nickbes/lawsofisrael huggingface dataset:
חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 162 - הוראת שעה), התשפ"ה-2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת הפנים והגנת הסביבה
יוזמים: אריאל קלנר
תחילה: 2025-07-07T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 07/07/2025, מס' חוברת 3440, עמ' 720
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 162 - הוראת שעה), התשפ"ה-2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 163 - הוראת שעה) (הרחבת הסמכות של ועדות מקומיות), התשפ"ה-2025
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – הארכת הסמכות של ועדות מקומיות בגליל ובנגב), התשפ"ד–2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
מוצע להוסיף סמכויות לוועדות מקומיות בהוראת שעה לתקופה של חמש שנים לשנות ייעוד של קרקעות לייעוד מגורים, ולאשר תוספת שטח של עד 5,000 מ"ר בכל יישוב קיים בתחום מועצה האזורית בצפון ובדרום למטרות מגורים בלבד או לשימושים נלווים למגורים, ובכלל זה לצורכי ציבור, בהתקיים מספר תנאים: ראשית, הוועדה המחוזית אישרה ליישוב תוכנית כוללנית הקובעת מסגרת תכנונית מוסכמת ומקיפה או שהוועדה המקומית הוסמכה כוועדה עצמאית. לחלופין, למשך שנתיים בלבד, התקבלה חוות דעת תומכת ממתכנן המחוז או שהוא לא העביר חוות דעת  בתוך פרק הזמן המוקצב לכך; שנית, השטח שייעודו ישונה לא יעלה על 20 דונם ותוספת השטח לבנייה תשמש ל־40 יחידות דיור חדשות לכל היותר בכל יישוב, ולפחות 30% מהן יהיו דירות קטנות; שלישית, יחידות הדיור שיתווספו לפי תיקון זה יהיה יחידות דיור חדשות בלבד וכן לא יהיה ניתן לעשות שימוש בסמכות זו לשם הקמת יישוב חדש אלא רק לשם הרחבתו.
חוק סיוע לבני משפחה של נעדרים, התשפ"ו–2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
יוזמים: צביקה פוגל, מיכל מרים וולדיגר, נעמה לזימי, פנינה תמנו, מירב כהן, שרון ניר, אלון שוסטר, אביגדור ליברמן, עודד פורר, יבגני סובה, יוליה מלינובסקי, חמד עמאר
תחילה: 2026-07-24T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 24/05/2026, מס' חוברת 3530, עמ' 602
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק סיוע לבני משפחה של נעדרים, התשפ"ו–2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק סיוע לבני משפחה של נעדרים, התשפ"ו–2026
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק סיוע למשפחות אזרחים נעדרים, התשפ"ד–2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
חוק סיוע לבני משפחה של נעדרים, התשפ"ו–2026, מסדיר מנגנון לקידום הסיוע למשפחות נעדרים ולייעול שיתוף הפעולה בין רשויות המדינה. על פי החוק, "נעדר" מוגדר כאזרח או תושב ישראל שנעדר מביתו או ממסגרת שהייתו לפחות 60 ימים מיום הדיווח למשטרה, מקום הימצאו אינו ידוע, לא ניתן ליצור עימו קשר, אין ראיה לכך שאינו בחיים, ויש לגביו הכרזה תקפה כנעדר על ידי המשטרה. ההגדרה כוללת חייל שנעדר משירות צבאי, למעט במקרים של חשד לעבירות עריקות או היעדר מן השירות. החוק קובע כי שר העבודה ימנה ועדה בין-משרדית, בראשות נציג משרדו, שתכלול נציגים ממגוון משרדי ממשלה, מהמוסד לביטוח לאומי ומהאפוטרופוס הכללי. תפקידה של הוועדה לתכלל את המענים הניתנים למשפחות, לגבש נהלי עבודה קבועים בין הרשויות ולבחון מקרים פרטניים לשם שיפור הטיפול. לשם כך, חויבו משטרת ישראל וצבא הגנה לישראל להודיע לוועדה על אדם כנעדר, באופן שלא יפגע בצורכי חקירה, ביחסי החוץ או בביטחון המדינה, והוסדרו סמכויות למסירת מידע רלוונטי לוועדה מגופים ציבוריים, בכפוף להסכמת המשפחה ושמירה על פרטיות. עוד קובע החוק כי המשטרה או צה"ל יחויבו ליידע את בני המשפחה של נעדר בדבר אפשרותם לפנות למחלקה לשירותים חברתיים ברשות המקומית וללשכת הסיוע המשפטי, לשם בחינת זכויותיהם. בנוסף לכך, במסגרת החוק תוקן חוק הסיוע המשפטי, כך שמשפחת נעדר תהיה זכאית לסיוע משפטי בהליכים אזרחיים בישראל הקשורים לענייניו, ללא צורך בעמידה במבחן זכאות כלכלית. וכן תוקנו חוק הביטוח הלאומי וחוק ביטוח בריאות ממלכתי, כך שיינתן פטור מתשלום דמי ביטוח בעד התקופה שבה האדם נעדר, בתנאי שאין לו הכנסה אחרת, ונקבע כי לא תשולם גמלה בעדו בחלוף שישה חודשים מהמועד שבו נקבע כי הוא נעדר, וכל עוד לא אותר.
חוק כלי הירייה (תיקון מס' 25), התשפ"ה–2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
יוזמים: יצחק קרויזר
תחילה: 2025-07-12T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 12/03/2025, מס' חוברת 3379, עמ' 344
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק כלי הירייה (תיקון מס' 25), התשפ"ה–2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק כלי הירייה (תיקון מס' 25) (רישיון לחייל שסיים את שירותו מסיבות בריאותיות), התשפ"ה–2025
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק כלי הירייה (תיקון - זכאות לרישיון כלי ירייה ללוחם שסיים שירותו עקב פציעה בפעילות מבצעית), התשפ"ד-2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
חוק כלי הירייה, התש"ט–1949, מגביל מתן רישיונות או הרשאה להחזקת כלי נשק למי שטרם מלאו לו 21 שנים. לצד זאת, השר לביטחון פנים רשאי באישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, לקבוע כי הגבלה זו לא תחול ביחס לסוגי פעילויות או נסיבות לאדם שמלאו לו 18 שנים וטרם מלאו לו 21 שנים, לרבות בנסיבה של סיום שירות סדיר. 
במסגרת התיקון, נקבע כי יותר לרשות מוסמכת לתת רישיון נשק לאדם שמלאו לו 18 שנים אף אם לא השלים את תקופת השירות הסדיר שהוא חייב בה, ובלבד שוועדה רפואית קבעה כי הוא בלתי כשיר לשירות בשל מצבו הרפואי, ושקצין שהוסמך על ידי ראש אגף כוח אדם בצבא ההגנה לישראל הודיעה לוועדה כי שירותו הסתיים בשל פציעה בפעילות מבצעית או שהיה לוחם ושוחרר מסיבות רפואיות. עוד נקבע, כי במסגרת הודעת הקצין המוסמך, יצוין אם אי הכשירות הרפואית נבעה גם מסיבות נפשיות, וכי אדם המבקש רישוי כאמור, יידרש לצרף לבקשתו מסמכים רפואיים הנוגעים לפציעתו או לסיבות הרפואיות שהביאו לסיום שירותו.
חוק דיווח לכנסת על הטרדות מיניות בכוחות הביטחון והטיפול בהן (תיקוני חקיקה), התשפ"ו-2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
יוזמים: מירב בן ארי
תחילה: 2025-12-14T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 14/12/2025, מס' חוברת 3468, עמ' 42
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק דיווח לכנסת על הטרדות מיניות בכוחות הביטחון והטיפול בהן (תיקוני חקיקה), התשפ"ו-2025
Value: לחוק שהתקבל
Name: הצעת חוק דיווח לכנסת על הטרדות מיניות בכוחות הביטחון והטיפול בהן (תיקוני חקיקה), התשפ"ה-2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק דיווח לכנסת על תלונות וטיפול בהטרדות מיניות במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר והטיפול בהן (תיקוני חקיקה), התשפ"ג–2023
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק דיווח לכנסת על תלונות וטיפול בהטרדות מיניות במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר והטיפול בהן, התשפ"ג–2022
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
במסגרת החוק הוטלה על משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר וצבא הגנה לישראל חובת דיווח שנתית לכנסת בנושא הטרדות מיניות והטיפול בהן. נקבע כי המפקח הכללי של המשטרה ונציב בתי הסוהר יגישו לוועדה לביטחון לאומי, ואילו ראש המטה הכללי של צה"ל יגיש לוועדת החוץ והביטחון, דין וחשבון שנתי עד ל-31 במרץ בכל שנה. הדיווח יתייחס לשנה הקלנדרית שקדמה לו ויכלול פירוט של הפעולות שנקטו הגופים למניעת הטרדות מיניות בארגונים, את מספר הדיווחים שהוגשו לממונה על הטיפול בנושא ואת אופן הטיפול בהם. לשם הגנה על פרטיות המעורבים, נקבע איסור מפורש לכלול בדוח פרטי מידע שיאפשרו את זיהוי המדווחים, המתלוננים, הנילונים או אנשים אחרים המעורבים בדיווח.
חוק העמדה לדין בשל אירועי טבח 7 באוקטובר 2023 (טבח שמיני עצרת), התשפ"ו–2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
יוזמים: שמחה רוטמן, יוליה מלינובסקי
תחילה: 2026-05-13T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 13/05/2026, מס' חוברת 3527, עמ' 570
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק העמדה לדין בשל אירועי טבח 7 באוקטובר 2023 (טבח שמיני עצרת), התשפ"ו–2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק העמדה לדין של משתתפי אירועי טבח 7 באוקטובר, התשפ"ו–2026
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק כליאתם והעמדתם לדין של המשתתפים באירועי 7 באוקטובר, התשפ"ה-2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
החוק מסדיר את העמדתם לדין של מי שביצעו עבירות במסגרת אירועי מתקפת הטרור ב-7 באוקטובר 2023. נקבע כי כתבי האישום יוגשו לבית משפט צבאי ייעודי שמושבו בירושלים, אשר יהיה מוסמך לדון בעבירות לפי כל דין. בכלל זה, בית המשפט יהיה מוסמך לדון בעבירות לפי החוק בדבר מניעתו וענישתו של פשע השמדת עם, פגיעה בריבונות המדינה, גרם למלחמה ועבירות טרור.
בית המשפט יורכב משתי ערכאות, ערכאה ראשונה וערכאת ערעור, וידון ככלל, בהרכבים של שלושה שופטים. החוק קובע הסדרים ספציפיים למינוי השופטים מקרב שופטים מכהנים, שופטים בדימוס ומשפטנים שיבחרו במיוחד לצורך הליכים אלו. באשר לבעלי הדין, התובעים בהליכים ימונו על ידי הרמטכ"ל בהמלצת הפרקליט הצבאי הראשי, ולעניין ההגנה, הנאשם יוכל לבחור סניגור, אך נקבע כי ככל שבית המשפט ימנה לנאשם סניגור, הוא לא יהיה מטעם הסניגוריה הציבורית ומימונו לא יהיה מקופת המדינה.
על ההליכים יחולו דיני סדר הדין הפלילי ודיני הראיות הרגילים. עם זאת, לבית המשפט מוקנית סמכות כללית לסטות מדינים אלה מטעמים שיירשמו, אם הדבר דרוש לבירור האמת ולעשיית צדק ואינו פוגע פגיעה ממשית בהגינות ההליך. כמו כן, הותאמו דיני המעצרים לאחר הגשת כתב אישום כך שבית המשפט הוסמך להורות על הארכות מעצר של הנאשמים לתקופות ארוכות יותר מאלה הקבועות בדין הרגיל. לעניין נוכחות הנאשמים בדיונים, נקבע כי ככלל, ישתתפו בדיוני בית המשפט שלא בנוכחותם הפיזית באולם אלא בדרך של היוועדות חזותית למעט בדיונים מהותיים.
עוד נקבעו בחוק הסדרים מיוחדים הנוגעים להבטחת זכויותיהם של נפגעי העבירה באמצעות מערך ייעודי שיקים התובע הצבאי הראשי, וכן מוסדרת פומביות הדיון, לרבות תיעוד חזותי וקולי של הדיונים ושידור חלקים מהם לציבור.
בהיבט של ההיערכות המינהלית, נקבע כי הרמטכ"ל יקים מפקדה ייעודית שתהיה אחראית להיערכות להליכים. כמו כן תוקם ועדת היגוי ממשלתית בראשות המנהל הכללי של משרד הביטחון להתוויית ההיערכות ופיקוח עליה, ומוסדרת הקמת יחידת משמר מיוחדת בשירות בתי הסוהר לבית המשפט הצבאי. נוסף על כך, החוק מסמיך את שר הביטחון לקבוע הוראות בדבר ביצוע גזר דין המטיל עונש מוות, וקובע איסור על שחרור מוקדם של אסירים המעורבים באירועים אלה.
חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 44), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
יוזמים: משה גפני, יעקב אשר, אחמד טיבי, נעמה לזימי, מירב בן ארי, גלעד קריב
תחילה: 2026-05-12T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 12/05/2026, מס' חוברת 3526, עמ' 568
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 44), התשפ"ו-2026
Value: לחוק שהתקבל
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 43), התשפ"ו-2026
Value: לקריאה השלישית
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 43) (הסדרת שימוש במכת"זית ותיעוד חזותי של השימוש בה), התשפ"ה–2025
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (הסדרת הפעלת מכת"זית ותיעוד חזותי של ההפעלה), התשפ"ד-2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
במסגרת חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 44), התשפ"ו–2026, נקבע כי שימוש במכונית להתזת מים (מכת"זית) לשם פיזור הפגנה ייעשה באמצעות מים נקיים בלבד, ללא כל תוספת חומר, ובכלל זה ללא תוספת של צבע או ריח. בנוסף, נקבע כי המשטרה תתעד את השימוש במכת"זית בתיעוד חזותי, בשילוב של תמונה וקול, באופן המאפשר צפייה ושמיעה באיכות הולמת, ונקבע כי תיעוד זה יישמר למשך שנה לפחות. כמו כן, הוסדר כי אדם הטוען כי נפגע או ניזוק מפעולת מכת"זית בהפגנה יהיה רשאי לפנות למשטרה לשם קבלת התיעוד החזותי מהאירוע, והתיעוד יימסר לו במספר סייגים הקבועים בחוק חופש המידע. ההוראות הנוגעות לחובת התיעוד ולזכות הגישה לחומר ייכנסו לתוקף ביום ח' באדר א' התשפ"ז (15 בפברואר 2027).
חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 38), התשפ"ד–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
יוזמים: צביקה פוגל, יבגני סובה, אביגדור ליברמן, עודד פורר, שרון ניר, חמד עמאר
תחילה: 2024-04-08T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 08/04/2024, מס' חוברת 3207, עמ' 794
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 38), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 38) (החמרת הענישה בעבירות של הסעה, הלנה והעסקה של שוהים שלא כדין), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון - החמרת הענישה בעבירות של הסעה, הלנה והעסקה שלא כדין של שוהים בלתי חוקיים), התשפ"ג-2023 
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
חוק הכניסה לישראל, התשי"ב–1952, מתייחס בין היתר לעבירות העוסקות בהסעה, הלנה והעסקה של תושבי אזור יהודה והשומרון שנכנסו לישראל או שוהים במדינה שלא כדין, וזאת על מנת לצמצם את התופעה זו. בעקבות הגידול שחל בשנים האחרונות בהיקף התופעה לצד השלכותיה על ביטחון אזרחי ישראל, תוקן חוק הכניסה לישראל כך שהוחמרה הענישה בעבירות הרלוונטיות, נקבעו מנגנונים לאכיפתן וקנסות מזעריים. 
במסגרת תיקון מספר 38, הוחלט לשנות את עונש המאסר הקבוע בין היתר, בעבירת הסעה, הלנה והעסקה של שוהה שלא כדין כאמור, משנתיים לארבע שנות מאסר, וכן להחמיר את עונשי המאסר הקבועים לאותן עבירות בנסיבות מחמירות, מחמש לשבע שנות מאסר. כמו כן, נקבע כהוראת שעה עד ליום כ"ד בניסן התשפ"ז (1 במאי 2027), עונש מזערי על עבירות הסעה, העסקה והלנה של שוהה שלא כדין, כך שהעונש שיטיל בית המשפט לא יפחת מרבע העונש המרבי הקבוע לעבירות אלו, אלא אם ראה לנכון לסטות מכך לפי שיקול דעתו בנסיבות מתאימות ומטעמים מיוחדים.
בנוסף, נקבעה מחדש הוראת השעה בעניין הטלת קנסות מזעריים, לתקופה שעד יום כ"ד בניסן התשפ"ז (1 במאי 2027), תוך קביעת שיעור קנסות מינימלי לצד מתן סמכות לבית המשפט להקל ולסטות מסכומים אלו, אם סבר כי קיימים טעמים מיוחדים לכך. בהוראת שעה נוספת עד ליום כ"ד בניסן התשפ"ז (1 במאי 2027), נקבע גובה מזערי לקנס המוטל על ידי בית המשפט על אדם שהורשע בעבירות הסעת שוהה שלא כדין, כך שלא יפחת ממחצית שווי הרכב, אלא אם סבר בית המשפט שיש לסטות מכך מטעמים מיוחדים. 
מעבר לכך, נקבעו הסדרים נוספים שנועדו להיטיב את הטיפול בתופעה כאמור ולצמצמה, לרבות מתן סמכות לבית המשפט להתלות רישיון של חשוד בעבירות הסעה שלא כדין, הטלת חובה על בעל רכב לנקוט באמצעים סבירים למניעת עבירה הכוללת מתן הרשאה לשימוש ברכבו שלא כדין על ידי תושב זר וחובת דיווח שנתית לוועדה לביטחון לאומי.
חוק השמות (תיקון מס' 9), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הפנים והגנת הסביבה
תחילה: 2026-04-29T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 29/04/2026, מס' חוברת 3524, עמ' 542
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק השמות (תיקון מס' 9), התשפ"ו-2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק השמות (תיקון מס' 9) (שם מאימוץ של קטין שהורהו נפטר), התשפ"ו-2026
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק קובע כי הכלל שלפיו יישמרו שמות ההורים המולידים לאחר האימוץ, יחול רק במקרים שבהם האימוץ נעשה בשל פטירת הורים, תוך שמירה על סמכותו של בית המשפט להורות אחרת אם מצא שנכון לעשות זאת בהתאם לטובתו של הקטין. עוד קובע החוק כי ניתן לאפשר את שימור רישומם של שמות שני הורים שנפטרו, גם במקרה של אימוץ שנעשה על ידי בני זוג שהם קרובי משפחה של הקטין.  זאת ועוד, נקבע כי במקרה חריג שבו אחד מהורי הקטין או שניהם נפטרו, והוא מאומץ על ידי אדם שאינו קרוב משפחתו ואינו בן זוגו של ההורה שנותר בחיים, לא יחול הכלל האמור בדבר שמירת שמות ההורה או ההורים שנפטרו ושם משפחתם, ובית המשפט יקבע אם יש לשמר את שם המשפחה ושמות ההורים כאמור בהתאם לטובת הילד.
חוק חובת דיווח על מלאי מזון לבעלי חיים ומלאי חיטה לשם היערכות למחסור משמעותי, התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הכלכלה
פרסום: ספר החוקים, 29/04/2026, מס' חוברת 3522, עמ' 526
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק חובת דיווח על מלאי מזון לבעלי חיים ומלאי חיטה לשם היערכות למחסור משמעותי, התשפ"ו–2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
תקציר:
החוק קובע כי בעלי מלאי בהיקף משמעותי של גרעיני חיטה למאכל אדם, מזון יבש לבעלי חיים ושמנים מסוימים המפורטים בתוספת הראשונה לחוק, יחויבו בדיווח חודשי ושנתי למנהל הכללי של משרד החקלאות וביטחון המזון, בדבר כמויות המלאי שבבעלותם ומיקומו, וזאת במטרה לאפשר היערכות מיטבית לתרחישים של מחסור משמעותי במוצרים כאמור ולהבטיח את אספקתם בעת משבר או אירוע חירום מתמשך. כמו כן, החוק קובע שאם שוכנע המנהל הכללי של משרד החקלאות (להלן – המנהל) כי קיים חשש ממשי למחסור משמעותי במוצרים האמורים, רשאי הוא, באישור שר החקלאות וביטחון המזון (להלן – השר), לדרוש מבעלי מלאי כאמור, אם הדבר דרוש לשם הערכת היקף המחסור או לשם התמודדות עם המחסור, להגיש דיווחים כאמור במועדים נוספים, למסור מידע נוסף בקשר למוצרים שבבעלותם, וכן להגיש דיווחים בנוגע לסוגי מזון לבעלי חיים שבבעלותם היכולים לשמש כחלופה למוצרים כאמור.
בנוסף, החוק קובע שהשר יהיה רשאי להסמיך מפקחים שבסמכותם לדרוש מכל אדם להזדהות בפניהם, לדרוש ידיעות ומסמכים וכן להיכנס למקומות כדי לאכוף את הוראות החוק, ובלבד שלא ייכנסו למקומות מגורים, אלא על פי צו של בית משפט. לשם אכיפת הוראות החוק, נקבע שהמנהל יהיה רשאי להטיל עיצום כספי בשל הפרת חובות הדיווח, בסכומים כמפורט להלן: לגבי יחיד – 8,000 שקלים חדשים; לגבי תאגיד שבשנה שקדמה לשנה שבה בוצעה ההפרה, מחזור המכירות השנתי שלו היה עד 100 מיליון שקלים חדשים – 40,000 שקלים חדשים; לגבי תאגיד גדול יותר, שבשנה שקדמה לשנה שבה בוצעה ההפרה, מחזור המכירות השנתי שלו עלה על 100 מיליון שקלים חדשים –  80,000 שקלים חדשים; כמו כן, החוק קובע שהמנהל יהיה רשאי למסור התראה מינהלית במקום עיצום כספי בנסיבות מסוימות, שיקבע המנהל בנהלים, באישור היועץ המשפטי לממשלה.
החוק קובע חובת סודיות על מי שיקבלו מידע מבעלי מלאי וכן כי המנהל יחויב למחוק את המידע לא יאוחר משנתיים ממועד קבלתו, כך שלא יהיה ניתן לעשות שימוש במידע העסקי האמור אלא לשם התכנון והניהול של מלאי החירום. החוק ייכנס לתוקף בתום ארבעה חודשים מיום פרסומו ברשומות, אולם השר רשאי לדחות את מועד התחילה האמור, בצו באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, בתקופות נוספות שלא יעלו במצטבר על שנה.
חוק שיקום נזקי מלחמה בדרך של התחדשות עירונית, התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הפנים והגנת הסביבה
תחילה: 2026-04-05T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 05/04/2026, מס' חוברת 3521, עמ' 498
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק שיקום נזקי מלחמה בדרך של התחדשות עירונית, התשפ"ו-2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק שיקום נזקי מלחמה בדרך של התחדשות עירונית, התשפ"ו-2025
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק קובע מנגנון ייחודי לשיקום אזורים שנפגעו מנזקי מלחמה בדרך של התחדשות עירונית, במטרה לאפשר שיקום מהיר, יעיל ומקיף, תוך איזון בין האינטרס הציבורי לבין שמירה על זכויות הקניין של הפרט .
 במסגרת החוק הממשלה רשאית להכריז, בתוך פרק זמן מוגבל, על “אזור לשיקום והתחדשות”, בהתבסס על המלצה מקצועית של צוות מייעץ, באזור זה יכולים להיכלל בניינים שנהרסו בשל נזק מלחמה, בניינים שדורשים שיקום משמעותי,  וכן מגרשים ריקים ובניינים שלא נפגעו כלל במגבלה הקבועה בחוק. 
בנוסף, החוק קובע מנגנון לבחירת יזם שיקום בפיקוח המדינה בפרק זמן מוגבל, בכפוף להסכמת רוב מיוחד של בעלי הדירות, וכן מאפשר לבעלי דירות לבחור בין השתתפות בפרויקט לבין מכירת זכויותיהם בתמורה כספית מיידית לפי שומה, בתוספת תמריצים למקדימים .
עוד נקבע כי המדינה תסייע במימון הפרויקטים באמצעות קרן הפיצויים, לרבות מתן גב כלכלי לפרויקטים שאינם "כדאיים כלכלית", וכן נקבעו הליכי רישוי ותכנון מהירים והעדפה להליכים אלו בערכאות ובגופים מקצועיים.
חוק עונש מוות למחבלים, התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
יוזמים: לימור סון הר מלך, ניסים ואטורי
תחילה: 2026-04-05T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 05/04/2026, מס' חוברת 3520, עמ' 490
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק עונש מוות למחבלים, התשפ"ו-2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 159) (עונש מוות למחבלים), התשפ"ו-2025
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק העונשין (תיקון - עונש מוות למחבלים), התשפ"ג-2023
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
במסגרת חוק עונש מוות למחבלים, התשפ"ו-2026, נקבע כי שר הביטחון יורה למפקד כוחות צה"ל באזור יהודה והשומרון לתקן את הצו בדבר הוראות ביטחון, כך שעל תושב האזור (למעט אזרח ישראלי או תושב ישראל) שגרם בכוונה למותו של אדם במסגרת מעשה טרור, כהגדרתו בחוק המאבק בטרור, יוטל עונש מוות בלבד – אלא אם מצא בית המשפט הצבאי, מנימוקים מיוחדים, כי מתקיימות נסיבות מיוחדות שבשלן ראוי להטיל עונש מאסר עולם. סמכותו של בית המשפט הצבאי לגזור עונש מוות לא תותנה בבקשת התביעה, בהחלטה פה אחד של הרכב השופטים, או בכך שדרגת השופטים אינה פחותה מסגן אלוף. מפקד כוחות צה"ל באזור לא יהיה רשאי לחון, להקל או להמיר עונש מוות שנגזר על מחבל. כמו כן, נקבעה הוראה ייחודית לעניין סמכות השיפוט של תושבי יהודה ושומרון, ולפיה מקום העמדתם לדין – בבתי המשפט האזרחיים בישראל או בבתי המשפט הצבאיים ביהודה והשומרון, ייקבע בהתאם למדיניות שיקבע שר הביטחון בנושא. בנוסף, תוקן חוק העונשין כך שאדם הגורם למותו של אדם מתוך מטרה לשלול את קיומה של מדינת ישראל בנסיבות של מעשה טרור, דינו יהיה מיתה או מאסר עולם בלבד. סמכות בית המשפט האזרחי להטיל עונש מוות בעבירות אלו, ולפי החוק בדבר מניעתו וענישתו של הפשע השמדת עם, לא תותנה בכך שהתביעה ביקשה זאת. עוד נקבע כי גזר דין מוות יבוצע בתלייה בתוך 90 ימים מיום שהפך לחלוט. החוק מסמיך את ראש הממשלה לבקש מבית המשפט לעכב את ביצוע גזר הדין מסיבות מיוחדות שיירשמו ולתקופה מצטברת שלא תעלה על 180 ימים. עוד תוקן חוק הממשלה, כך שאם תחליט לשחרר אסיר מטעמים של ניהול יחסי החוץ והביטחון של המדינה, היא לא תוכל להורות על שחרור ממאסר של אדם שהורשע, חשוד או נאשם בעבירה שדינה מיתה. לבסוף, תוקנה פקודת בתי הסוהר לשם הסדרת תנאי החזקתו של נידון למוות בנפרד משאר האסירים ותוך הגבלת הגישה אליו למורשים בלבד. החוק מחיל הוראות סודיות מחמירות על זהות הסוהרים והנהלים, שהפרתן ופרסום פרטים ללא היתר מהווים עבירה פלילית, ומעגן את זכותם של משפחות נפגעי העבירה לקבל עדכון בעניין ההוצאה להורג ולנציגיהן להיות נוכחים בעת ביצוע גזר הדין.
חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות (תיקון מס' 8 – הוראת שעה), התשפ"ו–2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הכלכלה
תחילה: 2026-04-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 05/04/2026, מס' חוברת 3519, עמ' 486
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות (תיקון מס' 8 – הוראת שעה), התשפ"ו–2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות (תיקון מס' 7 – הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשפ"ו-2025
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
הוראת השעה קובעת הסדר חדש לעניין תשלום דמי ההפצה שמשלמים גופים משדרים בעד הפצת שידוריהם במערך הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות, הידוע כמערך "עידן פלוס". 
ראשית, נקבע כי מיום 1.4.2026 עד ליום 1.4.2029 או עד המועד שבו תופסק פעילותן של תחנות השידור הספרתיות לפי חוק, לפי המוקדם מביניהם, תחול הוראת שעה שבמהלכה הגורם המפעיל את תחנות השידור הספרתיות, שכיום הוא הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו (להלן – הגורם המפעיל), יעשה שימוש במרבב אחד בלבד לשם הפצת השידורים באמצעותן. בתקופה זו, גוף ששידורי הטלוויזיה שלו מופצים באמצעות המערך ישלם דמי הפצה בהתאם לגובה ההכנסה השנתית שלו בשנת 2024 מביצוע שידורים ומתן שירותים, לפי מדרגות הכנסה כמפורט להלן: 
גוף כאמור שהכנסתו לא עלתה על 40 מיליון שקלים חדשים יהיה פטור מתשלום דמי הפצה; גוף שהכנסתו עלתה על 40 מיליון שקלים חדשים ולא עלתה על 220 מיליון שקלים חדשים – ישלם 120,000 שקלים חדשים; גוף שהכנסתו עלתה על 220 מיליון שקלים חדשים ולא עלתה על 600 מיליון שקלים חדשים – ישלם 600,000 שקלים חדשים; גוף שהכנסתו עלתה על 600 מיליון שקלים חדשים – ישלם 1,300,000 שקלים חדשים; כמו כן, הכנסת תמשיך לשלם סכום של 5,488,000 שקלים חדשים בשנה עבור הפצת שידורי ערוץ הכנסת באמצעות המערך. 
זאת ועוד, תאגיד השידור הישראלי יישא ביתרת התשלומים הכרוכים בהפעלתן ותחזוקתן של תחנות השידור הספרתיות, אולם לגבי הרבעונים השני עד הרביעי בשנת 2026, יישא אוצר המדינה בתשלום של 790,000 שקלים חדשים לכל רבעון. כמו כן, בתקופת הוראת השעה נקבע כי אוצר המדינה יישא בהוצאות שהוציאו הגורם המפעיל או משרד התקשורת לשם טיפול בתקלות שבשלן לא ניתן לצפות או להאזין לשידורים המופצים באמצעות המערך, כך שמיום 1.3.2026 ועד 31.12.2026 – ישלם עד 600,000 שקלים חדשים, ומיום 1.1.2027 עד תום תקופת הוראת השעה (בתאריך 1.4.2029) – ישלם עד 200,000 שקלים חדשים. הוראת השעה אינה משנה את המצב החוקי הקיים, שלפיו על הערוצים הזעירים והזעירים-הייעודיים לא חלה חובה להפיץ את שידוריהם באמצעות המערך, וחובה זו חלה רק על תאגיד השידור הישראלי, על בעלי הרישיונות לשידורי טלוויזיה שהם הערוצים המסחריים הוותיקים (כיום ערוצים 12 ו-13) ועל ערוץ הכנסת. הוראת השעה גם אינה משנה את המצב החוקי לעניין זה בקשר לתחנות הרדיו האזורי, ולפיו שידוריהן יופצו באמצעות המערך אם ביקשו זאת.  
בנוסף, נקבעה הוראת מעבר, שתחול מיום 15.6.2025 ועד ליום 31.3.2026, שלפיה על תשלום דמי ההפצה בתקופה זו יחול ההסדר שנקבע בהוראת השעה שפקעה ב-15.6.2025 (הוראת השעה שנקבעה בתיקון מס' 7 לחוק שנחקק בשנת 2024) כלומר כל ערוצי הטלוויזיה המסחריים ובעלי הזיכיונות לשידורי רדיו אזורי פטורים מתשלום דמי הפצה, והגורמים המשלמים את דמי ההפצה הם תאגיד השידור הישראלי והכנסת לגבי ערוץ הכנסת, כאשר אוצר המדינה ישלם את יתרת דמי ההפצה כמפורט בחוק.
חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 74), התשפ"ו–2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת הבריאות
יוזמים: אבי מעוז, ניסים ואטורי, ששון ששי גואטה, שלום דנינו, דוד ביטן, יצחק קרויזר, אריאל קלנר, אושר שקלים, טלי גוטליב, אלי דלל, קטי קטרין שטרית, מיכאל מרדכי ביטון, לימור סון הר מלך
תחילה: 2026-04-05T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 05/04/2026, מס' חוברת 3518, עמ' 484
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 74), התשפ"ו–2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 74) (זכאות לכיסא גלגלים ממונע הניתן להנעה בידי מלווה), התשפ"ו–2026
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – הוספת זכאות לכיסאות גלגלים ממונעים הניתנים לשליטהמרחוק), התשפ"ה–2025
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
החוק קובע כי בני נוער בגילאי 15 עד 18 יוכלו להיות זכאים לכיסא גלגלים ממונע הניתן להנעה בבטיחות על ידי מלווה, למרות שמצבם הקוגניטיבי, הרפואי או התפקודי אינו מאפשר להם להפעילו בעצמם בבטיחות. הזכאות לתיקונים בכיסא הממונע או להחלפת הכיסא הממונע תסתיים בגיל 18.