nickbes/lawsofisrael huggingface dataset:
חוק להפסקת פעילות אונר"א (תיקון), התשפ"ו-2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוץ והביטחון
תחילה: 2025-12-31T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 31/12/2025, מס' חוברת 3477, עמ' 192
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק להפסקת פעילות אונר"א (תיקון), התשפ"ו-2025
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
חוק להפסקת פעילות אונר"א בשטח מדינת ישראל, התשפ"ה-2024, קבע כי ישראל תפעל להפסקת פעילות אונר"א בשטחה הריבוני, וזאת על רקע מעורבותם העמוקה של אונר"א ועובדיה במתקפת הטרור של 7 באוקטובר ובפעילות ארגוני הטרור ובפעילות עוינת למדינת ישראל שקדמה למועד זה. כעת, במסגרת חוק להפסקת פעילות אונר"א (תיקון), התשפ"ו-2025, שנועד לתת מענה לקשיים ביישום החוק המקורי, נקבעו צעדים אופרטיביים נרחבים לניתוק כל מגע עם הסוכנות. בחוק נקבע כי רשויות המדינה יבטלו כל אישור, רישיון, היתר או הטבה שניתנו לאונר"א במישרין או בעקיפין. כמו כן, הוטל איסור על חברות התשתית לספק חשמל, מים או גז לנכסים שבהם אונר"א רשומה כצרכן, והוסדר מנגנון לניתוקם בתוך 15 ימים מקבלת הודעה. בנוסף, נאסר על מתן שירותי תקשורת, וכן על מתן שירותים בנקאיים ופיננסיים לסוכנות. איסורים אלו חלים גם במקרים שבהם אדם או תאגיד מבקשים לקבל את השירות בשמה או מטעמה של אונר"א, ולשם כך הוסמכו ספקי השירותים להסתייע ברשויות המקומיות, במשטרת ישראל ובגופי ביטחון אחרים לשם בירור זהות מבקש השירות. עוד מסמיך התיקון את המדינה ואת הרשויות המקומיות לתפוס חזקה בתוך 30 ימים במקרקעין המוחזקים בידי אונר"א או מי מטעמה במתחמים המפורטים בחוק, וזאת בסיוע משטרת ישראל וצבא הגנה לישראל. במקביל, נקבע כי עיריית ירושלים תשלים את הפעלתו של מערך פינוי האשפה בתוך 60 ימים בשכונות שבהן פעלה אונר"א בתחומה. לבסוף, החוק שולל מאונר"א, מעובדיה ומנכסיה את החסינויות וזכויות היתר שהוקנו להם מתוקף פקודת החסינויות וזכויות היתר של האומות המאוחדות משנת 1947, וקובע במפורש כי ניתן יהיה להגיש נגד הסוכנות תביעות אזרחיות בגין אירועי השבעה באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל.
חוק קידום התחרות בענפי המזון והפארם (תיקון מס' 9), התשפ"ו–2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת הכלכלה
יוזמים: ינון אזולאי, משה פסל
תחילה: 2025-12-30T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 30/12/2025, מס' חוברת 3475, עמ' 70
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק קידום התחרות בענפי המזון והפארם (תיקון מס' 9), התשפ"ה–2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק קידום התחרות בענפי המזון והפארם (תיקון מס' 9) (היקף מחזור המכירות של קמעונאי פארם גדול), התשפ"ה–2025
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק קידום התחרות בענפי המזון והפארם (תיקון - תיקונים שונים), התשפ"ה-2025
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
החוק משנה את ההגדרה של "קמעונאי פארם גדול", הקבועה בחוק קידום התחרות בענפי המזון והפארם, התשע"ד–2014, כדי להתאים את ההגדרה למאפייני שוק הפארם. כיום, לפי החוק, היקף מחזור המכירות שלפיו מוגדר "קמעונאי פארם" כ"קמעונאי פארם גדול", עומד על סכום של כ-287 מיליון שקלים חדשים (סכום זה זהה לסכום שלפיו קמעונאי בתחום המזון מוגדר כ"קמעונאי גדול"). לפי ההסדר החדש, "קמעונאי פארם" יוגדר כ"קמעונאי פארם גדול", אם מחזור ההכנסות שלו עומד על 450 מיליון שקלים חדשים, במקום 287 מיליון שקלים, וכן הוא יידרש להחזיק 12 חנויות פארם לפחות. יצוין כי ההגדרה תחול רק לעניין קמעונאי פארם, בעוד שהגדרת "קמעונאי גדול" בתחום המזון תישאר כשהייתה.
שינוי ההגדרה נועד להתאים את החוק הקיים למאפייני שוק הפארם, שמתאפיין בריכוזיות גבוהה ובקשיים בכניסת שחקנים חדשים לשוק. להגדרה של קמעונאי כ"קמעונאי גדול" יש השלכות רחבות, שכן החוק הקיים מטיל שורה של הוראות מחמירות החלות אך ורק על קמעונאי גדול – הוראות אלה כוללות, בין היתר, מגבלות על פעולות שקמעונאי גדול רשאי לבצע במסגרת יחסיו עם ספקים, הוראות שעניינן שמירה על תחרות בין קמעונאים הפועלים באותו אזור גאוגרפי וכן חובות שונות בעניין שקיפות מחירים. כתוצאה מתיקון החוק, יצטמצם מספרם של קמעונאי פארם שעליהם יחולו הוראות מחמירות כאמור, והדבר יקל על שחקנים חדשים להיכנס לשוק ויקדם את התחרות בענף.
חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (תיקון מס' 4 והוראת שעה – חרבות ברזל) (תיקון מס' 6), התשפ"ו-2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוץ והביטחון
תחילה: 2026-01-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 25/12/2025, מס' חוברת 3474, עמ' 62
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (תיקון מס' 4 והוראת שעה – חרבות ברזל) (תיקון מס' 6), התשפ"ו-2025
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים, התשס"ב–2002, מסדיר את כליאתם של מי שנטלו חלק בפעולות איבה נגד מדינת ישראל או נמנו עם כוחות המבצעים פעולות איבה, ואינם מוגדרים כשבויי מלחמה. החוק קובע הליך מוסדר להוצאת צווי כליאה ומנגנוני בקרה וביקורת שיפוטית, וכולל הסדר מיוחד למקרים שבהם הממשלה הכריזה על מלחמה או על פעולות צבאיות משמעותיות. בשל היקף העצורים הרב במלחמת חרבות ברזל, נקבעה הוראת שעה שהאריכה את התקופות המנויות בחוק והתאימה את הדרגים המאשרים. כעת, במסגרת חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (תיקון מס' 4 והוראת שעה – חרבות ברזל) (תיקון מס' 6), התשפ"ו-2025, הוארך תוקפה של הוראת השעה הקובעת הסדרים מיוחדים לתקופת הלחימה עד ליום י"ג בניסן התשפ"ו (31 במרץ 2026). לצד הארכה זו, בוצעו התאמות שנועדו לקצר את המועדים הקבועים בחוק. כך, קוצרה התקופה המרבית להוצאת צו כליאה קבוע מ-30 ל-25 ימים, מועד הביקורת השיפוטית הראשונה קוצר מ-45 ל-40 ימים, והתקופה שבה רשאי הממונה למנוע מפגש של כלוא עם עורך דין קוצרה מ-45 ל-25 ימים. לגבי קטינים, קוצרו המועדים כך שצו כליאה זמני בעניינם יעמוד בתוקפו עד 15 ימים, והבאתם בפני שופט תיעשה לא יאוחר מ-25 ימים מיום הכליאה. בנוסף, עוגן בחוק הסדר עצמאי המאפשר קיום דיונים בעניינם של הכלואים בדרך של היוועדות חזותית, תוך קביעת תנאים מפורטים להבטחת השתתפות הכלוא וזכויותיו בדיון, וזאת במקום ההפניה להוראת שעה כללית שתוקפה פג. הסדר דומה לקיום דיוני מעצר בהיוועדות חזותית עוגן גם במסגרת תיקון משלים לחוק העוסק בהארכת מעצר לחשוד בעבירת ביטחון.
חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (תיקון מס' 66 – הוראת שעה – חרבות ברזל) (חופשה מיוחדת לאסיר) (תיקון מס' 4), התשפ"ו-2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
תחילה: 2025-12-25T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 25/12/2025, מס' חוברת 3472, עמ' 58
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (תיקון מס' 66 – הוראת שעה – חרבות ברזל) (חופשה מיוחדת לאסיר) (תיקון מס' 4), התשפ"ו-2025
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
מנגנון "חופשה מיוחדת לאסיר", שעוגן כהוראת שעה בפקודת בתי הסוהר על רקע משבר הכליאה, מסמיך את נציב בתי הסוהר או סוהר בכיר שהוסמך לכך להעניק לאסירים חופשה מיוחדת לתקופה של עד 45 ימים. הסדר זה חל אך ורק על אסירים שהם אזרחי או תושבי ישראל שיתרת מאסרם ביום היציאה לחופשה אינה עולה על 45 ימים, ואינו חל על אסירים שהורשעו בעבירות חמורות, כגון עבירות ביטחון, אלימות חמורה, עבירות מין ואלימות במשפחה. כעת, במסגרת החוק (תיקון מס' 4), הוארך תוקפה של הוראת השעה המאפשרת מתן חופשות אלו, כך שההסדר יעמוד בתוקפו עד ליום י"ז באב התשפ"ו (31 ביולי 2026).
חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 7 והוראת שעה) (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס' 19), התשפ"ו-2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוץ והביטחון
תחילה: 2025-12-25T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 25/12/2025, מס' חוברת 3473, עמ' 60
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 7 והוראת שעה) (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס' 19), התשפ"ו-2025
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
במסגרת חוק שירות ביטחון נקבעה הוראת שעה, המוארכת מעת לעת, המאפשרת הצבת חיילים בשירות חובה ביחידות משטרת ישראל שאינן משמר הגבול (מסלול שח"ם), ובלבד שעיקר פעילותן קשור לביטחון המדינה ותושביה. כעת, במסגרת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 7 והוראת שעה) (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס' 19), התשפ"ו-2025, הוארך תוקפה של הוראת השעה פעם נוספת, כך שתעמוד בתוקפה עד ליום כ"א בטבת התשפ"ז (31 בדצמבר 2026). בנוסף, כדי להגביר את הפיקוח הפרלמנטרי על התהליך, עוגן בחוק מנגנון דיווח חדש שלפיו השר לביטחון לאומי ידווח לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת אחת לשישה חודשים על הצבת החיילים במשטרה, תוך פירוט מספר החיילים ששובצו והיחידות הספציפיות שאליהן נשלחושבהן הוצבו.
חוק הסמכת צבא הגנה לישראל ושירות הביטחון הכללי לביצוע חדירה לחומר מחשב המשמש להפעלת מצלמה נייחת ופעולה בו (הוראת שעה – חרבות ברזל) (תיקון מס' 5), התשפ"ו-2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוץ והביטחון
תחילה: 2025-12-25T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 25/12/2025, מס' חוברת 3471, עמ' 56
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הסמכת צבא הגנה לישראל ושירות הביטחון הכללי לביצוע חדירה לחומר מחשב המשמש להפעלת מצלמה נייחת ופעולה בו (הוראת שעה – חרבות ברזל) (תיקון מס' 5), התשפ"ו-2025
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
חוק הסמכת צבא הגנה לישראל ושירות הביטחון הכללי לביצוע חדירה לחומר מחשב המשמש להפעלת מצלמה נייחת ופעולה בו (הוראת שעה), התשפ"ד-2023, מסמיך את צה"ל ושב"כ לחדור למחשבים המפעילים מצלמות אבטחה נייחות ולבצע בהם פעולות, במטרה לסכל ולמנוע גישה של גורמי אויב למידע חזותי. הסמכויות מופעלות בכפוף למנגנוני בקרה, הכוללים חובת שימוש באמצעי שפגיעתו פחותה ולזמן הקצר הנדרש, איסור על שימוש או שמירה של מידע על ענייניו הפרטיים של אדם, וחובת דיווח עיתית לוועדת המשנה למודיעין ולשירותים חשאיים של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת. כעת, במסגרת תיקון מס' 5 לחוק, הוארך תוקפה של הוראת השעה בשנה נוספת, כך שהיא תעמוד בתוקפה עד ליום כ"א בטבת התשפ"ז (31 בדצמבר 2026). התיקון מנתק את הסמכויות מהזיקה לפעולות צבאיות משמעותיות, כך שהן ימשיכו לעמוד בתוקפן גם בשגרה, ובהתאם לכך נמחקו המילים "חרבות ברזל" משם החוק. בנוסף לכך, צומצמו העילות להפעלת הסמכויות: סמכות צה"ל הוגדרה ככזו שתופעל רק לשם שמירה על רציפות התפקוד המבצעי שלו, ואילו סמכות השב"כ הוגדרה בהתאם לייעודיו הספציפיים בחוק, בהם סיכול ומניעת פעילות הפוגעת בביטחון המדינה או בסדרי המשטר, ואבטחת אנשים, מידע ומקומות שקבעה הממשלה. כמו כן, בוטלה האפשרות שהייתה קיימת קודם לכן בחוק להאריך את תוקפו בצו של שר הביטחון.
חוק מניעת פגיעת גוף שידורים זר בביטחון המדינה (הוראת שעה), התשפ"ו–2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
יוזמים: אריאל קלנר
תחילה: 2025-12-23T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 23/12/2025, מס' חוברת 3470, עמ' 52
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק מניעת פגיעת גוף שידורים זר בביטחון המדינה (הוראת שעה), התשפ"ו–2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק מניעת פגיעת גוף שידורים זר בביטחון המדינה (הוראת שעה – חרבות ברזל) (תיקון מס' 4) (הפיכת הוראת השעה להוראת קבע והרחבת סמכויות), התשפ"ו–2025
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק מניעת פגיעת גוף שידורים זר בביטחון המדינה (הוראת שעה - חרבות ברזל) (תיקון - הוראת קבע), התשפ"ד-2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
במסגרת חוק מניעת פגיעת גוף שידורים זר בביטחון המדינה (הוראת שעה), התשפ"ו-2025, שנקבע כהוראת שעה אשר תעמוד בתוקפה עד ליום א' בטבת התשפ"ח (31 בדצמבר 2027), נקבע כי שר התקשורת רשאי, בהסכמת ראש הממשלה ובאישור הממשלה או ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי, להורות על נקיטת אמצעים להגבלת שידורי ערוץ זר ופעילותו. החלטה זו תתקבל אם שוכנע ראש הממשלה, על יסוד חוות דעת מקצועית מאחד או יותר מגורמי הביטחון – צבא הגנה לישראל, שירות הביטחון הכללי, המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים או משטרת ישראל, כי תכני הערוץ פוגעים באופן ממשי בביטחון המדינה. האמצעים שניתן להפעיל כוללים את הפסקת שידורי הערוץ, סגירת משרדיו בשטח ישראל, תפיסת מכשירים המשמשים לאספקת תוכני הערוץ, הסרת אתר אינטרנט של הערוץ או הגבלת הגישה אליו. בנוסף, הוסמך שר התקשורת להורות לגופים שפעילותם העיקרית היא הפצת תוכני משתמשים באינטרנט להגביל גישה לשידור הערוץ הזר בזמן אמיתי ובאופן רציף. הממשלה או ועדת השרים הוסמכו להנחות את שר הביטחון לבצע פעולות טכנולוגיות למניעת קליטה ישירה של שידורי הערוץ באמצעות לוויין בשטחי ישראל ובאזור יהודה ושומרון, ובלבד שלא יימנעו שידוריו של ערוץ אחר. לעניין סמכות תפיסת המכשירים, הובהר כי לא ייתפס ציוד שעיקר תכליתו היא לשימוש אישי, וכן נקבע איסור מפורש על ביצוע חדירה לציוד קצה (כגון טלפון סלולרי), למחשב או לחומר מחשב שנתפסו. הוראת שר התקשורת תינתן לתקופה שלא תעלה על 90 ימים, עם אפשרות להארכתה לתקופות נוספות של עד 90 ימים בכל פעם, בכפוף להתקיימות התנאים והצגת חוות הדעת הנדרשות. כל הוראה שתינתן, ובפרט החלטה על הארכתה, תובא לביקורת שיפוטית לפני נשיא בית משפט מחוזי או סגנו בהקדם האפשרי, ולא יאוחר מ-24 שעות משעת כניסתה לתוקף. בית המשפט ידון בהוראה בתוך שלושה ימים מיום כניסתה לתוקף, ויקבל החלטה האם לשנותה או לקצוב את תקופת תוקפה.
חוק מימון מפלגות (תיקון מס' 44), התשפ"ו–2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ועדה
ועדה: ועדת הכנסת
תחילה: 2026-01-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 17/12/2025, מס' חוברת 3469, עמ' 44
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק מימון מפלגות (תיקון מס' 44), התשפ"ו–2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 51) (תשלומים עבור עובדי הסיעות), התשפ"ב–2022
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק מסדיר באופן מפורט את שכרם ותנאי עבודתם של עובדי הסיעות, שאף שאינם עובדי הכנסת, הם מקבלים את שכרם ישירות הכנסת. עד לתיקון קבע סעיף 3א לחוק מימון מפלגות סכום שנתי שאותו קיבלו הסיעות לפי גודלן ואשר שימש למימון תשלומים לעובדי הסיעות, שכונו "עובדי הצוות הפרלמנטרי". לפי התיקון, אין יותר תקציב שנתי לכל סיעה, אלא מספר עובדי הסיעה, שכרם ושאר תנאי עבודתם נקבעו בחוק עצמו, בסעיף 3א שהוחלף ובתוספת מפורטת שהתווספה לחוק.
חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 138), התשפ"ו-2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת הכלכלה
יוזמים: משה פסל
תחילה: 2026-06-14T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 14/12/2025, מס' חוברת 3467, עמ' 38
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 138), התשפ"ה-2025
Value: לחוק שהתקבל
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 138), התשפ"ו-2025
Value: לחוק שהתקבל
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 139), התשפ"ה-2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 140 - הוראת שעה) (נסיעת רכב ביטחון בנתיב תחבורה ציבורית), התשפ"ה-2025
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (נסיעת אמבולנס בנתיב תחבורה ציבורית), התשפ"ה- 2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
החוק קובע כי נוהג ברכב המיועד להצלת חיי אדם, שמירה על הביטחון, שמירה על שלום הציבור, זיהוי קורבנות אסון או הובלת נפטרים, הנכלל ברשימת סוגי כלי הרכב המפורטת בתוספת השש עשרה לפקודת התעבורה, רשאי לנסוע בנתיב תחבורה ציבורית בכל עת, גם שלא במסגרת נסיעת חירום, וזאת במטרה להקל את ביצוע המשימות שלשמן מיועדים כלי רכב אלה. בין סוגי כלי הרכב המפורטים בתוספת כאמור נכללים אמבולנסים, כבאיות, כלי רכב שמשמשים את שירות בתי הסוהר למשימות מבצעיות או ליווי אסירים, כלי רכב של עמותת זק"א ועוד. יצוין כי לפי הוראות סעיף 41 לפקודת התעבורה, ניתן לשנות את רשימת סוגי כלי הרכב המנויים בתוספת השש עשרה, באמצעות תקנות ששר התחבורה והבטיחות בדרכים מוסמך להתקין באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
לצורך אכיפת הוראות החוק, נקבע כי גוף המפעיל כלי רכב מסוגים כאמור יעביר לרשות הרישוי במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים רשימה של מספרי הרישום של כלי הרכב האמורים ויעדכן את הרשימה מזמן לזמן. כן נקבע כי מספרי רישום כאמור יהיו זמינים לעיונה של כל רשות מקומית, כדי שזו תוכל להימנע ממתן דוחות תנועה שלא כדין.
הוראות החוק לעניין העברת המידע לרשות הרישוי ייכנסו לתוקף בתום שישה חודשים מיום פרסומו של החוק ברשומות.
חוק לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים) (תיקון מס' 20), התשפ"ו-2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
תחילה: 2025-12-04T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 04/12/2025, מס' חוברת 3466, עמ' 36
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים) (תיקון מס' 20), התשפ"ו-2025
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק קובע כי כאשר לקטין שנחקר בידי חוקר ילדים כנפגע עבירה או כעד לה מלאו  14 שנים במועד מתן עדותו אך טרם מלאו לו 15 שנים, יהיה חוקר הילדים רשאי ללוות אותו בעדותו ולקבוע תנאים למתן העדות, בדומה להסדר החל על ילדים שטרם מלאו להם 14 שנים, במטרה לאפשר לו למסור עדות מלאה ולצמצם את הנזק הנפשי שעלול להיגרם לו כתוצאה מהעדות. בנוסף, הוראת השעה שנקבעה בעקבות אירועי 7 באוקטובר ולפיה ילדים עד גיל 14 שנפגעו או היו עדים לעבירות המתה או חטיפה בקשר למעשה טרור או לפגיעת איבה ייחקרו בחקירת ילדים, עוגנה כהוראת קבע. ואולם, נמחקה הוראת השעה בדבר חובה להיוועץ בחוקר ילדים בטרם הזמנת ילד נפגע עבירת טרור או עד לה, שהתייחסה לחקירה על עבירה שבוצעה בתקופה שמיום 7 באוקטובר 2023. בנוסף, החוק מרחיב את האפשרות למסור קלטות חקירה או תמלילי חקירה האסורים בפרסום לצורך הכנת חוות דעת בקשר להליך פלילי.
חוק הסיוע המשפטי (תיקון מס' 30), התשפ"ו–2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
תחילה: 2026-03-03T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 03/12/2025, מס' חוברת 3465, עמ' 34
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הסיוע המשפטי (תיקון מס' 30), התשפ"ו–2025
Value: לחוק שהתקבל
Name: הצעת חוק הסיוע המשפטי (תיקון מס' 30), התשפ"ה–2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הסיוע המשפטי (תיקון מס' 30) (סיוע לאזרחים ותיקים שנפגעו מעוקץ או ניצול כלכלי), התשפ"ה-2025
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק נועד להתמודד עם תופעות של עוקץ וניצול כלכלי של אזרחים ותיקים. על כן הוא קובע זכאות לסיוע משפטי לאדם שמלאו לו 65 שנים בהליכים המבוססים על ניצול קושי, חולשה, מצב קוגניטיבי, בריאותי או קשיי שפה של האדם – בתביעות שעילתן טעות, הטעיה, כפייה או עושק לפי חוק החוזים, השפעה בלתי הוגנת לפי חוק הגנת הצרכן או גזל או תרמית לפי פקודת הנזיקין, וכן בהליכים לפי חוק שירותי תשלום. סעיף 3 לחוק הסיוע המשפטי, התשל"ב–1972, הדורש עמידה במבחן של זכאות כלכלית, לא יחול במקרים אלה.
חוק בתי המשפט (תיקון מס' 106), התשפ"ו–2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
יוזמים: איתן גינזבורג, אפרת רייטן מרום, מירב בן ארי, שמחה רוטמן, בועז טופורובסקי
תחילה: 2026-01-02T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 03/12/2025, מס' חוברת 3464, עמ' 32
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק בתי המשפט (תיקון מס' 106), התשפ"ו–2025
Value: לחוק שהתקבל
Name: הצעת חוק בתי המשפט (תיקון מס' 106), התשפ"ו–2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק בתי המשפט (תיקון מס' 104) (צילום בבית המשפט), התשפ"ב–2022
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק בתי המשפט (תיקון - צילום בבית המשפט), התשפ"ב-2022
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
החוק נועד להבנות את שיקול הדעת של בית המשפט בנוגע לצילום ולפרסום תצלום של חשוד המוחזק במעצר לפני הגשת כתב אישום באולם בית המשפט, ומבהיר כי על בית המשפט לאשר זאת רק מטעמים מיוחדים שיירשמו ואם הוא שוכנע שיש בכך עניין ציבורי של ממש העולה על הפגיעה בכבוד החשוד. הוראה דומה תחול גם בבתי הדין הצבאיים. כמו כן, נקבע איסור על פרסום צילומים של חשודים כאמור שצולמו בתוך מבנה בית המשפט (מחוץ לאולם הדיונים), אלא אם לא ניתן לזהות את העצור, או שניתנה הסכמה של בית המשפט או של החשוד לפרסום.
חוק המאבק בטרור (תיקון מס' 9 והוראת שעה) (תיקון), התשפ"ו-2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
תחילה: 2025-11-27T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 27/11/2025, מס' חוברת 3463, עמ' 30
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק המאבק בטרור (תיקון מס' 9 והוראת שעה) (תיקון), התשפ"ו-2025
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק מאריך את הוראת השעה שקובעת עבירה של צריכת פרסומי טרור בחוק המאבק בטרור, עד 30 בנובמבר 2027.
חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 163), התשפ"ה–2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת הפנים והגנת הסביבה
יוזמים: ארז מלול
תחילה: 2025-07-22T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 22/07/2025, מס' חוברת 3444, עמ' 750
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 163) , התשפ"ה–2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 164) (שינוי גודל מרחב מוגן דירתי), התשפ"ה–2025
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון - שינוי גודל מרחב מוגן דירתי), התשפ"ה-2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
מוצע להרחיב את תחולת ההסדר שנקבע לעניין אזורי עימות המאפשר  תוספת שטח לצורך חדר שירותים או חדר רחצה למרחב מוגן דירתי , לרבות ההוראות לעניין תשלום פיצויים ופטור מהיטל השבחה והליכי הרישוי המקוצרים, לכל רחבי המדינה. כן, לעניין בניין קיים מוצע לקבוע כי גם תוספת למרחב מוגן דירתי שלא תעלה על 3 מ"ר מעל השטח הקבוע לפי חוק ההתגוננות האזרחית, שאינה נועדה להקמת חדר שירותים או חדר רחצה, לא תיחשב כסטייה מתוכנית, גם על שטח זה יחולו ההוראות כאמור לעניין תשלום פיצויים ופטור מהיטל השבחה והליכי רישוי מקוצרים. כמו כן, לעניין בניין שטרם החלה בנייתו מוצע לקבוע כי הוספת השטח הנוסף שאינו לשירותים או חדר רחצה תתאפשר רק בדירות ששטחם עולה על 80 מ"ר לפני הוספת השטח הנוסף . הוראות אלו יחולו רק לגבי תכניות שהופקדו לפני  יום תחילתו של החוק.  עם זאת, יינתן פטור מהיטל השבחה על השטח הנוסף המורחב, ככל שייקבע בתכנית. בנוסף, מוצע להחיל את הוראות התקנות החלות היום רק לגבי תוספת שטח נוסף לצורך שירותים בממ"דים באזורי עימות גם על השטח הנוסף לשירותים בכל הארץ ולגבי השטח הנוסף שלא נועד לצורך חדר שירותים. לבסוף, מוצע להפוך להוראת קבע הוראות אשר אפשרו הקמת מרחב מוגן דירתי בהליך רישוי מקוצר, ולתקן את ההגדרה "דירה קטנה" ולהגדירה כדירה ששטח הבנייה הכולל שלה אינו עולה על 80 מ"ר.
חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 43 והוראת שעה - חרבות ברזל), התשפ"ו-2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הפנים והגנת הסביבה
תחילה: 2025-11-19T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 19/11/2025, מס' חוברת 3460, עמ' 22
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 43 והוראת שעה - חרבות ברזל), התשפ"ה-2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 44 והוראת שעה - חרבות ברזל), התשפ"ה-2025
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
מוצע להרחיב את גדרי פעולת הוועדה המייעצת לשר הפנים, לגביי כל בקשות הארכה לישיבת ביקור לשם העסקה של עובד זר במתן טיפול סיעודי למטופל. עוד מוצע לקבוע כהוראת שעה לתקופה של ארבעה חודשים, הסדר שיאפשר בחינה מחדש ואישור בקשות הארכה של מטופלים שנקלטו במערכת הממוחשבת של רשות האוכלוסין וההגירה, בתקופה שמיום כ"ב בתשרי התשפ"ד (7 באוקטובר 2023) עד יום כ"ב באלול התשפ"ה (15 בספטמבר 2025) או שנדחו באותה תקופה, במקרים בהם הקשר הטיפולי בין המטופל לעובד הזר נמשך מעל שלושה חודשים, ובלבד שהבקשה עומדת בתנאים המוצעים- במועד הגשת בקשת ההארכה העובד לא שהה בישראל מעל התקופה המרבית המוצעת, לא הגיש בקשה למעמד בישראל ולא התקבלה לגביו החלטה שלא לחדש את הרישיון או לבטלו.
חוק שירות לאומי-אזרחי (תיקון מס' 8), התשפ"ו-2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוץ והביטחון
תחילה: 2025-11-16T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 18/11/2025, מס' חוברת 3458, עמ' 18
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק שירות לאומי-אזרחי (תיקון מס' 8), התשפ"ו-2025
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
חוק שירות לאומי-אזרחי, התשע"ד–2014, הינו הוראת שעה המסדירה את שירותם של בוגרי ישיבות ומוסדות חינוך חרדיים שמלאו להם 21 שנים, המשרתים בשירות לאומי־אזרחי כתחליף לשירותם בצבא הגנה לישראל. השירות מתבצע בשני מסלולים עיקריים: שירות אזרחי-חברתי בתחומי הבריאות, הרווחה, החינוך, ביטחון הפנים והגנת העורף; ושירות אזרחי-ביטחוני בגופים דוגמת משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר והרשות הארצית לכבאות והצלה. החוק כולל הוראות מפורטות לעניין ביצוע השירות, תקופתו, תנאיו וחובות הגופים המפעילים, ומסמיך את הרשות לשירות לאומי-אזרחי על ניהול המערך והפיקוח עליו. כדי להמשיך ולאפשר למי ששירותו הצבאי נדחה להשתלב בשירות לאומי-אזרחי, הוארך תוקפו של החוק מעת לעת. כעת, במסגרת תיקון מס' 8 לחוק, נקבע כי תוקף הוראת השעה יוארך פעם נוספת, כך שהחוק יעמוד בתוקפו עד ליום י"ג בניסן התשפ"ו (31 במרץ 2026).
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 253 והוראות שעה), התשפ"ה-2025 
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת העבודה והרווחה
תחילה: 2025-05-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 21/01/2025, מס' חוברת 3355, עמ' 230
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 253 והוראות שעה), התשפ"ה-2025 
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 253 והוראת שעה) (תגמולי מילואים בנסיבות חירום), התשפ"ה-2024 
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
התיקון לחוק קובע כמה הוראות לעניין חישוב תגמולי מילואים:
ראשית, התגמול המינימלי ליום מילואים ימשיך לעמוד על שיעור מוגדל של 95% מהסכום הבסיסי לחודש חלקי 30 (כ-321 ש"ח ליום) עד לסוף שנת 2025. 
שנית, כהוראת שעה עבור עובדים עצמאיים ששירתו במילואים בין פברואר 2023 לסוף שנת 2025 והחלו לפעול כעצמאים עד סוף שנת 2024, התגמול יחושב לפי הגבוה מבין אלה: ההכנסה המחושבת לפי השומה הסופית או ההכנסה ששימשה בסיס לחישוב גובה המקדמות ששולמו לביטוח הלאומי ועל פיה שולמו תגמולי המילואים. התיקון יביא, בין השאר לביטול חובות שנוצרו לעצמאים שקיבלו תגמולים לפי המקדמות, הגבוהים מהכנסתם לפי השומה הסופית. 
שלישית, נקבע בסעיף 274ב לחוק הביטוח הלאומי כללים לחישוב התגמול במקרה של "סבבי מילואים" בתקופת חירום, כך שמי שנקרא לשירות נוסף בתוך פחות מ-90 ימים מסיום שירות קודם במילואים יקבל תגמול המבוסס על השכר שקדם לסבב המילואים הראשון שלו בתקופת החירום. לפי התיקון, עליית שכר של עד 20% בין הסבבים תובא בחשבון, ואילו עלייה גבוהה מכך תוכר רק אם יוכח שהיא נובעת מעבודה ולא מתגמולי המילואים עצמם; גרירת שכר לפי סעיף 279 לחוק הביטוח הלאומי לא תחול לעניין שירות מילואים נוסף שהחל בתקופת החירום,  למעט לגבי מבוטח שחלו לגביו ההוראות של סעיף 279 לפני תחילת תקופת החירום – שלגביו תתאפשר גרירת השכר אך יחולו ההוראות הנוגעות לחישוב עליית השכר עד 20% ומעל 20%. הוראות אלו לגבי סבבי השירות נכנסו לתוקף ב-1 במאי 2025  לגבי שירות מילואים מאותו מועד ואילך, והן יחולו בתקופת חירום כפי שהיא מוגדרת בתיקון – לפי קריאה למילואים בצו 8, אלא אם כן שר העבודה, בהסכמת שר האוצר ושר הביטחון ובאישור ועדת העבודה והרווחה קבע בצו כי ההוראות לא יחולו בתקופת החירום או חלקה.