en aparença, merament filantròpica. El comitè executiu de l'associació el formaven, a més del mateix Leopold, un alemany (Gustav Nachtigal), un anglès (Sir Barthe Frere) i un francès (Quatregages). Els comitès nacionals, tanmateix, no van tenir massa èxit, excepte a França, on el seu president era Ferdinand de Lesseps, el constructor del canal de Suez.
Output: D'on era president Ferdinand de Lesseps?
Per aconseguir el reconeixement de França, Leopold va establir, l'abril de 1884, un dret de preferència (Droit de préference) sobre el Congo en benefici del país gal. Això volia dir que, en cas que l'Associació Internacional del Congo hagués de renunciar a les seves possessions, aquestes passarien a ser administrades per França. Com a resultat, Leopold va obtenir el suport tant de França, que esperava sortir beneficiada a llarg termini, com de Portugal, a qui no interessava el fracàs de l'AIC, ja que beneficiaria França, el seu principal rival a la zona.[12]
Output: Quan va establir Leopold un dret de preferència sobre el Congo?
Per aconseguir el reconeixement de França, Leopold va establir, l'abril de 1884, un dret de preferència (Droit de préference) sobre el Congo en benefici del país gal. Això volia dir que, en cas que l'Associació Internacional del Congo hagués de renunciar a les seves possessions, aquestes passarien a ser administrades per França. Com a resultat, Leopold va obtenir el suport tant de França, que esperava sortir beneficiada a llarg termini, com de Portugal, a qui no interessava el fracàs de l'AIC, ja que beneficiaria França, el seu principal rival a la zona.[12]
Output: En benefici de qui anava el dret de preferència sobre el Congo?
Per aconseguir el reconeixement de França, Leopold va establir, l'abril de 1884, un dret de preferència (Droit de préference) sobre el Congo en benefici del país gal. Això volia dir que, en cas que l'Associació Internacional del Congo hagués de renunciar a les seves possessions, aquestes passarien a ser administrades per França. Com a resultat, Leopold va obtenir el suport tant de França, que esperava sortir beneficiada a llarg termini, com de Portugal, a qui no interessava el fracàs de l'AIC, ja que beneficiaria França, el seu principal rival a la zona.[12]
Output: Què esperava França?
Per aconseguir el reconeixement de França, Leopold va establir, l'abril de 1884, un dret de preferència (Droit de préference) sobre el Congo en benefici del país gal. Això volia dir que, en cas que l'Associació Internacional del Congo hagués de renunciar a les seves possessions, aquestes passarien a ser administrades per França. Com a resultat, Leopold va obtenir el suport tant de França, que esperava sortir beneficiada a llarg termini, com de Portugal, a qui no interessava el fracàs de l'AIC, ja que beneficiaria França, el seu principal rival a la zona.[12]
Output: A qui no interessava el fracàs de l'AIC?
Durant els mesos posteriors, la relació entre Mercè Rodoreda i Armand Obiols fou sobretot a distància, i només esporàdicament es pogueren veure en persona. No fou fins a final d'agost de 1943, que Rodoreda es traslladà al número 43 del carrer Chauffour de Bordeus on es retrobà amb l'amant. A Bordeus hi visqué moments molts durs i cosia, segons paraules seves, «fins a l'embrutiment» en un magatzem durant gran part del dia, una feina que no li deixava temps per a escriure.[36]
Output: Com va ser durant els mesos posteriors la relació entre Mercè Rodoreda i Armand Obiols?
Durant els mesos posteriors, la relació entre Mercè Rodoreda i Armand Obiols fou sobretot a distància, i només esporàdicament es pogueren veure en persona. No fou fins a final d'agost de 1943, que Rodoreda es traslladà al número 43 del carrer Chauffour de Bordeus on es retrobà amb l'amant. A Bordeus hi visqué moments molts durs i cosia, segons paraules seves, «fins a l'embrutiment» en un magatzem durant gran part del dia, una feina que no li deixava temps per a escriure.[36]
Output: Quan es van poder veure Mercè Rodoreda i Armand Obiols en persona?
Durant els mesos posteriors, la relació entre Mercè Rodoreda i Armand Obiols fou sobretot a distància, i només esporàdicament es pogueren veure en persona. No fou fins a final d'agost de 1943, que Rodoreda es traslladà al número 43 del carrer Chauffour de Bordeus on es retrobà amb l'amant. A Bordeus hi visqué moments molts durs i cosia, segons paraules seves, «fins a l'embrutiment» en un magatzem durant gran part del dia, una feina que no li deixava temps per a escriure.[36]
Output: On es va traslladar Rodoreda?
Durant els mesos posteriors, la relació entre Mercè Rodoreda i Armand Obiols fou sobretot a distància, i només esporàdicament es pogueren veure en persona. No fou fins a final d'agost de 1943, que Rodoreda es traslladà al número 43 del carrer Chauffour de Bordeus on es retrobà amb l'amant. A Bordeus hi visqué moments molts durs i cosia, segons paraules seves, «fins a l'embrutiment» en un magatzem durant gran part del dia, una feina que no li deixava temps per a escriure.[36]
Output: Amb qui es retroba Rodoreda quan es va traslladar al carrer Chauffour?
Durant els mesos posteriors, la relació entre Mercè Rodoreda i Armand Obiols fou sobretot a distància, i només esporàdicament es pogueren veure en persona. No fou fins a final d'agost de 1943, que Rodoreda es traslladà al número 43 del carrer Chauffour de Bordeus on es retrobà amb l'amant. A Bordeus hi visqué moments molts durs i cosia, segons paraules seves, «fins a l'embrutiment» en un magatzem durant gran part del dia, una feina que no li deixava temps per a escriure.[36]
Output: Què no li deixava a Rodoreda la feina de cosir?
L'any 2008, se celebrà l'any Rodoreda per commemorar el centenari del naixement de l'escriptora, organitzat per la Fundació Mercè Rodoreda, l'Institut Ramon Llull, la Institució de les Lletres Catalanes i l'Institut d'Estudis Catalans per tal de donar a conèixer a Mercè Rodoreda i divulgar la seva obra. Els actes es distribuïren per les comarques de les províncies de Girona i Barcelona. Entre aquests actes hi hagué adaptacions teatrals de les novel·les rodoredianes, taules rodones, conferències, exposicions i audiovisuals sobre la vida de l'autora, noves traduccions i edicions d'obres de rodoredianes, entre altres.[112] Dins dels actes de l'any Rodoreda destacà el Congrés Internacional Mercè Rodoreda que se celebrà de l'1 al 4 d'octubre a la ciutat de Barcelona on es reuniren un total de 150 especialistes de l'obra l'autora d'arreu del món.[113]
Output: Quan es celebrà l'any Rodoreda?
L'any 2008, se celebrà l'any Rodoreda per commemorar el centenari del naixement de l'escriptora, organitzat per la Fundació Mercè Rodoreda, l'Institut Ramon Llull, la Institució de les Lletres Catalanes i l'Institut d'Estudis Catalans per tal de donar a conèixer a Mercè Rodoreda i divulgar la seva obra. Els actes es distribuïren per les comarques de les províncies de Girona i Barcelona. Entre aquests actes hi hagué adaptacions teatrals de les novel·les rodoredianes, taules rodones, conferències, exposicions i audiovisuals sobre la vida de l'autora, noves traduccions i edicions d'obres de rodoredianes, entre altres.[112] Dins dels actes de l'any Rodoreda destacà el Congrés Internacional Mercè Rodoreda que se celebrà de l'1 al 4 d'octubre a la ciutat de Barcelona on es reuniren un total de 150 especialistes de l'obra l'autora d'arreu del món.[113]
Output: Per què es celebrà l'any Rodoreda?
L'any 2008, se celebrà l'any Rodoreda per commemorar el centenari del naixement de l'escriptora, organitzat per la Fundació Mercè Rodoreda, l'Institut Ramon Llull, la Institució de les Lletres Catalanes i l'Institut d'Estudis Catalans per tal de donar a conèixer a Mercè Rodoreda i divulgar la seva obra. Els actes es distribuïren per les comarques de les províncies de Girona i Barcelona. Entre aquests actes hi hagué adaptacions teatrals de les novel·les rodoredianes, taules rodones, conferències, exposicions i audiovisuals sobre la vida de l'autora, noves traduccions i edicions d'obres de rodoredianes, entre altres.[112] Dins dels actes de l'any Rodoreda destacà el Congrés Internacional Mercè Rodoreda que se celebrà de l'1 al 4 d'octubre a la ciutat de Barcelona on es reuniren un total de 150 especialistes de l'obra l'autora d'arreu del món.[113]
Output: Per quines províncies es van distribuir els actes de l'any Rodoreda?
L'any 2008, se celebrà l'any Rodoreda per commemorar el centenari del naixement de l'escriptora, organitzat per la Fundació Mercè Rodoreda, l'Institut Ramon Llull, la Institució de les Lletres Catalanes i l'Institut d'Estudis Catalans per tal de donar a conèixer a Mercè Rodoreda i divulgar la seva obra. Els actes es distribuïren per les comarques de les províncies de Girona i Barcelona. Entre aquests actes hi hagué adaptacions teatrals de les novel·les rodoredianes, taules rodones, conferències, exposicions i audiovisuals sobre la vida de l'autora, noves traduccions i edicions d'obres de rodoredianes, entre altres.[112] Dins dels actes de l'any Rodoreda destacà el Congrés Internacional Mercè Rodoreda que se celebrà de l'1 al 4 d'octubre a la ciutat de Barcelona on es reuniren un total de 150 especialistes de l'obra l'autora d'arreu del món.[113]
Output: Quin acte destaca de l'any Rodoreda?
L'any 1947, als Jocs Florals de la Llengua Catalana celebrats a Londres, guanyà la seva primera Flor Natural amb sis sonets: Rosa, Amor novell, Adam a Eva, Ocell i dos sonets més sense títol.[39] Amb el poema Món d'Ulisses, Rodoreda s'alçà per segon cop amb la Flor Natural dels Jocs Florals de 1948 a París, poema que fou publicat a la revista La Nostra Revista aquell mateix any.[40] Albes i nits li donà la tercera victòria en el certamen dels Jocs Florals i, en conseqüència, fou nomenada «Mestre en Gai Saber» a Montevideo el 1949.[41] Aquell mateix any visità Barcelona per primer cop després de l'exili.
Output: On es van celebrar els Jocs Florals de la Llengua Catalana l'any 1947?
L'any 1947, als Jocs Florals de la Llengua Catalana celebrats a Londres, guanyà la seva primera Flor Natural amb sis sonets: Rosa, Amor novell, Adam a Eva, Ocell i dos sonets més sense títol.[39] Amb el poema Món d'Ulisses, Rodoreda s'alçà per segon cop amb la Flor Natural dels Jocs Florals de 1948 a París, poema que fou publicat a la revista La Nostra Revista aquell mateix any.[40] Albes i nits li donà la tercera victòria en el certamen dels Jocs Florals i, en conseqüència, fou nomenada «Mestre en Gai Saber» a Montevideo el 1949.[41] Aquell mateix any visità Barcelona per primer cop després de l'exili.
Output: Amb quants sonets guanyà la seva primera Flor Natural?
L'any 1947, als Jocs Florals de la Llengua Catalana celebrats a Londres, guanyà la seva primera Flor Natural amb sis sonets: Rosa, Amor novell, Adam a Eva, Ocell i dos sonets més sense títol.[39] Amb el poema Món d'Ulisses, Rodoreda s'alçà per segon cop amb la Flor Natural dels Jocs Florals de 1948 a París, poema que fou publicat a la revista La Nostra Revista aquell mateix any.[40] Albes i nits li donà la tercera victòria en el certamen dels Jocs Florals i, en conseqüència, fou nomenada «Mestre en Gai Saber» a Montevideo el 1949.[41] Aquell mateix any visità Barcelona per primer cop després de l'exili.
Output: Amb quin poema s'alça Rodoreda per segon cop amb la Flor Natural?
L'any 1947, als Jocs Florals de la Llengua Catalana celebrats a Londres, guanyà la seva primera Flor Natural amb sis sonets: Rosa, Amor novell, Adam a Eva, Ocell i dos sonets més sense títol.[39] Amb el poema Món d'Ulisses, Rodoreda s'alçà per segon cop amb la Flor Natural dels Jocs Florals de 1948 a París, poema que fou publicat a la revista La Nostra Revista aquell mateix any.[40] Albes i nits li donà la tercera victòria en el certamen dels Jocs Florals i, en conseqüència, fou nomenada «Mestre en Gai Saber» a Montevideo el 1949.[41] Aquell mateix any visità Barcelona per primer cop després de l'exili.
Output: Quan es van celebrar els Jocs Florals a París?
L'any 1947, als Jocs Florals de la Llengua Catalana celebrats a Londres, guanyà la seva primera Flor Natural amb sis sonets: Rosa, Amor novell, Adam a Eva, Ocell i dos sonets més sense títol.[39] Amb el poema Món d'Ulisses, Rodoreda s'alçà per segon cop amb la Flor Natural dels Jocs Florals de 1948 a París, poema que fou publicat a la revista La Nostra Revista aquell mateix any.[40] Albes i nits li donà la tercera victòria en el certamen dels Jocs Florals i, en conseqüència, fou nomenada «Mestre en Gai Saber» a Montevideo el 1949.[41] Aquell mateix any visità Barcelona per primer cop després de l'exili.
Output: Quina revista va publicar el poema Món d'Ulisses?
Mohino organitzà l'obra poètica de Rodoreda en cinc parts: Món d'Ulisses, Albes i nits, D'amor i de mort, Illa dels lliris vermells i Bestioles. El Món d'Ulisses conté un total de trenta-dos poemes com a resposta a un encàrrec de Carner de fer una recreació de l'Odissea en vers. Es caracteritzen per un sentiment clar d'exili. Albes i nits, format per set poemes, i D'amor i de mort, per vint-i-set, desprenen un sentiment d'angoixa, de pèrdua i d'impossibilitat amorosa. L'Illa dels lliris vermells de dinou poemes i Bestioles de quinze són versos més madurs, breus i d'un caire menys dramàtic que la resta.[85][86]
Output: En quantes parts organitza Mohino l'obra poètica de Rodoreda?
Mohino organitzà l'obra poètica de Rodoreda en cinc parts: Món d'Ulisses, Albes i nits, D'amor i de mort, Illa dels lliris vermells i Bestioles. El Món d'Ulisses conté un total de trenta-dos poemes com a resposta a un encàrrec de Carner de fer una recreació de l'Odissea en vers. Es caracteritzen per un sentiment clar d'exili. Albes i nits, format per set poemes, i D'amor i de mort, per vint-i-set, desprenen un sentiment d'angoixa, de pèrdua i d'impossibilitat amorosa. L'Illa dels lliris vermells de dinou poemes i Bestioles de quinze són versos més madurs, breus i d'un caire menys dramàtic que la resta.[85][86]
Output: Quants poemes conté el Món d'Ulisses?
Mohino organitzà l'obra poètica de Rodoreda en cinc parts: Món d'Ulisses, Albes i nits, D'amor i de mort, Illa dels lliris vermells i Bestioles. El Món d'Ulisses conté un total de trenta-dos poemes com a resposta a un encàrrec de Carner de fer una recreació de l'Odissea en vers. Es caracteritzen per un sentiment clar d'exili. Albes i nits, format per set poemes, i D'amor i de mort, per vint-i-set, desprenen un sentiment d'angoixa, de pèrdua i d'impossibilitat amorosa. L'Illa dels lliris vermells de dinou poemes i Bestioles de quinze són versos més madurs, breus i d'un caire menys dramàtic que la resta.[85][86]
Output: Com són els versos de l'Illa dels lliris i Bestioles?
Mohino organitzà l'obra poètica de Rodoreda en cinc parts: Món d'Ulisses, Albes i nits, D'amor i de mort, Illa dels lliris vermells i Bestioles. El Món d'Ulisses conté un total de trenta-dos poemes com a resposta a un encàrrec de Carner de fer una recreació de l'Odissea en vers. Es caracteritzen per un sentiment clar d'exili. Albes i nits, format per set poemes, i D'amor i de mort, per vint-i-set, desprenen un sentiment d'angoixa, de pèrdua i d'impossibilitat amorosa. L'Illa dels lliris vermells de dinou poemes i Bestioles de quinze són versos més madurs, breus i d'un caire menys dramàtic que la resta.[85][86]
Output: En quines parts organitza Mohino l'obra poètica de Rodoreda?
Mohino organitzà l'obra poètica de Rodoreda en cinc parts: Món d'Ulisses, Albes i nits, D'amor i de mort, Illa dels lliris vermells i Bestioles. El Món d'Ulisses conté un total de trenta-dos poemes com a resposta a un encàrrec de Carner de fer una recreació de l'Odissea en vers. Es caracteritzen per un sentiment clar d'exili. Albes i nits, format per set poemes, i D'amor i de mort, per vint-i-set, desprenen un sentiment d'angoixa, de pèrdua i d'impossibilitat amorosa. L'Illa dels lliris vermells de dinou poemes i Bestioles de quinze són versos més madurs, breus i d'un caire menys dramàtic que la resta.[85][86]
Output: Què volia fer Carner?
L'any 1932, es publicà la primera novel·la de Mercè Rodoreda a l'editorial Catalònia titulada Sóc una dona honrada? i també, alguns contes per a diversos diaris. L'obra passà quasi desapercebuda fins que optà al Premi Crexells de l'any 1933, encara que el guanyador d'aquell any fou Carles Soldevila.[19] També en aquest any de 1932, el 20 d'octubre, publicà una entrevista a l'actriu Maria Vila a la revista Mirador.[20]
Output: On es publicà la primera novel·la de Rodoreda?
L'any 1932, es publicà la primera novel·la de Mercè Rodoreda a l'editorial Catalònia titulada Sóc una dona honrada? i també, alguns contes per a diversos diaris. L'obra passà quasi desapercebuda fins que optà al Premi Crexells de l'any 1933, encara que el guanyador d'aquell any fou Carles Soldevila.[19] També en aquest any de 1932, el 20 d'octubre, publicà una entrevista a l'actriu Maria Vila a la revista Mirador.[20]
Output: Com es titulava la primera novel·la de Rodoreda que es va publicar?
L'any 1932, es publicà la primera novel·la de Mercè Rodoreda a l'editorial Catalònia titulada Sóc una dona honrada? i també, alguns contes per a diversos diaris. L'obra passà quasi desapercebuda fins que optà al Premi Crexells de l'any 1933, encara que el guanyador d'aquell any fou Carles Soldevila.[19] També en aquest any de 1932, el 20 d'octubre, publicà una entrevista a l'actriu Maria Vila a la revista Mirador.[20]
Output: A quin premi opta Sóc una dona honrada?
L'any 1932, es publicà la primera novel·la de Mercè Rodoreda a l'editorial Catalònia titulada Sóc una dona honrada? i també, alguns contes per a diversos diaris. L'obra passà quasi desapercebuda fins que optà al Premi Crexells de l'any 1933, encara que el guanyador d'aquell any fou Carles Soldevila.[19] També en aquest any de 1932, el 20 d'octubre, publicà una entrevista a l'actriu Maria Vila a la revista Mirador.[20]
Output: En quin any opta Sóc una dona honrada al Premi Crexells?
L'any 1932, es publicà la primera novel·la de Mercè Rodoreda a l'editorial Catalònia titulada Sóc una dona honrada? i també, alguns contes per a diversos diaris. L'obra passà quasi desapercebuda fins que optà al Premi Crexells de l'any 1933, encara que el guanyador d'aquell any fou Carles Soldevila.[19] També en aquest any de 1932, el 20 d'octubre, publicà una entrevista a l'actriu Maria Vila a la revista Mirador.[20]
Output: Qui va ser el guanyador del Premi Crexells?
L'any 1951, s'acostà també a la pintura, interessada sobretot per pintors com ara Pablo Picasso, Paul Klee i Joan Miró, i féu algunes creacions pròpies. En una carta a Armand Oriols de l'any 1954 explica que ja té un «estil i un món» en la pintura, tanmateix, reconeix que el seu lloc es troba en l'escriptura.[38] D'altra banda, Armand Obiols, començà a treballar com a traductor per a la UNESCO gràcies a Quiroga Plá, i dos anys més tard, l'any 1953, es traslladà definitivament a Ginebra.[42]
Output: Quan s'acostà a la pintura?
L'any 1951, s'acostà també a la pintura, interessada sobretot per pintors com ara Pablo Picasso, Paul Klee i Joan Miró, i féu algunes creacions pròpies. En una carta a Armand Oriols de l'any 1954 explica que ja té un «estil i un món» en la pintura, tanmateix, reconeix que el seu lloc es troba en l'escriptura.[38] D'altra banda, Armand Obiols, començà a treballar com a traductor per a la UNESCO gràcies a Quiroga Plá, i dos anys més tard, l'any 1953, es traslladà definitivament a Ginebra.[42]
Output: Quins pintors l'interessaven?
L'any 1951, s'acostà també a la pintura, interessada sobretot per pintors com ara Pablo Picasso, Paul Klee i Joan Miró, i féu algunes creacions pròpies. En una carta a Armand Oriols de l'any 1954 explica que ja té un «estil i un món» en la pintura, tanmateix, reconeix que el seu lloc es troba en l'escriptura.[38] D'altra banda, Armand Obiols, començà a treballar com a traductor per a la UNESCO gràcies a Quiroga Plá, i dos anys més tard, l'any 1953, es traslladà definitivament a Ginebra.[42]
Output: Què li explica a Oriols en una carta de l'any 1954?
L'any 1951, s'acostà també a la pintura, interessada sobretot per pintors com ara Pablo Picasso, Paul Klee i Joan Miró, i féu algunes creacions pròpies. En una carta a Armand Oriols de l'any 1954 explica que ja té un «estil i un món» en la pintura, tanmateix, reconeix que el seu lloc es troba en l'escriptura.[38] D'altra banda, Armand Obiols, començà a treballar com a traductor per a la UNESCO gràcies a Quiroga Plá, i dos anys més tard, l'any 1953, es traslladà definitivament a Ginebra.[42]
Output: Què reconeix Rodoreda en la carta que escriu a Oriols?
L'any 1951, s'acostà també a la pintura, interessada sobretot per pintors com ara Pablo Picasso, Paul Klee i Joan Miró, i féu algunes creacions pròpies. En una carta a Armand Oriols de l'any 1954 explica que ja té un «estil i un món» en la pintura, tanmateix, reconeix que el seu lloc es troba en l'escriptura.[38] D'altra banda, Armand Obiols, començà a treballar com a traductor per a la UNESCO gràcies a Quiroga Plá, i dos anys més tard, l'any 1953, es traslladà definitivament a Ginebra.[42]
Output: Per a qui comença a treballar Armand Obiols?
L\'abril de 1816, Gherardini es va presentar a un altre concurs organitzat per l\'empresari Angelo Petracchi, que havia obtingut un contracte per quatre anys a La Scala, on els poetes italians eren convidats a enviar les seves obres a l\'empresa, comprometent-se a usar-los per a obres que es compondrien en les següents temporades. El llibret titulat Avviso ai giudici, enviat per Gherardini a Petracchi, era una versió primerenca de La gazza ladra. El drama va atreure el poeta Vincenzo Monti, membre de la Comissió, que hi va apreciar el desenvolupament de l\'acció, els personatges ben esbossats i les situacions d\'efecte.[5] Suposadament el llibret va ser ofert a Ferdinando Paër, que el rebutjà. Rossini, d\'altra banda, va quedar encantat immediatament per la història. Es basa en l\'obra de teatre francès La pie voleuse (La garsa lladre), un "mélo-historique" (un melodrama basat en un incident històricament documentat) de T. Badouin d\'Aubigny i Louis-Charles Caigniez, que es va realitzar per primera vegada el 25 d\'abril de 1815 al Théâtre de la Porte Saint-Martin de París[6] amb un èxit rotund.[5]
Output: Quan es va presentar Gherardini a un altre dels concursos organitzats per Angelo Petracchi?
L\'abril de 1816, Gherardini es va presentar a un altre concurs organitzat per l\'empresari Angelo Petracchi, que havia obtingut un contracte per quatre anys a La Scala, on els poetes italians eren convidats a enviar les seves obres a l\'empresa, comprometent-se a usar-los per a obres que es compondrien en les següents temporades. El llibret titulat Avviso ai giudici, enviat per Gherardini a Petracchi, era una versió primerenca de La gazza ladra. El drama va atreure el poeta Vincenzo Monti, membre de la Comissió, que hi va apreciar el desenvolupament de l\'acció, els personatges ben esbossats i les situacions d\'efecte.[5] Suposadament el llibret va ser ofert a Ferdinando Paër, que el rebutjà. Rossini, d\'altra banda, va quedar encantat immediatament per la història. Es basa en l\'obra de teatre francès La pie voleuse (La garsa lladre), un "mélo-historique" (un melodrama basat en un incident històricament documentat) de T. Badouin d\'Aubigny i Louis-Charles Caigniez, que es va realitzar per primera vegada el 25 d\'abril de 1815 al Théâtre de la Porte Saint-Martin de París[6] amb un èxit rotund.[5]
Output: Què era Angelo Petracchi?
L\'abril de 1816, Gherardini es va presentar a un altre concurs organitzat per l\'empresari Angelo Petracchi, que havia obtingut un contracte per quatre anys a La Scala, on els poetes italians eren convidats a enviar les seves obres a l\'empresa, comprometent-se a usar-los per a obres que es compondrien en les següents temporades. El llibret titulat Avviso ai giudici, enviat per Gherardini a Petracchi, era una versió primerenca de La gazza ladra. El drama va atreure el poeta Vincenzo Monti, membre de la Comissió, que hi va apreciar el desenvolupament de l\'acció, els personatges ben esbossats i les situacions d\'efecte.[5] Suposadament el llibret va ser ofert a Ferdinando Paër, que el rebutjà. Rossini, d\'altra banda, va quedar encantat immediatament per la història. Es basa en l\'obra de teatre francès La pie voleuse (La garsa lladre), un "mélo-historique" (un melodrama basat en un incident històricament documentat) de T. Badouin d\'Aubigny i Louis-Charles Caigniez, que es va realitzar per primera vegada el 25 d\'abril de 1815 al Théâtre de la Porte Saint-Martin de París[6] amb un èxit rotund.[5]
Output: Per quants anys havia obtingut Angelo Petracchi un contracte a La Scala?
L\'abril de 1816, Gherardini es va presentar a un altre concurs organitzat per l\'empresari Angelo Petracchi, que havia obtingut un contracte per quatre anys a La Scala, on els poetes italians eren convidats a enviar les seves obres a l\'empresa, comprometent-se a usar-los per a obres que es compondrien en les següents temporades. El llibret titulat Avviso ai giudici, enviat per Gherardini a Petracchi, era una versió primerenca de La gazza ladra. El drama va atreure el poeta Vincenzo Monti, membre de la Comissió, que hi va apreciar el desenvolupament de l\'acció, els personatges ben esbossats i les situacions d\'efecte.[5] Suposadament el llibret va ser ofert a Ferdinando Paër, que el rebutjà. Rossini, d\'altra banda, va quedar encantat immediatament per la història. Es basa en l\'obra de teatre francès La pie voleuse (La garsa lladre), un "mélo-historique" (un melodrama basat en un incident històricament documentat) de T. Badouin d\'Aubigny i Louis-Charles Caigniez, que es va realitzar per primera vegada el 25 d\'abril de 1815 al Théâtre de la Porte Saint-Martin de París[6] amb un èxit rotund.[5]
Output: A quin gènere pertany La pie voleuse?
La gazza ladra és la culminació del procés de la convergència d\'elements seriosos i còmics i marca l\'abandonament de la producció d\'òperes còmiques des d\'aquest moment en endavant. Els primers èxits de Rossini amb les farses a Venècia el van persuadir amb L\'italiana in Algeri a incursionar en el domini de la "absolu comique". Des d\'un principi ja demostra, amb un gran èxit, una lluita implacable pel que fa a l\'escala i l\'estructura, en la cura minuciosa de la composició i la instrumentació, en l\'elecció dels diferents tipus de veu i en la importància i la dificultat dels papers principals, els quals requereixen solistes de primer nivell. Tot això eleva les òperes còmiques de Rossini en una esfera més enllà de la dels seus precursors italians. L\'estudi de les òperes de Mozart, a qui venerava, segurament ha d\'haver ajudat a Rossini per conrear i desenvolupar aquestes ambicions.[6]
Output: Què marca La gazza ladra?
La gazza ladra és la culminació del procés de la convergència d\'elements seriosos i còmics i marca l\'abandonament de la producció d\'òperes còmiques des d\'aquest moment en endavant. Els primers èxits de Rossini amb les farses a Venècia el van persuadir amb L\'italiana in Algeri a incursionar en el domini de la "absolu comique". Des d\'un principi ja demostra, amb un gran èxit, una lluita implacable pel que fa a l\'escala i l\'estructura, en la cura minuciosa de la composició i la instrumentació, en l\'elecció dels diferents tipus de veu i en la importància i la dificultat dels papers principals, els quals requereixen solistes de primer nivell. Tot això eleva les òperes còmiques de Rossini en una esfera més enllà de la dels seus precursors italians. L\'estudi de les òperes de Mozart, a qui venerava, segurament ha d\'haver ajudat a Rossini per conrear i desenvolupar aquestes ambicions.[6]
Output: Quins elements convergeixen en La gazza ladra?
La gazza ladra és la culminació del procés de la convergència d\'elements seriosos i còmics i marca l\'abandonament de la producció d\'òperes còmiques des d\'aquest moment en endavant. Els primers èxits de Rossini amb les farses a Venècia el van persuadir amb L\'italiana in Algeri a incursionar en el domini de la "absolu comique". Des d\'un principi ja demostra, amb un gran èxit, una lluita implacable pel que fa a l\'escala i l\'estructura, en la cura minuciosa de la composició i la instrumentació, en l\'elecció dels diferents tipus de veu i en la importància i la dificultat dels papers principals, els quals requereixen solistes de primer nivell. Tot això eleva les òperes còmiques de Rossini en una esfera més enllà de la dels seus precursors italians. L\'estudi de les òperes de Mozart, a qui venerava, segurament ha d\'haver ajudat a Rossini per conrear i desenvolupar aquestes ambicions.[6]
Output: Què requerien els principals papers de les obres?
La gazza ladra és la culminació del procés de la convergència d\'elements seriosos i còmics i marca l\'abandonament de la producció d\'òperes còmiques des d\'aquest moment en endavant. Els primers èxits de Rossini amb les farses a Venècia el van persuadir amb L\'italiana in Algeri a incursionar en el domini de la "absolu comique". Des d\'un principi ja demostra, amb un gran èxit, una lluita implacable pel que fa a l\'escala i l\'estructura, en la cura minuciosa de la composició i la instrumentació, en l\'elecció dels diferents tipus de veu i en la importància i la dificultat dels papers principals, els quals requereixen solistes de primer nivell. Tot això eleva les òperes còmiques de Rossini en una esfera més enllà de la dels seus precursors italians. L\'estudi de les òperes de Mozart, a qui venerava, segurament ha d\'haver ajudat a Rossini per conrear i desenvolupar aquestes ambicions.[6]
Output: A qui venerava Rossini?
La gazza ladra és la culminació del procés de la convergència d\'elements seriosos i còmics i marca l\'abandonament de la producció d\'òperes còmiques des d\'aquest moment en endavant. Els primers èxits de Rossini amb les farses a Venècia el van persuadir amb L\'italiana in Algeri a incursionar en el domini de la "absolu comique". Des d\'un principi ja demostra, amb un gran èxit, una lluita implacable pel que fa a l\'escala i l\'estructura, en la cura minuciosa de la composició i la instrumentació, en l\'elecció dels diferents tipus de veu i en la importància i la dificultat dels papers principals, els quals requereixen solistes de primer nivell. Tot això eleva les òperes còmiques de Rossini en una esfera més enllà de la dels seus precursors italians. L\'estudi de les òperes de Mozart, a qui venerava, segurament ha d\'haver ajudat a Rossini per conrear i desenvolupar aquestes ambicions.[6]
Output: On van tenir èxit les primeres farses de Rossini?
El mateix any La gazza ladra va ser de nou posada en escena a Verona, Venècia i Florència; l'any següent a Pesaro, per a la inauguració del nou teatre, l'exposició ha estat comissariada pel mateix Rossini, que va intervenir amb talls i canvis en la partitura.[5] També va introduir modificacions per a produccions subsegüents a Nàpols (1819 i 1820). Arran de l'estrena a París, l'any 1866, va tornar a modificar la partitura.[6]
Output: On va ser posada en escena La gazza ladra el mateix any?
El mateix any La gazza ladra va ser de nou posada en escena a Verona, Venècia i Florència; l'any següent a Pesaro, per a la inauguració del nou teatre, l'exposició ha estat comissariada pel mateix Rossini, que va intervenir amb talls i canvis en la partitura.[5] També va introduir modificacions per a produccions subsegüents a Nàpols (1819 i 1820). Arran de l'estrena a París, l'any 1866, va tornar a modificar la partitura.[6]
Output: Per a què va ser posada en escena La gazza ladra a Pesaro?
El mateix any La gazza ladra va ser de nou posada en escena a Verona, Venècia i Florència; l'any següent a Pesaro, per a la inauguració del nou teatre, l'exposició ha estat comissariada pel mateix Rossini, que va intervenir amb talls i canvis en la partitura.[5] També va introduir modificacions per a produccions subsegüents a Nàpols (1819 i 1820). Arran de l'estrena a París, l'any 1866, va tornar a modificar la partitura.[6]
Output: Per qui ha estat comissariada l'exposició?
El mateix any La gazza ladra va ser de nou posada en escena a Verona, Venècia i Florència; l'any següent a Pesaro, per a la inauguració del nou teatre, l'exposició ha estat comissariada pel mateix Rossini, que va intervenir amb talls i canvis en la partitura.[5] També va introduir modificacions per a produccions subsegüents a Nàpols (1819 i 1820). Arran de l'estrena a París, l'any 1866, va tornar a modificar la partitura.[6]
Output: Com va intervenir Rossini en la partitura?
El mateix any La gazza ladra va ser de nou posada en escena a Verona, Venècia i Florència; l'any següent a Pesaro, per a la inauguració del nou teatre, l'exposició ha estat comissariada pel mateix Rossini, que va intervenir amb talls i canvis en la partitura.[5] També va introduir modificacions per a produccions subsegüents a Nàpols (1819 i 1820). Arran de l'estrena a París, l'any 1866, va tornar a modificar la partitura.[6]
Output: Quan es va estrenar La gazza ladra a París?
Mentre estava Fernando amb Nineta, arriba l'alcalde del poble i comença a tirar-li floretes. Poc després ve un ordenança i lliura a l'alcalde un plec que contenia l'ordre per prendre a Fernando, expressant les seves senyes. L'alcalde no pot llegir-lo perquè no té les ulleres, li dóna a Nineta perquè li llegeixi. Aquesta per no perdre al seu pare en comptes de les senyes veritables llegeix unes altres que fingeix de cop i volta, amb la qual cosa se salva Fernando i se'n va després d'haver vituperat a l'alcalde per la seva falta de mirament amb el pudor i la innocència. Al final d'aquesta escena, baixa la garsa sobre la taula, agafa una cullera i vola amb ella. Nineta ven després el cobert que li va donar el seu pare a un revenedor anomenat Isacco que passa per allà, i quan anava a portar els diners al castanyer la deté la seva mestressa Lucia, que després de comptar els coberts troba a faltar la cullera que s'havia emportat la garsa, i recordant-se que pocs dies abans s'havia perdut també una forquilla, s'enfada molt. L'alcalde al moment vol formar sumària i totes les circumstàncies es reuneixen contra la innocent Nineta. La garsa ha pronunciat el seu nom: ella mateixa traient el mocador del davantal tira per terra els diners que va produir el cobert del seu pare, i sabent-se que Isacco li havia donat aquests diners, l'envien a cercar, ve i declara haver comprat el cobert a Nineta.
Output: Qui arriba mentre Fernando estava amb Nineta?
Mentre estava Fernando amb Nineta, arriba l'alcalde del poble i comença a tirar-li floretes. Poc després ve un ordenança i lliura a l'alcalde un plec que contenia l'ordre per prendre a Fernando, expressant les seves senyes. L'alcalde no pot llegir-lo perquè no té les ulleres, li dóna a Nineta perquè li llegeixi. Aquesta per no perdre al seu pare en comptes de les senyes veritables llegeix unes altres que fingeix de cop i volta, amb la qual cosa se salva Fernando i se'n va després d'haver vituperat a l'alcalde per la seva falta de mirament amb el pudor i la innocència. Al final d'aquesta escena, baixa la garsa sobre la taula, agafa una cullera i vola amb ella. Nineta ven després el cobert que li va donar el seu pare a un revenedor anomenat Isacco que passa per allà, i quan anava a portar els diners al castanyer la deté la seva mestressa Lucia, que després de comptar els coberts troba a faltar la cullera que s'havia emportat la garsa, i recordant-se que pocs dies abans s'havia perdut també una forquilla, s'enfada molt. L'alcalde al moment vol formar sumària i totes les circumstàncies es reuneixen contra la innocent Nineta. La garsa ha pronunciat el seu nom: ella mateixa traient el mocador del davantal tira per terra els diners que va produir el cobert del seu pare, i sabent-se que Isacco li havia donat aquests diners, l'envien a cercar, ve i declara haver comprat el cobert a Nineta.
Output: Què contenia el plec que l'ordenança lliurà a l'alcalde?
Mentre estava Fernando amb Nineta, arriba l'alcalde del poble i comença a tirar-li floretes. Poc després ve un ordenança i lliura a l'alcalde un plec que contenia l'ordre per prendre a Fernando, expressant les seves senyes. L'alcalde no pot llegir-lo perquè no té les ulleres, li dóna a Nineta perquè li llegeixi. Aquesta per no perdre al seu pare en comptes de les senyes veritables llegeix unes altres que fingeix de cop i volta, amb la qual cosa se salva Fernando i se'n va després d'haver vituperat a l'alcalde per la seva falta de mirament amb el pudor i la innocència. Al final d'aquesta escena, baixa la garsa sobre la taula, agafa una cullera i vola amb ella. Nineta ven després el cobert que li va donar el seu pare a un revenedor anomenat Isacco que passa per allà, i quan anava a portar els diners al castanyer la deté la seva mestressa Lucia, que després de comptar els coberts troba a faltar la cullera que s'havia emportat la garsa, i recordant-se que pocs dies abans s'havia perdut també una forquilla, s'enfada molt. L'alcalde al moment vol formar sumària i totes les circumstàncies es reuneixen contra la innocent Nineta. La garsa ha pronunciat el seu nom: ella mateixa traient el mocador del davantal tira per terra els diners que va produir el cobert del seu pare, i sabent-se que Isacco li havia donat aquests diners, l'envien a cercar, ve i declara haver comprat el cobert a Nineta.
Output: Per què l'alcalde no pot llegir l'ordre que li lliurà l'ordenança?
Tot i lamentar la falta d'experiència del poeta assignat, Rossini certament va reconèixer l'excel·lència de la matèria dramàtica, que l'entusiasmà. La trama de La gazza ladra, de fet, està dissenyada de manera increïblement precisa; la història es mou, les entrades i sortides dels personatges se succeeixen tot el temps, però el mecanisme funciona perfectament sense embussos. Molt més a fons, per tant, va haver d'aplicar-se al compositor. Era la primera vegada que tenia temps per compondre. Tres mesos, per als que treballen amb la velocitat de Rossini, són molts i, aquí, no va haver de recórrer a l'autopréstec: tota la música deLa gazza ladra és original. El compositor va advertir la importància del teatre milanès: el 1817, Rossini va fer retorn en un teatre on el seu prestigi, després de la distància de l'èxit de La pietra del paragone (1812), s'havia entelat amb Aureliano in Palmira (La Scala, 1813) i Il turco in Italia (1814), que havien tingut un resultat incert.[5]
Output: Què lamentava Rossini del poeta assignat?
Tot i lamentar la falta d'experiència del poeta assignat, Rossini certament va reconèixer l'excel·lència de la matèria dramàtica, que l'entusiasmà. La trama de La gazza ladra, de fet, està dissenyada de manera increïblement precisa; la història es mou, les entrades i sortides dels personatges se succeeixen tot el temps, però el mecanisme funciona perfectament sense embussos. Molt més a fons, per tant, va haver d'aplicar-se al compositor. Era la primera vegada que tenia temps per compondre. Tres mesos, per als que treballen amb la velocitat de Rossini, són molts i, aquí, no va haver de recórrer a l'autopréstec: tota la música deLa gazza ladra és original. El compositor va advertir la importància del teatre milanès: el 1817, Rossini va fer retorn en un teatre on el seu prestigi, després de la distància de l'èxit de La pietra del paragone (1812), s'havia entelat amb Aureliano in Palmira (La Scala, 1813) i Il turco in Italia (1814), que havien tingut un resultat incert.[5]
Output: Com està dissenyada la trama de La gazza ladra?
Tot i lamentar la falta d'experiència del poeta assignat, Rossini certament va reconèixer l'excel·lència de la matèria dramàtica, que l'entusiasmà. La trama de La gazza ladra, de fet, està dissenyada de manera increïblement precisa; la història es mou, les entrades i sortides dels personatges se succeeixen tot el temps, però el mecanisme funciona perfectament sense embussos. Molt més a fons, per tant, va haver d'aplicar-se al compositor. Era la primera vegada que tenia temps per compondre. Tres mesos, per als que treballen amb la velocitat de Rossini, són molts i, aquí, no va haver de recórrer a l'autopréstec: tota la música deLa gazza ladra és original. El compositor va advertir la importància del teatre milanès: el 1817, Rossini va fer retorn en un teatre on el seu prestigi, després de la distància de l'èxit de La pietra del paragone (1812), s'havia entelat amb Aureliano in Palmira (La Scala, 1813) i Il turco in Italia (1814), que havien tingut un resultat incert.[5]
Output: Quan es succeeixen les entrades i sortides dels personatges?
Tot i lamentar la falta d'experiència del poeta assignat, Rossini certament va reconèixer l'excel·lència de la matèria dramàtica, que l'entusiasmà. La trama de La gazza ladra, de fet, està dissenyada de manera increïblement precisa; la història es mou, les entrades i sortides dels personatges se succeeixen tot el temps, però el mecanisme funciona perfectament sense embussos. Molt més a fons, per tant, va haver d'aplicar-se al compositor. Era la primera vegada que tenia temps per compondre. Tres mesos, per als que treballen amb la velocitat de Rossini, són molts i, aquí, no va haver de recórrer a l'autopréstec: tota la música deLa gazza ladra és original. El compositor va advertir la importància del teatre milanès: el 1817, Rossini va fer retorn en un teatre on el seu prestigi, després de la distància de l'èxit de La pietra del paragone (1812), s'havia entelat amb Aureliano in Palmira (La Scala, 1813) i Il turco in Italia (1814), que havien tingut un resultat incert.[5]
Output: A què no va tenir que recórrer Rossini en La gazza ladra?
Tot i lamentar la falta d'experiència del poeta assignat, Rossini certament va reconèixer l'excel·lència de la matèria dramàtica, que l'entusiasmà. La trama de La gazza ladra, de fet, està dissenyada de manera increïblement precisa; la història es mou, les entrades i sortides dels personatges se succeeixen tot el temps, però el mecanisme funciona perfectament sense embussos. Molt més a fons, per tant, va haver d'aplicar-se al compositor. Era la primera vegada que tenia temps per compondre. Tres mesos, per als que treballen amb la velocitat de Rossini, són molts i, aquí, no va haver de recórrer a l'autopréstec: tota la música deLa gazza ladra és original. El compositor va advertir la importància del teatre milanès: el 1817, Rossini va fer retorn en un teatre on el seu prestigi, després de la distància de l'èxit de La pietra del paragone (1812), s'havia entelat amb Aureliano in Palmira (La Scala, 1813) i Il turco in Italia (1814), que havien tingut un resultat incert.[5]
Output: Quin teatre era important per Rossini?
A partir del 3000 aC, l'hinduisme, una de les religions més antigues que encara es practiquen avui, començà a prendre forma.[116] Aviat n'aparegueren altres. La invenció de l'escriptura permeté l'aparició de societats complexes: els registres i les biblioteques servien com a magatzem de coneixements i s'incrementà la transmissió cultural d'informació. Els humans ja no havien de passar tot el temps treballant per sobreviure: la curiositat i l'educació foren el motor de la recerca de coneixements i saviesa.
Output: Quan comença a prendre forma l'hinduisme?
A partir del 3000 aC, l'hinduisme, una de les religions més antigues que encara es practiquen avui, començà a prendre forma.[116] Aviat n'aparegueren altres. La invenció de l'escriptura permeté l'aparició de societats complexes: els registres i les biblioteques servien com a magatzem de coneixements i s'incrementà la transmissió cultural d'informació. Els humans ja no havien de passar tot el temps treballant per sobreviure: la curiositat i l'educació foren el motor de la recerca de coneixements i saviesa.
Output: Quin fet va propiciar l'aparició de societats complexes?
A partir del 3000 aC, l'hinduisme, una de les religions més antigues que encara es practiquen avui, començà a prendre forma.[116] Aviat n'aparegueren altres. La invenció de l'escriptura permeté l'aparició de societats complexes: els registres i les biblioteques servien com a magatzem de coneixements i s'incrementà la transmissió cultural d'informació. Els humans ja no havien de passar tot el temps treballant per sobreviure: la curiositat i l'educació foren el motor de la recerca de coneixements i saviesa.
Output: Què va servir com a magatzem dels coneixements?
A partir del 3000 aC, l'hinduisme, una de les religions més antigues que encara es practiquen avui, començà a prendre forma.[116] Aviat n'aparegueren altres. La invenció de l'escriptura permeté l'aparició de societats complexes: els registres i les biblioteques servien com a magatzem de coneixements i s'incrementà la transmissió cultural d'informació. Els humans ja no havien de passar tot el temps treballant per sobreviure: la curiositat i l'educació foren el motor de la recerca de coneixements i saviesa.
Output: Quins van ser els motors de la recerca de coneixements i saviesa?
El Miocè és la primera època del Neogen, i el món ja començava a assemblar-se marcadament al d'avui en dia. Tant la fauna marina com la terrestre eren bastant modernes, tot i que els mamífers marins eren menys nombrosos. Tanmateix, encara romanien animals molt divergents a Sud-amèrica i Austràlia, que es trobaven aïllades de la resta dels continents. A principis del Miocè encara hi havia diversos grups de l'Oligocè amb una gran diversitat, com ara els nimràvids, els entelodonts i els cavalls de tres peülles. Com a l'Oligocè, els mericoidodontoïdeus encara eren diversos, però acabarien desapareguent al Pliocè molt primerenc. A finals del Miocè, els mamífers esdevingueren encara més moderns, amb l'aparició de cànids, óssos rentadors, cavalls, castors, cérvols, camells i balenes recognoscibles, així com grups extints com ara els borofagins, els gomfoteris, els cavalls de tres peülles, o rinoceronts semiaquàtics i amb banyes petites com ara Teleoceras o Aphelops. Amb la formació de les primeres illes entre Sud- i Nord-amèrica a finals del Miocè, peresosos gegants com ara Thinobadistes pogueren saltar d'illa en illa cap a Nord-amèrica.
Output: Quin tipus de mamífers eren menys nombrosos?
El Miocè és la primera època del Neogen, i el món ja començava a assemblar-se marcadament al d'avui en dia. Tant la fauna marina com la terrestre eren bastant modernes, tot i que els mamífers marins eren menys nombrosos. Tanmateix, encara romanien animals molt divergents a Sud-amèrica i Austràlia, que es trobaven aïllades de la resta dels continents. A principis del Miocè encara hi havia diversos grups de l'Oligocè amb una gran diversitat, com ara els nimràvids, els entelodonts i els cavalls de tres peülles. Com a l'Oligocè, els mericoidodontoïdeus encara eren diversos, però acabarien desapareguent al Pliocè molt primerenc. A finals del Miocè, els mamífers esdevingueren encara més moderns, amb l'aparició de cànids, óssos rentadors, cavalls, castors, cérvols, camells i balenes recognoscibles, així com grups extints com ara els borofagins, els gomfoteris, els cavalls de tres peülles, o rinoceronts semiaquàtics i amb banyes petites com ara Teleoceras o Aphelops. Amb la formació de les primeres illes entre Sud- i Nord-amèrica a finals del Miocè, peresosos gegants com ara Thinobadistes pogueren saltar d'illa en illa cap a Nord-amèrica.
Output: Quins territoris es trobaven aïllats de la resta de continents?