nickbes/lawsofisrael huggingface dataset:
חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו-2024) (תיקון), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הכלכלה
תחילה: 2024-01-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 28/02/2024, מס' חוברת 3164, עמ' 558
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו-2024) (תיקון), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו-2024) (תיקון), התשפ"ד-2023
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
במסגרת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2023 ו-2024), התשפ"ג–2023 , בוצעו מספר תיקונים בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ"א-1981, שעסקו בהגברת השקיפות ללקוחות הבנקים. אחד מהתיקונים כאמור היה תיקון סעיף 5א לחוק הבנקאות, בו נקבע כי בתחילת כל חודש קלנדרי ישלחו הבנקים לכל לקוחותיהם, באמצעי המאפשר תקשורת מיידית ונגישה, ככל האפשר, הודעה שבה יפרטו את הסכומים הכוללים של העמלות ושל הריביות שגבה הבנק מהלקוח בחודש שקדם למועד שליחת ההודעה. עוד נקבע כי מועד תחילתו של התיקון לעניין עמלות יהיה ב-1 בינואר 2024, ולעניין ריביות וכן עמלות וריביות שנגבו בעבור הלוואה לדיור, ב-2 ביוני 2024. 
נוכח מלחמת "חרבות ברזל" שפרצה ב-7 באוקטובר 2023, הוכרז מצב מיוחד בעורף שהוחל על כל שטחי המדינה והחל גיוס מילואים נרחב. עובדים רבים בכל מערכות המשק לרבות המערכת הבנקאית גויסו, ועיקר המשאבים הופנו לטיפול בנפגעים ובמקרים הדחופים. המציאות החדשה השפיעה על היערכותם של הבנקים ליישום הוראות התיקון במועד שנקבע.  
החוק נועד לאפשר לבנקים ארכה להיערכות ליישום משלוח ההודעות ללקוחותיהם. בהתאם לכך, החוק דוחה בחודשיים, עד ליום ה-1 במרץ 2024, את מועד תחילתה של ההוראה המחייבת תאגיד בנקאי לשלוח ללקוחותיו, בתחילת כל חודש קלנדרי, הודעה לעניין עמלות כאמור. כמו כן, החוק חל רטרואקטיבית מה-1 בינואר 2024 שהוא מועד תחילתה המקורי של ההוראה כאמור.
חוק שירותי רווחה (זכויות נשים ששהו במקלט לנשים מוכות) (תיקון מס' 4), התשפ"ד–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת העבודה והרווחה
יוזמים: פנינה תמנו, אליהו רביבו, יוסף טייב, נעמה לזימי, שרון ניר, קטי קטרין שטרית, מירב בן ארי, משה סולומון
תחילה: 2024-02-22T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 22/02/2024, מס' חוברת 3163, עמ' 556
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק שירותי רווחה (זכויות נשים ששהו במקלט לנשים מוכות) (תיקון מס' 4), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק שירותי רווחה (זכויות נשים ששהו במקלט לנשים מוכות) (תיקון מס' 5) (הגדלת מענק ההסתגלות ושינוי מועד התשלום), התשפ"ג–2023
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק שירותי רווחה (זכויות נשים ששהו במקלט לנשים מוכות) (תיקון – העלאת סכום מענק ההסתגלות ושינוי מועד תשלומו), התשפ"ג-2023
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
חוק זה קובע כי סכום מענק ההסתגלות, שמשולם לאישה ששהתה במקלט לנשים מוכות בעת יציאתה מהמקלט, יעלה מ-8,000 שקלים חדשים ל-11,000 שקלים חדשים. בנוסף, בעת היציאה מהמקלט תקבל האישה תוספת סיוע למענק בגובה 1,000 שקלים חדשים, עבור כל אחד מילדיה הנמצא עימה, ולא רק עבור 2 ילדים כפי שהיה קבוע בחוק לפני תיקון זה. כמו כן חוק זה קובע כי מענק ההסתגלות ישולם לאישה בסמוך ליציאתה מהמקלט, וככל האפשר לפני יציאתה, ובכל מקרה לא יאוחר מ-30 יום ממועד שהוגשה הבקשה לתשלום המענק וזאת בשונה מהמצב שהיה עד תיקון זה לפיו המענק היה משולם לאחר יציאת האישה מהמקלט ועד 60 ימים לאחר שהוגשה הבקשה.
חוק עובדים זרים (תיקון מס' 24), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת העבודה והרווחה
תחילה: 2024-02-21T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 21/02/2024, מס' חוברת 3162, עמ' 548
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק עובדים זרים (תיקון מס' 24), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק עובדים זרים (תיקון מס' 24) (פיקדון לעובדים זרים), התשפ"ד-2023
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:

נקבע הסדר חלופי לניכוי מכספי הפיקדון של עובדים זרים, לפיו 25% מכספי הפיקדון של עובד זר ישולמו לו גם אם יצא מישראל לאחר תום התקופה המותרת לשהייתו בה, בתוספת הרווחים שנצברו ובניכוי דמי ניהול ומיסים, ובלבד שהגיש לממונה בקשה בכתב לקבלת הכספים כמפורט בחוק. את יתרת 75% מכספי הפיקדון, יהיה העובד הזר זכאי לקבל אם עזב את ישראל לא יאוחר משנים עשר חודשים מתום התקופה שבה הורשה לשהות בה, בתוספת הרווחים ובניכוי הוצאות הרחקה וכן בניכוי סכום בשיעור הולך וגדל בהתאם לתקופת השיהוי ביציאה כמפורט בתוספת הראשונה 1ב' לחוק עובדים זרים, התשנ"א-1991 (להלן – החוק), ומיסים. כמו כן נקבע כי הממונה יהיה רשאי, לפי בקשה של עובד זר, להחליט על הפחתת תקופת השיהוי שתיזקף לחובתו של העובד הזר אם הממונה מצא כי נבצר מהעובד הזר לעזוב את ישראל עד תום התקופה שבה הורשה לשהות בה לפי הוראות חוק הכניסה לישראל או בנסיבות נוספות הקבועות בחוק, ובלבד שלא חלפו מעל שלוש שנים מתום התקופה שבה הורשה לשהות בישראל עד המועד שבו התקבלה בקשתו במשרדי הממונה. על החלטת הממונה ניתן יהיה להגיש השגה בהתאם להוראות החוק. כמו כן, נקבע כי רשות האוכלוסין וההגירה תאפשר לעובד זר לצפות בכל עת באתר האינטרנט שלה או באמצעי דיגיטלי במידע לעניין כספי הפיקדון המתנהלים לגביו, אופן הגשת הבקשה לקבלת כספי הפיקדון ותוקף האשרה והרישיון של העובד הזר. עוד נקבעו הוראות תחולה כמפורט בחוק.
חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 42), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
תחילה: 2025-02-20T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 20/02/2024, מס' חוברת 3161, עמ' 540
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 42), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 42) (שמירת חומר ארכיוני בידי עורך דין), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק מסדיר בחקיקה ראשית את השמירה של חומר ארכיוני בידי עורך דין בעניין לקוחו. לפי החוק, עורך דין ישמור על חומר ארכיוני לתקופת זמן של שבע שנים מיום סיום הטיפול בעניין שמסר לו הלקוח או מיום סיום ההליכים המשפטיים שבהם ייצג את הלקוח, אלא אם כן סרק את המסמך בהתאם לתנאים המנויים בחוק שאז תחול חובת השמירה על החומר הסרוק. עורך הדין ולקוחו רשאים להסכים בכתב על תקופת שמירה אחרת, ארוכה או קצרה יותר. במהלך התקופה שבה החומר נשמר רשאי הלקוח לבקש לידיו את החומר הארכיוני, ובסופה, רשאי עורך הדין לבער את החומר מבלי שהוא נדרש לפנות לשם כך ללקוח, והכל תוך שמירה על פרטיות הלקוח. ההוראה לא חלה על מסמכים המפורטים בתוספת לחוק הנתונה לשינוי על ידי שר המשפטים. התיקון לחוק גם לא חל על מסמכים שנמסרו למשמרת על פי הסכם, או על חומר שחלה לגביו חובת שמירה לפי חוק אחר.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 243), התשפ"ד–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת העבודה והרווחה
יוזמים: יצחק פינדרוס, מירב בן ארי, יסמין פרידמן, משה גפני, יעקב אשר
תחילה: 2024-06-20T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 20/02/2024, מס' חוברת 3160, עמ' 536
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 243), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 242) (תשלום גמלת ילד נכה בעד ילד שמושם באומנה), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - תשלום גמלת ילד נכה לאומן בעד ילד הנמצא אצלו באומנה), התשפ"ג-2023
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
נקבע כי גמלת ילד נכה המגיעה בעד ילד נכה המושם באומנה, תשולם לאומן של הילד בעד תקופת האומנה, תוך הבחנה בין שני מצבים: במקרה שבו השתלמה גמלת נכה בעד הילד בסמוך לפני השמתו באומנה, המפקח הארצי על האומנה יודיע על כך למוסד לביטוח לאומי, והמוסד ישלם את הגמלה לאומן. במקרה שבו לא השתלמה בעד הילד גמלת ילד נכה בסמוך לפני שהושם באומנה, יתאפשר לאומן להגיש תביעה לגמלת ילד נכה. כמו כן, נקבע כי במשפחת אומנה שבה שני ילדים או יותר שמשתלמת בעדם גמלת ילד נכה, תשולם תוספת של 50% על שיעור הגמלה בעד כל ילד נכה וכן כי מענק הניתן במקרה שבו נפטר ילד נכה שהושם באומנה ישולם להורה הביולוגי של הילד. בנוסף, נקבעו הוראות משלימות בחוק אומנה לילדים, לפיהן אומן יהיה זכאי לקבל גמלת ילד נכה בעד ילד נכה שהושם אצלו באומנה, וכן לקבל את ההטבות והזכויות הנלוות לגמלה. לשם כך ניתנה לאומן סמכות להגיש תביעה לקבלת גמלה כאמור ולבצע את כל הפעולות הנדרשות לשם כך, ובלבד שיידע את הורי הילד זמן סביר מראש על תכניותיו להגיש תביעה כאמור. נקבע כי תחילתו של התיקון המוצע תהיה שלושה חודשים מיום פרסומו, וגמלת ילד נכה תשולם לאומן לפי הוראות ההסדר המוצע בעד התקופה האמורה ואילך. נקבע כי התיקון לחוק אומנה לילדים ייכנס לתוקף מיד עם פרסום החוק.
חוק אומנה לילדים (תיקון מס' 3), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת העבודה והרווחה
תחילה: 2024-02-20T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 20/02/2024, מס' חוברת 3159, עמ' 534
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק אומנה לילדים (תיקון מס' 3), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק אומנה לילדים (תיקון מס' 4) (אומנת חירום), התשפ"ג-2023
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
נקבע כי לאומן באומנת חירום תהיה סמכות לתת הסכמה לבדיקה רפואית ולטיפול רפואי, לרבות נטילת תרופות, ביצוע בדיקות דם וקבלת חיסונים הניתנים לכלל ילדי ישראל, ולמעט טיפולים רפואיים המנויים בתוספת הראשונה לחוק זכויות החולה, כגון ניתוחים ודיאליזה. עוד נקבע כי במקרה שבו ילד שהושם באומנת חירום אושפז בבית חולים מכוח סמכות האומן כאמור, עובד סוציאלי לפי חוק הנוער (טיפול והשגחה) או עובד סוציאלי לפי חוק הסעד (טיפול באנשים עם מוגבלות שכלית–התפתחותית), לפי העניין, יודיע על כך לבית המשפט הדן בעניינו של הילד, בסמוך לאחר אשפוזו. בנוסף נקבע כי בנוגע למתן רישיון לאומן באומנת חירום, לא תחול הגבלת גיל מרבי של 56 שנים, בשונה מאומנה רגילה.
חוק הרבנות הראשית לישראל (הארכת כהונה של הרבנים הראשיים לישראל ושל חברי מועצת הרבנות הראשית לישראל) (הוראת שעה) (תיקון), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
תחילה: 2024-02-15T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 15/02/2024, מס' חוברת 3158, עמ' 530
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הרבנות הראשית לישראל (הארכת כהונה של הרבנים הראשיים לישראל ושל חברי מועצת הרבנות הראשית לישראל) (הוראת שעה) (תיקון), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
נקבע כי מועד סיום כהונתם של הרבנים הראשיים לישראל המכהנים כיום, יידחה ליום כ"ה בסיוון התשפ"ד (1 ביולי 2024) וכן כי מועד סיום כהונת חברי המועצה הנבחרים יידחה ליום י"ב באלול התשפ"ד (15 בספטמבר 2024). בנוסף, נקבע כי לעניין הבחירות הראשונות לרב הראשי לישראל ולחברי המועצה הנבחרים, שיתקיימו לאחר תחילתה של הוראת השעה, יהיו חברים מסוימים באסיפה הבוחרת (רבני עיר, רבנים אזוריים, רבני יישוב, רבני שכונה וראשי המועצות הדתיות) רק מי ששימשו בתפקידם לפי אותן פסקאות ערב תחילתו של תיקון זה והמשיכו לשמש בתפקידם כאמור במועד הבחירות. כמו כן, נקבע כי רב עיר ברשות מקומית שמועד סיום כהונתו חל בתקופה שמיום כ"ב בתשרי התשפ"ד (7 באוקטובר 2023) עד מועד הבחירות הכלליות לרשויות המקומיות, ולא הודיע בכתב לגורם הממנה כי אין להאריך את תקופת כהונתו – ישוב ויכהן החל ביום תחילתו של החוק, עד ליום ה-90 שלאחר מועד הבחירות לרשויות המקומיות. רב עיר ששב לכהן כאמור, לא יכהן באסיפה הבוחרת לבחירת הרבנים הראשיים לישראל.
חוק מימון הוצאות למשפחות שבויים, חטופים ונעדרים (תיקון מס' 2), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת העבודה והרווחה
יוזמים: ינון אזולאי, ישראל אייכלר, אופיר כץ, משה גפני, ולדימיר בליאק, אברהם בצלאל, דן אילוז, חמד עמאר, סימון דוידסון, יבגני סובה, נאור שירי, אחמד טיבי, רון כץ, יסמין פרידמן, סימון מושיאשוילי, דוד ביטן, ניסים ואטורי, עודד פורר, מירב בן ארי, אושר שקלים, חוה אתי עטייה, משה רוט, יצחק פינדרוס, יעקב אשר, מירב כהן, מיקי לוי, משה טור פז, פנינה תמנו, ארז מלול, נעמה לזימי, יונתן מישרקי, אלון שוסטר, צגה מלקו
תחילה: 2023-11-07T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 14/02/2024, מס' חוברת 3157, עמ' 528
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק מימון הוצאות למשפחות שבויים, חטופים ונעדרים (תיקון מס' 2), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק מימון הוצאות למשפחות שבויים, חטופים ונעדרים (תיקון מס' 2) (זכאות למענק לאחים ולילדים מעל גיל 21), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק מימון הוצאות למשפחות שבויים, חטופים ונעדרים (תיקון – זכאות למענק לאחים ולילדים מעל גיל 21), התשפ"ד–2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
החוק מבטל את התנאי שלפיו אח או ילד של חטוף, שבוי או נעדר יהיה זכאי למענק רבעוני בסך של 21,000 שקלים חדשים, רק אם לא משתלמים לו או בעדו תשלומים לפי חוק תגמולים לבני משפחה של חטופים ונעדרים בפעולת איבה, התשפ"ד–2023. החוק קובע כי המענק ישולם לאח או ילד כאמור שמלאו לו 18 שנים בקיזוז של שלוש פעמים התגמול שמשתלם לו או התוספת לתגמול המשתלמת בעדו לפי החוק האמור, לפי חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) או לפי חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה. התשלום לזכאים לכך לפי תנאי החוק ייעשה באופן רטרואקטיבי החל מה-7.10.23. כמו כן החוק קובע שהטבות סוציאליות המשולמות לפי הסכמים שנערכו מיום ה-1.1.24 ועד יום 31.3.24 לפי סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי בשל המצב הביטחוני המיוחד, לא יחשבו כהכנסה לעניין כל דין אלא אם נקבע בהם אחרת.
חוק לתיקון דיני הבחירות לרשויות המקומיות והוראות שעה לעניין הבחירות הקרובות, התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הפנים והגנת הסביבה
תחילה: 2024-02-13T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 13/02/2024, מס' חוברת 3155, עמ' 508
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון דיני הבחירות לרשויות המקומיות והוראות שעה לעניין הבחירות הקרובות, התשפ"ד-2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק לתיקון דיני הבחירות לרשויות המקומיות (הצבעה וועדות קלפי והוראות שעה לעניין הבחירות הקרובות), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
בשל המלחמה והצורך לבצע את ההתאמות והשינויים הנדרשים לקיום הבחירות לרשויות המקומיות בקרב חיילים במהלכה, נקבע כי כהוראת שעה לבחירות הקרובות, משך ההצבעה בקלפיות חיילים יוארך ויכול שיתקיים במהלך השבוע המסתיים במועד סיום ההצבעה בקלפיות רגילות. עם פקיעת הוראת השעה, יהיה ניתן לקיים את ההצבעה בקלפיות חיילים במשך 72 שעות המסתיימות במועד סיום ההצבעה בקלפיות רגילות. כמו כן, נקבע כהוראת שעה כי לא רק חייל חובה יוכל להיות בוועדת הקלפי, אלא גם חייל קבע עד דרגת רב סמל ראשון וחייל מילואים  עד דרגת רב סמל מתקדם.
בנוסף, נקבע כי בכל בית אבות בו מתגוררים לפחות 100 דיירים, תוצב קלפי אחת לפחות. כמו כן, נקבע כהוראת שעה כי בבחירות הקרובות, בשל חג הרמדאן, ברשויות בהן אף אחד מהמועמדים לא הגיע ל-40%, הבחירות החוזרות בין שני המועמדים המובילים יערכו בתוך 12 ימים במקום בתוך 14 ימים.
חוק הבוררות המסחרית הבין-לאומית, התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
תחילה: 2024-02-14T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 14/02/2024, מס' חוברת 3156, עמ' 512
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הבוררות המסחרית הבין-לאומית, התשפ"ד-2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הבוררות המסחרית הבין-לאומית, התשפ"ג-2023
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
אומץ בשינויים מסויימים חוק המודל בעניין בוררות מסחרית בין-לאומית המסדיר את השלבים השונים של הליך בוררות מסחרית בין-לאומית, החל בשלב ההסכמה לבוררות ועד לשלב אכיפת פסק הבוררות. החוק יחליף את ההסדרים הנוגעים לבוררות מסחרת בין-לאומית שנידונים היום בהתאם לחוק הבוררות, התשכ"ח–1968.
חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 41 - הוראת שעה – חרבות ברזל), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
תחילה: 2024-02-06T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 06/02/2024, מס' חוברת 3154, עמ' 504
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 41 - הוראת שעה – חרבות ברזל), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק לשכת עורכי הדין (הוראת שעה – חרבות ברזל), התשפ"ד-2023
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
חוקקה הוראת שעה עד לסוף שנת 2024, שתיתן מענה למתמחים שהתחילו את התמחותם החל מחודש ספטמבר 2023, כך שמשך התמחותם של מתמחים אלה יקוצר מתקופה של 18 חודשים ל-12 חודשים. באשר למתמחים שהחלו את התמחותם החל מינואר 2023 ועד סוף אוגוסט 2023, נקבע בהוראת מעבר כי תקופת התמחותם תקוצר ל-15 חודשים. נוסף על כך, נקבע כי היעדרויות אשר נסיבותיהן קשורות בזיקה ישירה ללחימה ולמצב המיוחד בעורף בהתאם לקטגוריות שנמנו בחוק, ייחשבו כהיעדרויות שנכללות בתוך תקופת ההתמחות של המתמחה ושאינן פוגעות ברציפות תקופת ההתמחות.
חוק לתיקון ולהארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (הארכת מעצר לחשוד בעבירת ביטחון), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
תחילה: 2024-02-05T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 01/02/2024, מס' חוברת 3153, עמ' 500
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון ולהארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (הארכת מעצר לחשוד בעבירת ביטחון), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
הוארך תוקפן של התקנות המאפשרות הארכת מעצר של העצורים בשל פעולות האיבה שהתרחשו בין יום ה-7 באוקטובר 2023 לבין ה-10 באוקטובר 2023 או מי שנעצר במסגרת פעולות המלחמה בעזה שאירעו בין יום ה-07 באוקטובר לבין תום הפעולות הצבאיות. הארכה של התקנות לשעת חירום תהיה עד ליום ה-20 במרץ 2024.
חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 37), התשפ"ד–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: הוועדה למיזמים ציבוריים
יוזמים: יונתן מישרקי, ינון אזולאי, יצחק פינדרוס, אלי דלל, חמד עמאר
תחילה: 2024-07-28T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 28/01/2024, מס' חוברת 3152, עמ' 496
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 37), התשפ"ד–2024
Value: לקריאה השלישית
Name: הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 67) (הודעה על סיום הטבה בנקאית), התשפ"ג–2023
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון - שינוי או סיום תוכנית הטבות בנקאית), התשפ"ג-2023
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
החוק מעגן את חובתם של תאגידים בנקאיים (בנקים וחברות כרטיסי האשראי), ליידע את לקוחותיהם באופן אפקטיבי על סיום הטבות בנקאיות הניתנות ללקוחות או על שינויים בתקופת ההטבה אם שינויים אלה הוסכמו מראש עם הלקוח. החוק חל על הטבה בנקאית הנוגעת לשיעור ריבית או עמלה או לסכום של עמלה, הניתנת לתקופה העולה על שלושה חודשים.
נכון להיום, תאגידים בנקאיים מחויבים, מכוח כללי הבנקאות (שירות ללקוח) (גילוי נאות ומסירת מסמכים), התשנ"ב–1991, שקובע נגיד בנק ישראל, להודיע ללקוחותיהם על שינויים בתנאי ניהול החשבון, ובכלל זה על שינויים בשיעורי ריביות ובתעריפי עמלות ועל סיומן של הטבות שניתנו לתקופה העולה על שלושה חודשים. עוד נקבע בכללים האמורים כי על תאגיד בנקאי לשלוח הודעה על סיום הטבה כאמור 14 ימים לפחות לפני מועד השינוי. אופן מסירת ההודעות ללקוחות התאגידים הבנקאיים מוסדר בהוראות ניהול בנקאי תקין שקובע המפקח על הבנקים. עם זאת, הודעות אלה נמסרות לעיתים במובלע, כחלק מהודעה הכוללת כמה נושאים, או נמסרות באופן שאינו מיידי ונגיש, ובשל כך לקוחות רבים אינם ערים לסיום ההטבה, ונושאים בתשלומים שיכלו להימנע מהם אם היו מקבלים הודעה מספקת מראש.
לאור זאת, בהתאם לחוק, תאגידים בנקאיים יהיו חייבים למסור ללקוחותיהם הודעה, 21 ימים לפחות לפני סיום תקופת הטבה בנקאית, וכן לפני כניסתו לתוקף של שינוי בתנאי ההטבה שהוסכם מראש עם הלקוח (אם הוסכם עם הלקוח על "הטבה מדורגת", כלומר על הטבה הניתנת לתקופה שבמהלכה יחולו שינויים בתנאי ההטבה במועדים שהוסכמו מראש). לעניין סיום הטבה בדמי כרטיס חיוב, חברת כרטיסי האשראי תציין בהודעה שתישלח ללקוח בדבר סיום ההטבה, גם את הדרך לסיום ההתקשרות לעניין כרטיס החיוב, אם יחליט הלקוח לבטלו בשל סיום ההטבה שניתנה לו בדמי הכרטיס. עוד קובע החוק כי הודעה כאמור תישלח ללקוח בכתב, בדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה ככל האפשר (לדוגמא באמצעות מסרון), אלא אם כן ביקש הלקוח שלא לקבל הודעות בדרך זו, ובנוסף לכך גם באופן שבו התאגיד הבנקאי שולח הודעות ללקוח כפי שהוסכם ביניהם. מסירת שתי הודעות ללקוח כאמור נועדה להבטיח כי הלקוח אכן יקבל את ההודעה. כדי לתת מענה למקרים שבהם ידוע לתאגיד הבנקאי כי הלקוח אינו יכול לקבל הודעה כתובה בתקשורת מיידית ונגישה (לדוגמא כאשר הלקוח מחזיק במכשיר טלפון כשר), מוצע לקבוע כי תישלח לאותו לקוח הודעה קולית כחלופה להודעה הכתובה. עוד נקבע כי המפקח על הבנקים יוסמך לקבוע במסגרת הוראות ניהול בנקאי תקין, הוראות לעניין אופן מסירת הודעות אלו, אם ראה כי הדבר נדרש.
לעניין אכיפת הוראות החוק, המפקח על הבנקים יהיה מוסמך להטיל עיצום כספי בסכום של 50,000 שקלים חדשים על תאגיד בנקאי שלא שלח ללקוח הודעה על סיום הטבה או על שינוי שהוסכם מראש, או ששלח הודעה כאמור שלא בהתאם להוראות שנקבעו בחוק. 
החוק ייכנס לתוקף בתום חצי שנה מיום פרסומו ברשומות.
חוק ההתיישנות (תיקון מס' 8 – חרבות ברזל), התשפ"ד–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
תחילה: 2024-01-25T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 25/01/2024, מס' חוברת 3151, עמ' 492
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק ההתיישנות (תיקון מס' 8 – חרבות ברזל), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק ההתיישנות (תיקון מס' 9 – הוראת שעה – חרבות ברזל), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
על רקע המצב המיוחד בעורף, נקבע כלל עקרוני לפיו תקופות התיישנות של עילות תביעה אזרחיות "יושעו" למשך חצי שנה מה-7.10, ותקופה זו לא תבוא במניין הזמן לחישוב "מירוץ ההתיישנות". זאת בכפוף לשלוש התאמות. ראשית, לגבי תביעות שכבר התיישנו בין ה-7.10 ליום חקיקת החוק, נקבע כלל של "החייאה" אוטומטית, אך נותר שיקול דעת לבית המשפט לקבוע כי ההסדר לא יחול מטעמים מיוחדים שיירשמו במקרים מסוימים, זאת בשל חריגות ההסדר. שנית, לגבי תביעות במקרקעין, נקבע כי הכלל האמור יחול רק אם התביעה הייתה בחצי השנה האחרונה להתיישנותה ב-7.10, בשל תקופות ההתיישנות הארוכות יחסית בתביעות אלה. שלישית, מתחולת ההסדר הוחרגו מספר הוראות התיישנות בחיקוקים שונים הקובעות התיישנות מהותית, לרוב מכוח אמנות בין-לאומיות, וכן חקיקה שהפסיקה קבעה לגביה שהחלת עילות ההשעייה של חוק ההתיישנות מנוגדת לתכלית החוק הספציפי.
חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 64 – הוראת שעה – חרבות ברזל) (מצב חירום כליאתי) (תיקון), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
תחילה: 2024-01-18T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 18/01/2024, מס' חוברת 3150, עמ' 488
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 64 – הוראת שעה – חרבות ברזל) (מצב חירום כליאתי) (תיקון), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
בתיקון מספר 64 לפקודת בתי הסוהר [נוסח חדש], התשל"ב–1971, נקבע, כהוראת שעה לשלושה חודשים, כי השר לביטחון לאומי, בהמלצת נציב בתי הסוהר ובהסכמת ראש הממשלה ושר הביטחון, יהיה רשאי להכריז על מצב חירום כליאתי אם שוכנע לנוכח המצב הביטחוני שבשלו הוכרז מצב מיוחד בעורף, יש צורך במקומות כליאה נוספים באופן מיידי או שעל סמך חוות דעת גורמי הביטחון יש סבירות גבוהה שיהיה צורך כאמור. במסגרת זאת יהיה ניתן להלין אסירים ועצורים ביטחוניים, בתנאים מסוימים, תוך חריגה מהוראות הדין לעניין שטח מחיה ולהלינם שלא על מיטה, בחריגה מהוראות הדין לעניין זכאות למיטה. עם זאת, החוק מאפשר למנהל בית הסוהר להפעיל את סמכותו זו גם לעניין תאים שמוחזקים בהם אסירים אחרים. תוקפה של הכרזת השר תהיה לחמישה ימים, והממשלה רשאית להאריך אותה, לתקופה אחת נוספת של חמישה ימים, וכן לתקופות נוספות באישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת.
במסגרת תיקון הוראת השעה נקבע כי הכרזת השר לביטחון לאומי בדבר מצב חירום כליאתי תתאפשר לא על יסוד המצב המיוחד בעורף אלא על יסוד הפעולות הצבאיות המשמעותיות שעליהן החליטה ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי לפי סעיף 40 לחוק-יסוד: הממשלה, והודיעה לגביהן לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת ביום כ"ג בתשרי התשפ"ד (8 באוקטובר 2023). כמו כן, נקבע כי הארכת תוקף ההכרזה על ידי הממשלה לתקופות נוספת תתאפשר לאחר הודעה לוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, אשר רשאית לאשרה, עם או בלי שינויים או לא לאשרה. במקרה זה, תוקפה של הכרזה יפקע בתוך שלושה ימים מיום שניתנה אלא אם כן אישרה אותה הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת לפני תום המועד.
עוד נקבע כי הוראת השעה תוארך עד יום כ"ג באייר התשפ"ד (31 במאי 2024), ותוקפה של ההכרזה הנוכחית על מצב חירום כליאתי תוארך בחודש, עד ליום ט' באדר א' התשפ"ד (18 בפברואר 2024).
חוק זכויות החולה (תיקון מס' 16), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הבריאות
תחילה: 2024-01-17T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 17/01/2024, מס' חוברת 3149, עמ' 480
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק זכויות החולה (תיקון מס' 16), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק זכויות החולה (תיקון מס' 16) (מקבל החלטות זמני לטיפול רפואי), התשפ"ד-2023
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
נקבע כי כאשר רופא מומחה סבור כי נדרש לבצע במטופל בגיר טיפול רפואי דחוף, והמטופל אינו מסוגל לתת הסכמה מדעת לטיפול, ואין יפוי כוח מתמשך בתוקף ולא מונה אפוטרופוס לעניינים רפואיים, יוכל עובד סוציאלי במוסד הרפואי, באישור מנהל המוסד או מי שהוסמך על ידו, לאשר לאדם בגיר לשמש כמקבל החלטות זמני עבור המטופל. מקבל ההחלטות הזמני יוכל, בתקופה של שישה חודשים לקבל החלטות לעניין ביצוע הטיפול הדחוף במטופל וכן לקבל החלטות לעניין ביצוע טיפול רפואיים נוספים שיידרשו לו. בחירת מקבל ההחלטות הזמני תהיה לפי לפי סדר הקרבה: בן זוג, ילד בגיר, הורה, אחים, או הסכמה של בני המשפחה לפי הכללים שנקבעו בחוק, ויכול גם שייבחר לכך אדם אחר  - אם המטופל הביע את רצונו כי אותו אדם יהיה מיופה כוח עבורו או שימונה כאפוטרופוס עבורו, וזאת עד לכניסת יפוי הכוח או מינוי האפוטרופוס לתוקף. נוסף על כך, נקבעו העקרונות ודרכי הפעולות שלפיהם יפעל מקבל ההחלטות הזמני, הכוללים בין היתר את השמירה על פרטיותו וכיבוד רצונו של המטופל וכן את התנאים לפניה אליו לקבלת הסכמתו. אם נודע על כוונה לפנות בבקשה לבית המשפט למינוי אפוטרופוס או לקבלת הוראות לעניין הטיפול הרפואי המסוים, תושעה ל-24 שעות אפשרות מינוי מקבל ההחלטות הזמני או אם מונה - אפשרות פעולתו עבור המטופל,  הסכמה על ידי מקבל ההחלטות הזמני. אם נודע כי הוגשה בקשה לקבלת הוראות לטיפול המסויים – יפעלו לפי קביעת בית המשפט, ואם נודע כי הוגשה בקשה למינוי אפוטרופוס, או שניתנה החלטה למינוי אפוטרופוס או לכניסת יפוי הכוח לתוקף, יפקע האישור שניתן למקבל ההחלטות הזמני. נקבע כי העובד הסוציאלי יתעד ברשומה הרפואית את האישור שנתן והודעות שמשפיעות על תוקפו. נקבע שעד ה17 בינואר 2027, או במועד שנקבע בצו שר הבריאות, לפי המוקדם ביניהם, האפשרות למנות מקבל החלטות זמני תהיה לעובד סוציאלי בבית חולים בלבד, ולאחר מכן תהיה אפשרות מינוי גם לעו"ס בקופת חולים - אך גם בתקופה זו, מרגע שמקבל החלטות זמני מונה על ידי עו"ס בבי"ח, הוא יוכל לקבל החלטות לגבי טיפול גם אם הוא ניתן בקופת החולים. כמו כן, נקבעה חובת דיווח לוועדה ב17 בינואר 2024 - על השפעות החוק והאישורים שניתנו בבתי החולים .