nickbes/lawsofisrael huggingface dataset:
חוק לתיקון ולהארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (פגישה עם עורך דין של עצור בעבירת ביטחון) (תיקון מס' 7), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
תחילה: 2026-01-29T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 29/01/2026, מס' חוברת 3494, עמ' 278
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון ולהארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (פגישה עם עורך דין של עצור בעבירת ביטחון) (תיקון מס' 7), התשפ"ו-2026
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק מאריך את תוקפן של תקנות שעת חירום, המאפשרות מניעת פגישה של עצורים ביטחוניים, הקשורים לפעולות האיבה שהתרחשו בין ה-7 באוקטובר לבין ה-13 באוקטובר 2023, או מי שנעצר במסגרת פעולות המלחמה בעזה, עם עורכי הדין שלהם, עד ליום 31 ביולי 2026. בנוסף, החוק מקצר את התקופות למניעת המפגש שנקבעו בחוק הקודם להארכת תקנות שעת חירום, כך שבמקום שהתקופה המקסימלית של מניעת המפגש תהיה לתקופה של עד 60 ימים, ניתן להאריך את תקופת המניעה כל פעם בתקופה שלא עולה על 45 יום; ובמקום הארכה לתקופה של 120 ימים בשל חשש לפגיעה בחיי אדם, ניתן להאריך את המניעה לתקופה של עד 90 ימים. ואולם, כדי לתת מענה למצבים שבהם יש שינוי נסיבות וחשש ממשי לפגיעה בחיי אדם, יהיה רשאי בית המשפט להורות על מניעת מפגש לתקופה מקסימלית של 120 יום.
חוק לתיקון ולהארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (הארכת מעצר לחשוד בעבירת ביטחון) (תיקון מס' 8), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
תחילה: 2026-01-27T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 27/01/2026, מס' חוברת 3491, עמ' 262
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון ולהארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (הארכת מעצר לחשוד בעבירת ביטחון) (תיקון מס' 8), התשפ"ו-2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק לתיקון ולהארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (הארכת מעצר לחשוד בעבירת ביטחון) (תיקון מס' 7), התשפ"ו-2026
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק מאריך את תוקף תקנות שעת החירום, המאריכות את תקופות המעצרים המפורטות בחוק המעצרים בנוגע לעצור שחשוד בעבירת ביטחון בשל פעולות האיבה שהתרחשו בין יום ה-7 באוקטובר לבין ה-13 באוקטובר 2023, או מי שנעצר במסגרת פעולות המלחמה בעזה. ההארכה שנקבעה בחוק זה היא עד ליום ה-31 ביולי 2026.
חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 47), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת העבודה והרווחה
תחילה: 2026-02-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 28/01/2026, מס' חוברת 3493, עמ' 266
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 47), התשפ"ו-2026
Value: לחוק שהתקבל
Name: הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 47), התשפ"ו-2026 
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 47), התשפ"ה-2025 
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
חוק זה מתקן את חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש"י-1959 וקובע הסדרים חדשים והוראות לעניין המעטפת, ההטבות והזכויות שניתנות למשפחות השכולות של חללי צה"ל, כוחות הביטחון ונפגעי פעולות איבה.
החוק קובע הוראות שונות ובהן - העלאת "גיל היתמות" מ-21 ל-30, מתן תגמול חודשי ליתום מגיל 21 ועד גיל 40, ומענק חד-פעמי של 50,000 ש"ח ליתומים מעל גיל 30.
בנוסף, הוגדל משמעותית סכום מענק הדיור והנישואין לו זכאים יתומים לכ-300,000 ש"ח, הורחב סל הסיוע הרגשי והטיפולים שניתנים במסגרתו, הורחבו המענקים והסיוע בתחום החינוך והלימודים, ונקבע סיוע מיוחד למי שהוכר כ"יתום עצמאי" לפני גיל 18. עוד נקבע כי ליתום עד גיל 30 שאינו משתכר, יינתן סל שיקום תעסוקתי הכולל תגמול והכשרה מקצועית.
בנוסף נקבע שיתום שהתייתם, בכל גיל, משני הוריו, כשאחד מהם הוא חלל צה"ל או נרצח בפעולת איבה, יהיה זכאי לתגמול במשך כ13 שנים או עד גיל 50, לפי המאוחר.
החוק כולל גם שינויים ותיקונים ביחס לאלמנות ובהם - תגמול חודשי נוסף בגובה השכר הממוצע במשק בשנה הראשונה לשכול, הגדלת הסיוע החודשי והתגמול לאלמנות עם ילדים עד גיל 6, ושיפור במענקי רכב ודיור. להורה שכול ואלמנה נקבע מענק מיוחד למקרי מצוקה וקשיים כלכליים.
החוק מעניק גם תגמול חודשי למשפחות המלוות יתומים שהתייתמו משני הוריהם עד גיל 25, לאפוטרופוס ליתום שטרם מלאו לו 6 שנים, וכן סיוע להורים שכולים לילדים קטנים.
חוק התמודדות עם תקיפות סייבר חמורות במגזר השירותים הדיגיטליים ושירותי האחסון (הוראת שעה) (תיקון מס' 4), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוץ והביטחון
תחילה: 2026-01-27T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 27/01/2026, מס' חוברת 3492, עמ' 264
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק התמודדות עם תקיפות סייבר חמורות במגזר השירותים הדיגיטליים ושירותי האחסון (הוראת שעה) (תיקון מס' 4), התשפ"ו-2026
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
חוק התמודדות עם תקיפות סייבר חמורות במגזר השירותים הדיגיטליים ושירותי האחסון (הוראת שעה), התשפ"ד-2023, מסדיר את הסמכויות להתמודדות עם תקיפות סייבר נגד ספקים אלה. החוק מסמיך את מערך הסייבר הלאומי, שירות הביטחון הכללי, הממונה על הביטחון במשרד הביטחון וצה"ל להכריז על תקיפת סייבר כחמורה, לדרוש מהספקים להציג כל ידיעה או מסמך הנדרשים לשם בחינת חומרת התקיפה, ולהורות להם על נקיטת פעולות לאיתור ולבלימת התקיפה. החוק קובע חובת דיווח מצד החברות בעת זיהוי תקיפה, ומחייב שמירה על פרטיות הלקוחות, מחיקת מידע בתום הטיפול, ודיווח חודשי לכנסת וליועצת המשפטית לממשלה לשם פיקוח. כעת, במסגרת תיקון מס' 4 לחוק, הוארך תוקפה של הוראת השעה בשנה נוספת, כך שהיא תעמוד בתוקפה עד ליום כ"ג בשבט התשפ"ז (31 בינואר 2027). בנוסף, בוצע תיקון טכני בסעיף הדיווח שבחוק, העוסק בעילות שבהן מנהל מוסמך קובע כי תקיפה היא חמורה, על מנת להתאימו להחמרה שנקבעה בתיקון קודם, לפיה תקיפה חמורה היא כזו שעלולה לפגוע באופן חמור ברציפות אספקתם הנאותה של שירותים חיוניים.
חוק מניעת העסקת עובד הוראה שיש לו תואר אקדמי ממוסד ברשות הפלסטינית (תיקוני חקיקה), התשפ"ו–2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת החינוך התרבות והספורט
יוזמים: עמית הלוי, אביחי אברהם בוארון, אושר שקלים, צגה מלקו, משה פסל, דן אילוז, אריאל קלנר, משה סעדה, בועז ביסמוט, לימור סון הר מלך, אברהם בצלאל, אוהד טל, סימון מושיאשוילי, מישל בוסקילה, ששון ששי גואטה
תחילה: 2026-02-26T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 26/01/2026, מס' חוברת 3490, עמ' 258
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק מניעת העסקת עובד הוראה שיש לו תואר אקדמי ממוסד ברשות הפלסטינית (תיקוני חקיקה), התשפ"ו–2026
Value: לחוק שהתקבל
Name: הצעת חוק מניעת העסקת עובד הוראה שיש לו תואר אקדמי ממוסד ברשות הפלסטינית (תיקוני חקיקה), התשפ"ה–2025
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק מניעת העסקת עובד הוראה בעל תואר אקדמי מהרשות הפלסטינית (תיקוני חקיקה), התשפ"ד-2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
החוק קובע תיקונים בחוק חינוך ממלכתי ובחוק הפיקוח על בתי ספר, לפיהם בעל תואר אקדמי ממוסד להשכלה גבוהה ברשות הפלסטינית לא יועסק כמורה, כמנהל או כמפקח במוסד חינוך בישראל. מוסד להשכלה גבוהה ברשות הפלסטינית כולל מוסדות הנמצאים ביהודה, שומרון וחבל עזה, שלוחה או סניף של מוסד כאמור וכן מוסד המפוקח על ידי הרשות הפלסטינית או גורם מטעמה. לצד האיסור נקבע סייג ולפיו מנכ"ל משרד החינוך יהיה רשאי להעסיק אדם עם תואר כאמור, אם יש לו גם תואר ראשון ממוסד אקדמי בישראל ותעודת הוראה ממוסד בישראל, אלא אם כן הוכח לו שתהיה להעסקתו השפעה מזיקה על תלמידים או על קטינים. החלטה לסרב להעסקת אדם בשל השפעה מזיקה מחייבת לתת לו זכות שימוע, והוא גם יוכל להגיש לשר החינוך ערר על החלטת הסירוב. החוק לא חל על מי שהועסק כמורה לפני תחילתו. החוק לא חל גם על מי שכבר השלים תואר אקדמי ממוסד ברשות הפלסטינית לפני שהחוק נכנס לתוקף או השלים לפחות שנת לימודים מלאה לתואר כאמור, וזאת גם אם עדיין לא היה מועסק, אך במקרים אלה הוא יהיה מחויב להשלים תעודת הוראה במוסד בישראל בתוך שנתיים ממועד ההחלטה להעסיק אותו. לגבי העסקה כמנהל בית ספר או כמפקח - האיסור יחול רק בחלוף שלוש שנים מתחילת החוק, ובכל מקרה לא יחול על מי שיש לו תואר ראשון או תואר שני נוסף ממוסד אקדמי בישראל.שר החינוך יפרסם הודעה לציבור בדבר הוראות החוק בעברית ובערבית, וידווח על יישומו לוועדת החינוך של הכנסת במשך 5 שנים.
חוק אומנה לילדים (תיקון מס' 7), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת העבודה והרווחה
יוזמים: משה טור פז, אימאן ח'טיב יאסין, מנסור עבאס, ווליד טאהא, מיכל מרים וולדיגר
תחילה: 2026-01-26T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 26/01/2026, מס' חוברת 3489, עמ' 256
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק אומנה לילדים (תיקון מס' 7), התשפ"ו-2026
Value: לחוק שהתקבל
Name: הצעת חוק אומנה לילדים (תיקון מס' 7), התשפ"ה-2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק אומנה לילדים (תיקון מס' 6) (הזכות לחינוך לילדים במסגרת השמה חוץ-ביתית), התשפ"ה-2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק אומנה לילדים (תיקון - הזכות לחינוך לילדים בהשמה חוץ-ביתית), התשפ"ג-2022
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
תיקון זה לחוק אומנה לילדים מחיל הוראות הקבועות בחוק לעניין הזכות לחינוך והזכות לשירותים ולהטבות, גם לגבי ילדים השוהים במסגרות השמה חוץ־ביתיות שאינן אומנה. במסגרת התיקון נקבע, בין היתר, כי זכותו של ילד שלא להיות מופלה במוסד חינוך, לרבות בכל הנוגע לרישומו למוסד חינוך או קבלתו למוסד חינוך, תחול גם לגבי ילד במסגרת השמה חוץ-ביתית שאינה אומנה. כמו כן, נקבע כי גם ילד המושם במסגרת השמה חוץ-ביתית שאינה אומנה, יהיה זכאי לכל הזכויות, השירותים וההטבות שזכאי להם ילד שהוא תושב הרשות המקומית שבה נמצאת מסגרת ההשמה החוץ-ביתית שבה הושם, לרבות בכל הנוגע לשיוכו למוסדות חינוכיים ברשות המקומית האמורה, בדומה לילד שהושם באומנה. נוסף על כך, תוקן סעיף 3(ב) לחוק, כך שגם ילד שנמצא במסגרת השמה חוץ-ביתית שאינה אומנה או בתהליך השמה במסגרת כאמור, זכאי לכל הזכויות שזכאי להן כל ילד בישראל
חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי (תיקון מס' 9), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
תחילה: 2026-02-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 21/01/2026, מס' חוברת 3488, עמ' 236
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי (תיקון מס' 9), התשפ"ו-2026
Value: לחוק שהתקבל
Name: הצעת חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי (תיקון מס' 9), התשפ"ו-2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי (תיקון מס' 9) (צו עיכוב הליכים זמני בהליך לאישור הסדר חוב), התשפ"ה-2024 
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק מסדיר את האפשרות של חייבים, תאגידים ויחידים, לקבל צו שיפוטי של "עיכוב הליכים" במסגרת הליך לגיבוש הסדר חוב הקבוע בחלק י' לחוק חדלות פירעון. תיקון זה לחוק מעגן כהסדר קבע, בשינויים מסוימים, את הוראת השעה שנקבעה בעבר בתיקון מספר 4 לחוק. לפי החוק, צו עיכוב ההליכים ניתן כאשר החייב נקלע לקשיים כלכליים, ובמקום להיכנס להליך מלא של חדלות פירעון הוא מבקש להגיע עם הנושים שלו להסדר חוב מוסכם. הצו מביא להקפאה של הליכים משפטיים והליכי גבייה נגד החייב. הוא ניתן כדי שהחייב יוכל בתקופה שההליכים כלפיו מעוכבים לנהל משא ומתן עם הנושים במטרה להצליח להגיע להסדר שיאפשר לו לחזור למסלול עסקים תקין. משכו של הצו מוגבל: לגבי תאגידים, הצו ניתן לתקופה ראשונה של עד 45 ימים וניתן להאריכו לתקופה כוללת של עד 120 ימים, ולגבי יחידים, הצו ניתן לתקופה ראשונה של עד 90 ימים וניתן להאריכו מעת לעת בלי שהוא מוגבל בתקופה כוללת מקסימלית. במהלך תקופת עיכוב ההליכים, החייב ממשיך לשלוט בנכסיו ולנהל את ענייניו הכלכליים ללא מינוי נאמן חיצוני, ובמקום זאת, כדי להגן על הנושים ממנה בית המשפט "מנהל הסדר" שתפקידו לפקח על ההליך ולסייע לצדדים בגיבוש ההסכמות.
חוק יום הוקרה ממלכתי לפצועי מערכות ישראל ונפגעי פעולות איבה, התשפ"ו–2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת החינוך התרבות והספורט
יוזמים: מיכאל מרדכי ביטון, יצחק קרויזר, חילי טרופר, מיקי לוי, אלעזר שטרן, אפרת רייטן מרום
תחילה: 2026-01-18T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 18/01/2026, מס' חוברת 3487, עמ' 232
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק יום הוקרה ממלכתי לפצועי מערכות ישראל ונפגעי פעולות איבה, התשפ"ו–2026
Value: לחוק שהתקבל
Name: הצעת חוק יום הוקרה ממלכתי לפצועי מערכות ישראל ונפגעי פעולות איבה, התשפ"ה–2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק יום הוקרה ממלכתי לפצועי מערכות ישראל ופעולות האיבה, התשפ"ה–2025
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק יום הוקרה לפצועי מערכות ישראל ופעולות האיבה, התשפ"ד-2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
החוק קובע כי מדי שנה ביום י"ז בכסלו, יקוים יום הוקרה ממלכתי לפצועי מערכות ישראל ונפגעי פעולות איבה. יום ההוקרה יצוין, בין השאר, בקיום דיון מיוחד במליאת הכנסת, בקיום אירוע הוקרה לפצועי מערכות ישראל שיערוך משרד הביטחון, ובאירוע הוקרה לנפגעי פעולות האיבה שיערוך המוסד לביטוח לאומי. שני האירועים יתקיימו בהשתתפות נשיא המדינה; היום  יצויין גם בצה"ל, במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר. כן ייערכו פעילויות חינוכיות ערכיות במוסדות החינוך, כגון טקסים ופעילויות לעידוד גיוס לצה"ל, אם יחליט על כך שר החינוך, ובמסגרות החינוך הבלתי פורמלי ובמוסדות להשכלה גבוהה, ככל שיבחרו בכך. משרד המורשת יפיק תכנים להנצחת גבורתם של הפצועים והנפגעים, שישמשו בפעילויות שייערכו ביום ההוקרה. האחריות ליישום החוק נתונה לשר הביטחון לעניין פצועי מערכות ישראל ולשר העבודה לעניין נפגעי פעולות האיבה.
חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון מס' 24), התשפ"ו–2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
יוזמים: צגה מלקו
תחילה: 2026-01-18T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 18/01/2026, מס' חוברת 3486, עמ' 230
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון מס' 24), התשפ"ו–2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון מס' 24) (ניהול חשבון תשלום על ידי אפוטרופוס או מיופה כוח), התשפ"ה–2025
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון - סמכויות האפוטרופוס), התשפ"ד-2023
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
נקבע בחוק (לצורך הבהרה) כי אפוטרופוס רשאי לפתוח או לנהל חשבון תשלום עבור האדם שהוא אפוטרופסו, וכן להשתמש בעבורו באמצעי תשלום, בשיקים ובהרשאות לחיוב, לרבות באמצעים מקוונים. עוד נקבע כי נותן שירותי תשלום שאליו פנה אפוטרופוס לשם קבלת שירותים אלו לא יסרב לבקשתו, ולא יתנה את מתן השירות בתנאים בלתי סבירים בנסיבות העניין רק בשל העובדה שמדובר בחשבון של אדם שמונה לו אפוטרופוס. כמו כן, הוחלו הוראות אלו גם על מיופה כוח, כך שיוכל לפעול באותו אופן לעניין הממנה.
חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון מס' 58), התשפ"ו–2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת הפנים והגנת הסביבה
יוזמים: חנוך דב מלביצקי, עודד פורר, דן אילוז, יבגני סובה, שרון ניר, יוליה מלינובסקי, חמד עמאר, יצחק קרויזר, צגה מלקו, אריאל קלנר, אופיר כץ, משה סעדה, טלי גוטליב, אלי דלל, אברהם בצלאל, יוסף טייב, שמחה רוטמן, אוהד טל
תחילה: 2026-01-18T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 18/01/2026, מס' חוברת 3485, עמ' 226
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון מס' 58), התשפ"ה–2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון מס' 58) (הגבלת הזכות להיבחר), התשפ"ה–2025
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון - הגבלת הזכות להיבחר), התשפ"ג-2022
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
החוק קובע כי ניתן למנוע את השתתפותה של רשימת מועמדים בבחירות לרשויות המקומיות אם יש במטרותיה או במעשיה תמיכה במאבק מזוין של מדינת אויב או של ארגון טרור נגד מדינת ישראל. כמו כן, החוק מאפשר למנוע את השתתפותם של מועמדים מסוימים מתוך רשימת המועמדים. בנוסף, החוק קובע כי הן לעניין רשימה מנועה והן לעניין מועמד מנוע, רשאית ועדת הבחירות של הרשות המקומית, או היועץ המשפטי לממשלה או אחד ממשניו, להגיש עתירה ליושב ראש ועדת הבחירות האזורית וכי לעניין רשימה מנועה, יידרש רוב מחבריי ועדת הבחירות, ולעניין מועמד מנוע, שני שליש. לבסוף, החוק קובע כי על החלטה כאמור ניתן יהיה לערור לפני יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית לכנסת, ולאחר מכן לבית המשפט העליון בשאלה משפטית בלבד.
חוק קצבאות שאירים של משרתי שירות הקבע ושירות המדינה וגמלאיהם (תיקוני חקיקה), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת העבודה והרווחה
תחילה: 2026-02-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 18/01/2026, מס' חוברת 3484, עמ' 218
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק קצבאות שאירים של משרתי שירות הקבע ושירות המדינה וגמלאיהם (תיקוני חקיקה), התשפ"ו-2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק קצבאות שאירים של משרתי שירות הקבע ושירות המדינה וגמלאיהם (תיקוני חקיקה), התשפ"ה-2025
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק עורך מספר תיקונים לעניין זכאות שארים לקצבה בהסדר פנסיה תקציבית לפי חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) וחוק שירות המדינה (גמלאות):
א.	החוק מבטל את ההוראה שהפסיקה את זכאותם של אלמנים ואלמנות או בני זוג לשעבר לקצבת שאירים בשל נישואיהם מחדש.
ב.	החוק מבטל הגבלות שחלו במקרים שבהם עקב הפטירה היו השאירים זכאים גם לקצבת השאירים בפנסיה תקציבית אמור וגם לתגמולים לפי חוקי השיקום ובהם חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) או חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה (ובכלל זה הגבלות על קבלת קצבה ותגמולים יחד, תקרה לסך כל  התגמולים והקצבה, והגבלה על זכאות לקצבת שאירים לבן זוג שאין עמו ילד וטרם הגיע לגיל 35) . כך יתאפשר לשאירים של חללי מערכות ישראל ומי שנפטרו מפגיעת איבה, שבחייהם שירתו בשירות קבע או עבדו בשירות המדינה או היו גמלאים משירות כאמור, לקבל הן את קצבת השאירים והן את התגמולים ממשרד הביטחון או מהמוסד לביטוח לאומי. 
ג.	החוק מגדיל את הסכום הכולל של קצבת כל השאירים (השיעור המרבי או השיעור הקיצוני) כך שיעמוד על מלוא המשכורת הקובעת שהייתה לפעיל או מלוא הקצבה ששולמה לגמלאי.  
הוראות החוק חלות גם על שאירים של מי שנפטר לפני כניסת החוק לתוקף (18.1.2026) לגבי תשלומים מכאן ואילך. אם במועדים סמוכים לתחילתו של החוק משולם מענק בשל נישואים מחדש או בשל גיל צעיר מגיל 35 – תחול התאמה במועד תחילת התשלומים והשלמת הסכומים לחישוב המענק. כמו כן נקבעה הוראת מעבר שמאפשרת למי שלא פנה לקבל קצבת שאירים בשל ההגבלות שחלו, לפנות עתה למרות תקופת ההתיישנות. התיקונים יחולו גם לעניין שאירים של חיילי מילואים הזכאים לתשלומים לפי חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם, התשס"ב-2002.
חוק הקולנוע (תיקון מס' 7), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החינוך התרבות והספורט
תחילה: 2026-01-13T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 13/01/2026, מס' חוברת 3483, עמ' 216
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הקולנוע (תיקון מס' 7), התשפ"ו-2026
Value: לחוק שהתקבל
Name: הצעת חוק הקולנוע (תיקון מס' 7), התשפ"ה-2025 
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הקולנוע (תיקון מס' 7) (ביטול מאגר הלקטורים), התשפ"ה-2025 
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק קובע תיקון לחוק הקולנוע כך שיבוטל מאגר הלקטורים המועסקים על ידי קרנות הקולנוע, אשר תפקידם להעריך תסריטים המוגשים לקרנות הקולנוע במסגרת בקשה לסיוע כספי. עוד נקבע כי קרנות הקולנוע יוכלו להתקשר עם לקטורים או להעסיקם באופן עצמאי, בכפוף להוראות שרשאי לקבוע השר במסגרת מבחני תמיכה לפי חוק הקולנוע. הוראות אלו יתייחסו לגיוון בהרכב הלקטורים, תקופת העסקתם, מניעת ניגוד עניינים ושקיפות בעבודתם.
חוק החוזים (חלק כללי) (תיקון מס' 3), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
תחילה: 2026-01-07T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 07/01/2026, מס' חוברת 3481, עמ' 212
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק החוזים (חלק כללי) (תיקון מס' 3), התשפ"ו-2026
Value: לחוק שהתקבל
Name: הצעת חוק החוזים (חלק כללי) (תיקון מס' 3), התשפ"ה-2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק החוזים (חלק כללי) (תיקון מס' 3), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק קובע כי כלל היסוד בפרשנות חוזים הוא שחוזים יפורשו "ככל אשר הסכימו הצדדים", כלומר: בהתאם לשיטת הפרשנות שעליה הסכימו הצדדים. לצד הכלל היסודי של פרשנות לפי הסכמה, נקבע כיצד יפורש החוזה במקרה שהצדדים לא הסכימו על כך ביניהם. נקבע כי יהיו שני כללי פרשנות שונים: כלל אחד לחוזה עסקי, וכלל אחר לחוזים אחרים. הכלל הראשון הוא כלל הפרשנות הלשונית. החוק קובע כי חוזה עסקי שלא נקבעו בו הוראות לעניין אופן הפרשנות, יפורש בהתאם ללשונו בלבד. לצד זאת, מוצעים שני חריגים לפרשנות הלשונית: אם מלשון החוזה בלבד נובעת תוצאה שאינה מתקבלת על הדעת, או אם מלשון החוזה בלבד עולה סתירה בין הוראות שונות בו. הכלל השני, הוא כלל פרשנות לפי אומד דעת הצדדים. נקבע כי על חוזה שאינו עסקי, על חוזה אחיד ועל חוזה עבודה, ימשיך לחול כלל הפרשנות המרכזי הנוהג ערב כניסת החוק לתוקף, והם יפורשו לפי אומד דעתם של הצדדים, כפי שהוא משתמע מתוך החוזה ומנסיבות העניין. לעניין כלל פרשנות זה, החוק עיגן את הכללים הנוהגים בפסיקה ערב כניסת החוק לתוקף, כדי להבנות את שיקול הדעת של בית המשפט כשהוא נדרש לקבוע את המשקל היחסי של לשון החוזה ושל נסיבות העניין. לבסוף, החוק מבהיר שני עניינים באשר לעיקרון הבסיסי של הסכמת הצדדים: עניין ראשון הוא שצדדים שאינם מיוצגים על ידי עורך דין לעניין עריכת החוזה – יראו אותם ככאלו שלא הסכימו על אופן הפרשנות, כך שפירוש החוזה ביניהם ייעשה לפי הכללים האחרים שהוסברו לעיל. עניין שני הוא שלא יהיה תוקף להסכמה של הצדדים שנוגדת את הכלל של פרשנות נגד המנסח.
חוק להגדלת היצע הדיור ברשויות מקומיות (תיקוני חקיקה), התשפ"ה-2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת הפנים והגנת הסביבה
יוזמים: יעקב אשר
תחילה: 2025-06-17T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 17/06/2025, מס' חוברת 3427, עמ' 672
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק להגדלת היצע הדיור ברשויות מקומיות (תיקוני חקיקה), התשפ"ה–2025
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
מוצע לקבוע כי בקביעת מספר התושבים לעניין קביעת מספר חברי המועצה, אישור שכר של עובדים המביא בחשבון את מספר התושבים ברשות המקומית, המשרות התקניות ברשות המקומית שנקבעות לפי מספר התושבים וסיווגן, ומספר סגני ראש הרשות ושכרם - יובאו בחשבון גם מספר התושבים שעתידים להתגורר ביחידות הדיור החדשות הנבנות ברשות המקומית כך שיחושב מספר התושבים כפי שהוא נקבע לאותו עניין בצירוף מכפלה של שני תושבים לכל יחידת דיור חדשה למגורים שטרם ניתנה לגביה תעודת גמר, ובלבד שיש לגביה היתר בנייה בתוקף ואישור תחילת עבודה. כן, מוצע לקבוע כי מניין התושבים יתעדכן רק אם התוספת במספר התושבים על פי הנוסחה המוצעת תעלה על חמישה אחוזים ממספר התושבים ברשות המקומית בעת החישוב ובתנאי שמספר יחידות הדיור החדשות ברשות הוא 1000 לפחות. לבסוף, מוצע לקבוע כי רשות רישוי מקומית תמסור לגזבר העירייה, לשר הפנים ולשר האוצר את מספר יחידות הדיור החדשות, בתחומה של הרשות המקומית במספר מועדים הקבועים בהצעה.
חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 70 והוראת שעה), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
תחילה: 2026-01-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 01/01/2026, מס' חוברת 3478, עמ' 200
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 70 והוראת שעה), התשפ"ו-2025
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
פקודת בתי הסוהר מעגנת את מנגנון השחרור המינהלי ככלי לריווח מקומות הכליאה, המאפשר לנציב בתי הסוהר לשחרר אסירים לפני תום תקופת מאסרם לתקופות קצובות הקבועות בחוק. במסגרת החוק תוקנה הפקודה והורחבה רשימת העבירות השוללות זכאות לשחרור מינהלי, כך שגם אסירים שהורשעו בעבירות של בגידה וריגול לא יהיו זכאים לקיצור מאסרם במסגרת מנגנון זה. בנוסף, הוארך תוקפה של הוראת השעה המסדירה את הליכי השחרור המינהלי המורחב בשנה נוספת, עד ליום כ"א בטבת התשפ"ז (31 בדצמבר 2026).
חוק בתי קברות צבאיים (תיקון מס' 5) (תיקון), התשפ"ו–2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
יוזמים: צביקה פוגל, מירב בן ארי, אושר שקלים, אופיר כץ
תחילה: 2026-01-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 01/01/2026, מס' חוברת 3480, עמ' 210
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק בתי קברות צבאיים (תיקון מס' 5) (תיקון), התשפ"ו–2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק בתי קברות צבאיים (תיקון מס' 5) (תיקון) (תחולה למפרע), התשפ"ה–2025
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק בתי קברות צבאיים (תיקון מס' 5) (תיקון - תחולה למפרע), התשפ"ד-2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
חוק בתי קברות צבאיים, התש"י–1950, מסדיר את זכאותם של חללי צה"ל וכוחות הביטחון, ובהם שוטרים, סוהרים ועובדי שירות הביטחון הכללי והמוסד, להיקבר בבית קברות צבאי. במסגרת תיקון מס' 5 לחוק, שאושר בשנת 2024, הורחבה רשימת הזכאים כך שנוספו אליה גם כבאים שנהרגו בעת שירותם ועקב שירותם. כעת, במסגרת תיקון נוסף, הוחלה הרחבת הזכאות הזו למפרע. נקבע כי כבאי שנהרג בעת שירותו ועקב שירותו החל מיום כ"ו באב התשפ"ג (13 באוגוסט 2023) או לאחריו, יהיה זכאי גם הוא להיקבר בבית קברות צבאי. מועד זה נבחר במטרה להחיל את זכאות הקבורה בבית קברות צבאי גם על הכבאים שקיפחו את חייהם בפעולת החילוץ ב"אסון הבור" בדיר אל־אסד, שאירע בתאריך זה.
חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (תיקון מס' 37), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוץ והביטחון
תחילה: 2026-01-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 01/01/2026, מס' חוברת 3479, עמ' 202
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (תיקון מס' 37), התשפ"ו-2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (תיקון מס' 36), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (תיקון מס' 37), התשפ"ו-2026, מעגן מסגרת נורמטיבית חדשה לתשלום רכיב "השלמת תקופות שירות" בפנסיה התקציבית של פורשי צה"ל. במסגרת החוק נקבע מנגנון שחיקה להתאמת עדכוני המדד העתידיים של גמלאים הזכאים לרכיב ההשלמה, שלפיו החל מינואר 2026 תבוצע הפחתה של עד חצי אחוז בשנה מעדכון הגמלה, עד להפחתה מצטברת מרבית של 4.5%. לאחר הגעה לשיעור זה, יתווסף לגמלה חצי אחוז מדי שנה במשך שלוש שנים, כך שבסופו של התהליך תעמוד ההפחתה הכוללת על 3% במצטבר, כאשר הסדר זה לא יחול על גמלאים שאינם מקבלים את רכיב ההשלמה. בנוסף, החוק מגדיר שלושה הסדרים נפרדים לחישוב תוספת ההשלמה בהתאם לגילם ומעמדם של המשרתים בעת כניסת החוק לתוקף ביום י"ב בטבת התשפ"ו (1 בינואר 2026). גמלאים שכבר פרשו ימשיכו לקבל את השיעור שנקבע להם במועד פרישתם. משרתים שמלאו להם 40 וטרם פרשו יקבלו תוספת המשמרת את ההסדרים הקודמים שנהגו עד כה בצבא. ואילו על משרתים שטרם מלאו להם 40 יחול הסדר חדש שיעניק תוספת של עד 7% לגמלה, תוך מתן עדיפות משמעותית ללוחמים שיזכו ל-4% נוספים, וכן תוספת של עד 3% ללוחמים ששירותם לא היה רציף או למשרתים במסלולי העתודה. הוראות החוק חלות אך ורק על משרתי קבע במסלול הפנסיה התקציבית, ואינן חלות על משרתים בפנסיה צוברת.