nickbes/lawsofisrael huggingface dataset:
חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה) (תיקון מס' 19 והוראת שעה), התשפ"ד–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת העבודה והרווחה
יוזמים: אופיר כץ, נאור שירי
תחילה: 2024-05-30T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 30/05/2024, מס' חוברת 3216, עמ' 912
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה) (תיקון מס' 19 והוראת שעה), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה) (תיקון מס' 19) (הגנה על בני זוג של משרתים במילואים), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה) (תיקון - הגנה על בני זוג של חיילי מילואים), התשפ"ד-2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
בתיקון זה לחוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה), התש"ט-1949, הורחבה ההגנה הקבועה כיום בחוק לגבי משרת במילואים, כך שבתקופת ההגנה של 30 הימים שלאחר תום שירות המילואים, חל גם איסור לפגוע בהיקף משרתו או בהכנסתו בלא היתר מוועדת התעסוקה שבמשרד הביטחון (נוסף על איסור הפיטורים). על הפרת הוראה זו יחולו אותן ההוראות החלות לגבי איסור הפיטורים ובכלל זה ניתן יהיה להטיל בשלה עיצום כספי. 
כמו כן, נקבע כי מעסיק לא יפטר עובד בשל שירותו במילואים של בן זוגו או הורהו האחר של ילדו, ואם פיטרו – בטלים הפיטורים, ונקבעה הגנה על עובדים כאמור בחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, מפני אפליה כעובדים או כדורשי עבודה – בשל שירות המילואים של בני הזוג או ההורה האחר של ילדם.
עוד נקבע כהוראת שעה, כי מעסיק יידרש לקבל היתר מוועדת התעסוקה לשם פיטורים של עובד שיש עימו ילד עד גיל 14, בתקופת שירות המילואים של בן זוגו אם השירות הוא בצו 8 או שמשכו הוא 21 ימים רצופים לפחות או לשם הוצאה של עובד כאמור לחופשה ללא תשלום כמפורט בהצעת החוק. הזכאות להגנה תותנה בכך שהעובד מסר הודעה למעסיק לגבי שירות המילואים בתוך שלושה ימים מההודעה על כוונה לפטרו או להוציאו לחל"ת. מעסיק שיפטר עובד או יוציאו לחל"ת בניגוד להוראות אלה יישא באחריות פלילית וניתן יהיה להטיל עליו עיצומים כספיים. 
הוראת שעה זו תחול לתקופה שעד 31.12.2025 וניתן יהיה להאריכה לתקופות של עד שלוש שנים נוספות. בתקופה שעד 31.12.24 נקבע שההגנה תחול גם ב-14 הימים שלאחר תום שירות המילואים – ותקופה זו ניתן יהיה להאריך לתקופות של עד שנתיים נוספות.
לבסוף, נקבעה זכאות למענק חד פעמי לעובדים שיש עימם ילד עד גיל 14, ובני זוגם משרתים בשירות מילואים בנסיבות חירום לפי סעיף 8 לחוק שירות המילואים, או שמשכו הצפוי של שירות המילואים הוא 21 ימים רצופים לפחות והם עומדים ביתר התנאים הקבועים בחוק, ובין היתר שההוצאה לחל"ת היא לתקופה של 21 ימים לפחות, בתקופה שמ-7.10.2023 ועד 31.12.2024 (אף אם העובדים יצאו לחל"ת ביוזמתם). הזכאות למענק תהיה בעד הימים שבהם שהו העובדים בחופשה ללא תשלום בעת שירות המילואים כאמור, ולא יותר מ-30 ימים. המענק יהיה בסכום של 70% מההכנסה הממוצעת כמפורט בתיקון לחוק. תחילתו של ההסדר האמור תהיה ב-16.6.24, אך הזכאות למענק תחול גם לגבי מי שיצא לחל"ת לפני תחילתו של התיקון לחוק – החל מ-7.10.2023.
מידע לגבי זכויות הנובעות מהתיקון ייכלל במסגרת המידע שנמסר לחיילים בשירות מילואים בדבר זכויותיהם וכן במידע המפורסם באתר האינטרנט של צה"ל.
חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 64 – הוראת שעה – חרבות ברזל) (מצב חירום כליאתי) (תיקון מס' 2), התשפ"ד–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
תחילה: 2024-05-29T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 29/05/2024, מס' חוברת 3215, עמ' 910
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 64 – הוראת שעה – חרבות ברזל) (מצב חירום כליאתי) (תיקון מס' 2), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 64 – הוראת שעה – חרבות ברזל) (מצב חירום כליאתי) (תיקון מס' 2), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
במסגרת תיקון מספר 64 לפקודת בתי הסוהר [נוסח חדש], התשל"ב–1971, נקבע, כהוראת שעה לשלושה חודשים, כי השר לביטחון לאומי, בהמלצת נציב בתי הסוהר ובהסכמת ראש הממשלה ושר הביטחון, יהיה רשאי להכריז על מצב חירום כליאתי אם שוכנע לנוכח המצב הביטחוני שבשלו הוכרז מצב מיוחד בעורף, יש צורך במקומות כליאה נוספים באופן מיידי או שעל סמך חוות דעת גורמי הביטחון יש סבירות גבוהה שיהיה צורך כאמור. במסגרת זאת יהיה ניתן להלין אסירים ועצורים ביטחוניים, בתנאים מסוימים, תוך חריגה מהוראות הדין לעניין שטח מחיה ולהלינם שלא על מיטה, בחריגה מהוראות הדין לעניין זכאות למיטה. עם זאת, החוק מאפשר למנהל בית הסוהר להפעיל את סמכותו זו גם לעניין תאים שמוחזקים בהם אסירים אחרים. 
לאחר מכן, תוקנה הוראת השעה כך שהכרזת השר לביטחון לאומי בדבר מצב חירום כליאתי תתאפשר לא על יסוד המצב המיוחד בעורף אלא על יסוד הפעולות הצבאיות המשמעותיות שעליהן החליטה ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי לפי סעיף 40 לחוק-יסוד: הממשלה, והודיעה לגביהן לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת ביום כ"ג בתשרי התשפ"ד (8 באוקטובר 2023). 
במסגרת תיקון מספר 2, הוארכה תוקפה של הוראת השעה, במסגרתה מוסמך השר לביטחון לאומי, באישור הממשלה והוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, להכריז על מצב חירום כליאתי ולאפשר חריגה מהוראות הדין לעניין שטח מחיה מזערי בבתי הסוהר עד ליום ל' בכסלו התשפ"ה (31 בדצמבר 2024). זאת ועוד, נקבע כי תוקף הכרזתו של השר על מצב חירום כליאתי, שניתנה מכוח הוראת השעה, תוארך עד ליום כ"ד בסיוון התשפ"ד (30 ביוני 2024).
חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 39), התשפ"ד–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
יוזמים: אופיר כץ, יוליה מלינובסקי
תחילה: 2024-05-23T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 23/05/2024, מס' חוברת 3214, עמ' 908
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 39), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 39) (התליית רישיון או היתר עיסוק והטלת חילוט בשל הסעה, הלנה והעסקה שלא כדין בנסיבות מחמירות), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון - נסיבות מחמירות להסעה, להלנה ולהעסקה של תושב זר השוהה בישראל שלא כדין שביצע מעשה טרור או תמך בטרור), התשפ"ד-2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
חוק הכניסה לישראל, התשי"ב–1952, מתייחס בין היתר לעבירות העוסקות בהסעה, הלנה והעסקה של תושבי אזור יהודה והשומרון שנכנסו לישראל או שוהים במדינה שלא כדין, וזאת על מנת לצמצם את התופעה זו. בעקבות הגידול שחל בשנים האחרונות בהיקף התופעה לצד השלכותיה על ביטחון אזרחי ישראל, תוקן חוק הכניסה לישראל כך שהוחמרה הענישה בעבירות הרלוונטיות. 
במסגרת תיקון מספר 39, נקבע כי בית המשפט יצווה, ללא תלות בכל עונש אחר, על התליית רישיון או היתר עיסוק שניתנו, בעיסוק הקשור בעבירה, לתקופה שלא תעלה על שנה, בעת הרשעה של יחיד או תאגיד בעבירות של הסעה, הלנה והעסקה בנסיבות מחמירות, ניהול או ארגון שירותי הסעה של תושבי אזור יהודה והשומרון שנכנסו לישראל שלא כדין, אלא אם כן סבר בית המשפט שלא לעשות זאת מטעמים מיוחדים שיירשמו. עוד נקבע כי בית המשפט יצווה, ללא תלות בכל עונש אחר, על חילוט רכוש הקשור לעבירה של מי שהורשע בעבירות כאמור, ובכלל זה דירת המגורים או העסק שבהם נעברה העבירה, ולחלופין חילוט שווי הרכוש הקשור לעבירה, אלא אם כן סבר בית המשפט שלא לעשות זאת מטעמים מיוחדים שיירשמו.
חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון מס' 10), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הבריאות
תחילה: 2024-05-22T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 22/05/2024, מס' חוברת 3213, עמ' 904
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון מס' 10), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
התיקון לחוק מעדכן את הוראות המעבר למקצוע הכירופרקטיקה שהוסדר כבר בשנת 2010 אך בשל אי התקנת תקנות לא ניתנו עד מועד התיקון תעודות מקצוע לכירופרקטים (יצוין כי במקביל לתיקון הותקנו גם התקנות):
הוראות המעבר שנקבעו הן:
(א)	ניתן לתת תעודת כירופרקט ללא צורך בעבודה בפיקוח ובעמידה בבחינות בישראל למי שעסק בישראל בכירופרקטיקה בהיקף ניכר במשך חמש שנים לפחות ערב כניסתן לתוקף של התקנות בעניין הכשרה מעשית, והוכיח ידע וניסיון, ובלבד שהגיש בקשה לקבלת התעודה בתוך 12 חודשים ממועד הכניסה לתוקף של התקנות;
(ב)	ניתן לתת תעודת כירופרקט ללא צורך בעמידה בבחינות בישראל למי שעסק בישראל בכירופרקטיקה ערב כניסתן לתוקף של התקנות בעניין הכשרה מעשית או התקנות בעניין עבודה בפיקוח, ובלבד שהגיש בקשה לקבלת התעודה בתוך שנתיים ממועד כניסתן לתוקף של התקנות.
(ג)	ניתן לתת תעודת כירופרקט למי שלמד את לימודי הכירופרקטיקה כלימודי תעודה (במקום לימודים אקדמיים) בתנאי שתעודת סיום הלימודים הוכרה לפי התנאים שפורטו בחוק, ושהלימודים החלו עד 1 במאי 2029 – ובלבד שמתקיימים בו שאר התנאים לקבלת תעודת המקצוע, או התנאים שנקבעו בהוראות המעבר שפורטו לעיל. הזכאות לפי הוראת מעבר זו מיועדת לעולים והיא לא תחול על מי שמרכז חייו היה בישראל ויצא ממנה לצורך הלימודים, ובעניין זה דויקו ההגדרות של תכניות הגעת צעירים בישראל, שהמשתתפים בהן לא ייחשבו כמי שמרכז חייהם בישראל.

נוסף על כך נקבע כי עד תום שנתיים מיום פרסום החוק או מיום כניסתן לתוקף של התקנות, לפי המאוחר, לא יחולו האיסורים שבחוק בעניין התחזות לכירופרקט או שימוש בתואר זה.
עוד נקבע כי תנאי להכרה בעבודה בפיקוח הוא כי בסיומה של העבודה בפיקוח ניתנה חוות דעת חיובית.

התיקון לחוק כולל הסדרים גם לעניין מקצועות בריאות אחרים: 
נקבע כי האיסור שבחוק על ביצוע פעולות ייחודיות למקצוע מסוים, לא ימנע ביצוע עבודה בפיקוח הנדרשת באותו מקצוע. 
כמו כן נקבע בעל המקצוע דימותן רפואי נכלל בהגדרה "מטפל "לעניין חוק זכויות החולה.
כמו כן תוקנה פקודת הרופאים כך שבוטלה ההשלכה הפלילית של תקנות מסוימות מכוח סעיף 61 לפקודת הרופאים, שעיקרן הוראות טכניות או פרוצדורליות.
חוק להסדרת אירוע הילולת רבי שמעון בר יוחאי בהר מירון (הוראת שעה), התשפ"ד–2024 
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
תחילה: 2024-05-21T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 21/05/2024, מס' חוברת 3212, עמ' 892
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק להסדרת אירוע הילולת רבי שמעון בר יוחאי בהר מירון (הוראת שעה), התשפ"ד–2024 
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק להסדרת אירוע הילולת רבי שמעון בר יוחאי בהר מירון (הוראת שעה), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
אירוע הילולת רבי שמעון בר יוחאי בהר מירון בל"ג בעומר הוא אירוע המוני המושך אליו מדי שנה מאות אלפי מבקרים. בעקבות האסון הכבד שאירע בשנת 2021, הוקמה ועדת חקירה ממלכתית שהגישה את המלצותיה לשיפור הבטיחות באתר. על רקע המצב הביטחוני המיוחד השורר בצפון הארץ במלחמת "חרבות ברזל", ובהתאם להערכות גורמי הביטחון, התעורר צורך להסדיר את קיום ההילולה במתכונת מצומצמת כדי למנוע פגיעה בחיי אדם. כעת, במסגרת חוק להסדרת אירוע הילולת רבי שמעון בר יוחאי בהר מירון (הוראת שעה), התשפ"ד-2024, עוגנה תשתית חקיקתית זמנית המגבילה משמעותית את אירועי ההילולה בשנת התשפ"ד. בחוק נקבע כי יתקיימו שלושה אירועי הדלקה בלבד שייערכו בזמנים שונים, ובהם אירוע הדלקה מרכזי במתחם קבר רבי שמעון בר יוחאי ושני אירועים נוספים במתחם ישיבת בני עקיבא. קיום האירועים הותנה בקבלת היתר משר ירושלים ומסורת ישראל, וכן באישורם של משטרת ישראל, הרשות הארצית לכבאות והצלה ומהנדס רשוי לשם הבטחת בטיחות האירוע. בנוסף, הוטלה הגבלה מחמירה על כניסה ושהייה במתחם מירון כולו, כך ששהייה בו מחייבת החזקת היתר כניסה או שהייה מיוחדת או אישור תושב המעיד על מגורים קבועים במקום. כדי למנוע צפיפות, הוגבל מספר השוהים במתחם הקבר ובמתחם בני עקיבא בכל רגע נתון לעד 30 בעלי היתר שהייה מיוחד, לצד חמישה עיתונאים מורשים. לשם הפעלת המתחם, הוחרגו מחובת קבלת ההיתר מספר קבוצות, ובהן כוחות הביטחון, החירום וההצלה, פקחי רשות הטבע והגנים, נהגי תחבורה ציבורית וגורמים המספקים סיוע רפואי דחוף. נוסף על כך, הוסמך מפקד פיקוד העורף (ראש הג"א) לקבוע בצו את השטחים שייסגרו כליל. כדי להבטיח את אכיפת ההגבלות, נאסר על השכרת יחידות אירוח במתחם מירון למי שאינו נמנה עם צוות ההפקה, הוגבלה ההגעה למתחם בתחבורה ציבורית, ונקבעו קנסות וסמכויות פינוי למשטרה כלפי מי ששוהה במתחם או מארגן אירועים ללא היתר. החוק כולל גם פטור זמני מדיני התכנון והבנייה להקמת תשתיות זמניות הנדרשות לאירוע, וקובע כי תוקפו יפקע ביום כ"ה באייר התשפ"ד (2 ביוני 2024), מועד שעד אליו יש להשיב את השטח לקדמותו.
חוק לתיקון פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) (מס' 16), התשפ"ד–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
תחילה: 2024-05-12T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 12/05/2024, מס' חוברת 3211, עמ' 890
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) (מס' 16), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) (מס' 16) (חיפוש שלא על פי צו חיפוש – הארכת הוראת השעה), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
במסגרת חוק המאבק בכלי הנשק הבלתי חוקיים (תיקון חקיקה והוראת שעה), התשפ"ג–2023, נעשה תיקון לפקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש], התשכ"ט–1969 (להלן – הפקודה), לפיו נוספו שתי עילות חדשות לביצוע חיפוש ללא צו שופט במטרה להקנות למשטרה כלי אכיפה יעילים למיגור תופעת כלי הנשק הבלתי חוקיים. העילה הראשונה שנוספה מאפשרת לשוטר לבצע חיפוש ללא צו שופט אם התעורר חשד סביר שכלי נשק או חלק מהותי מנשק, שעשוי לשמש ראיה לביצוע עבירה, נמצא במקום, ואם בשל הצורך המיידי לביצוע החיפוש לא ניתן לקבל צו. העילה השנייה שנוספה מאפשרת למשטרה לבצע חיפוש של תיעוד או מצלמה שעשויים לשמש ראיה לביצוע עבירה שדינה עשר שנות מאסר לפחות, הכוללת עבירת נשק, עבירה של ירי במקום מגורים או עבירת סחיטה באיומים. לגבי שתי עילות אלו, נקבע כי החיפוש יבוצע רק באישור בכתב של קצין משטרה בדרגת רב-פקד ומעלה, שיכלול את הנסיבות והנימוקים לצורך בחיפוש מיידי ללא צו. עוד נקבע כי אם במהלך החיפוש נתגלה חפץ שאינו נוגע לעבירה שבשלה ניתן האישור לביצוע החיפוש, השוטר יהיה רשאי לתפוס את החפץ ולהביאו לבחינת שופט, אשר יחליט מה ייעשה בו. הסדרים אלו נקבעו כהוראת שעה לתקופה של שנה, החל מיום כ"ד באייר התשפ"ג (15 במאי 2023), זאת בכדי לאפשר בחינה של ההסדרים המוצעים.
במסגרת תיקון מספר 16 לפקודה, נקבע כי הוראת השעה תוארך עד ליום כ"ה בסיוון התשפ"ד (1 ביולי 2024).
חוק כלי הירייה (תיקון מס' 24) (תיקון), התשפ"ד–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
תחילה: 2023-11-06T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 08/05/2024, מס' חוברת 3120, עמ' 888
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק כלי הירייה (תיקון מס' 24) (תיקון), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק כלי הירייה (תיקון מס' 24) (תיקון) (דחיית המועד לצו דמוי כלי ירייה והארכת תוקף צו איסור ייבוא כלי איירסופט), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
במסגרת חוק כלי הירייה (תיקון מס' 24), התשפ"ג–2023 (להלן – החוק), נקבע כי דמוי כלי ירייה, הינו כלי בעל קנה שאינו כלי ירייה, לרבות חלק ממנו, שניתן להסב אותו לכלי ירייה והוא מסוג המנוי ברשימה שיקבע השר לביטחון פנים בצו לאחר התייעצות עם המפקח הכללי של המשטרה. כמו כן נקבע כי פעילות ייצור, יצוא, יבוא, אחסנה, הובלה ומסחר בדמויי כלי ירייה יחויבו ברישיון, וכי החזקה ונשיאה של דמויי כלי ירייה ייעשו רק במועדוני קליעה שקיבלו רישיון לכך. זאת ועוד, כהוראת שעה לשנה, יתאפשר גם מתן הרשאה להחזקה ונשיאה של דמוי כלי ירייה לצורכי אימונים ותחרויות, במספר מוגבל ובכפוף לתנאים שייקבעו בתקנות. 
במסגרת התיקון לחוק נדחה באופן רטרואקטיבי מועד פרסום הצו המפרט את רשימת הכלים הכלולים בהגדרה של "דמוי כלי יריה" בתשעה חודשים, כך שהצו יפורסם עד יום ב' באב התשפ"ד (6 באוגוסט 2024), וכי תחילת תיקון זה יהיה ביום כ"ב בחשוון התשפ"ד (6 בנובמבר 2023). כמו כן, נקבע לדחות את מועד פקיעת איסור הייבוא בעניין זה, כל עוד לא נכנס הצו כאמור לתוקף או עד שמונה עשרה חודשים מיום תחילת החוק, לפי המוקדם.
חוק לייעול האכיפה והפיקוח העירוניים ברשויות המקומיות (הוראת שעה) (תיקון מס' 12), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
תחילה: 2024-04-16T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 16/04/2024, מס' חוברת 3209, עמ' 886
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לייעול האכיפה והפיקוח העירוניים ברשויות המקומיות (הוראת שעה) (תיקון מס' 12), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק לייעול האכיפה והפיקוח העירוניים ברשויות המקומיות נחקק כהוראת שעה בשנת 2011, והחל כפיילוט במספר רשויות מקומיות. מטרת החוק הינה ייעול יכולת הפיקוח והאכיפה של הרשויות המקומיות בעבירות שבתחום אחריותן וכן סיוע למשטרת ישראל בפעולות למניעת אלימות. לשם כך החוק מסמיך פקחים עירוניים ומסדיר את הקמתו של מערך שיטור עירוני. לאורך השנים הוראת השעה הוארכה מספר פעמים ותחולתה הורחבה לרשויות נוספות. 
בתיקון מספר 12 לחוק, תוקן סעיף 23, כך שתוקפו של החוק הוארך לתקופת זמן נוספת ועד ליום כ"ט בתשרי התשפ"ה (31 באוקטובר 2024).
חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון מס' 26), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הכספים
תחילה: 2024-04-08T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 08/04/2024, מס' חוברת 3206, עמ' 790
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון מס' 26), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון מס' 27) (רזרבה לכיסוי הוצאות), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
תיקון חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון מס' 26) מוסיף את סעיף 11א1, הקובע כי מתוך סכום ההשתתפות הרגיל של הממשלה בכל שנת כספים, יופרש 5% לרזרבה שתשמש לכיסוי הוצאות בלתי צפויות של המועצות הדתיות. הרזרבה תחולק במהלך שלושת החודשים האחרונים של שנת הכספים, בהתאם לקריטריונים שיקבע שר שירותי הדת. אם סכום הרזרבה לא ינוצל, הוא יחולק בין המועצות בהתאם לחלקן היחסי בסכום ההשתתפות הרגיל של הממשלה. תיקון נוסף בסעיף 11ה קובע הוראות ברורות כיצד יתבצע שינוי בחלוקת הרזרבה אם סכום ההשתתפות של הממשלה משתנה במהלך השנה – לפני או אחרי חלוקתה של הרזרבה.
חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (תיקון מס' 4 והוראת שעה – חרבות ברזל) (תיקון), התשפ"ד–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוץ והביטחון
תחילה: 2024-04-19T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 07/04/2024, מס' חוברת 3203, עמ' 780
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (תיקון מס' 4 והוראת שעה – חרבות ברזל) (תיקון), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (תיקון מס' 4 והוראת שעה – חרבות ברזל) (תיקון), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים, התשס"ב–2002, נועד להסדיר את כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים, אשר אינם זכאים למעמד של שבויי מלחמה, בדרך העולה בקנה אחד עם מחויבויותיה של מדינת ישראל לפי הוראות המשפט הבין-לאומי ההומניטרי. בין שלל ההסדרים בחוק זה, נכללים גם ביקורת שיפוטית על כליאתו של לוחם בלתי חוקי, זכאותו לפגישה עם עורך דין וייצוגו ותנאי כליאתו. 
חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (תיקון מס' 4 והוראת שעה – חרבות ברזל), התשפ"ד–2023, קובע כי במקרה בו הודיעה הממשלה לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת על החלטה לפתוח במלחמה או על פעולות צבאיות משמעותיות לפי חוק-יסוד: הממשלה, רשאית היא להכריז כי אלו מצריכות תחולה של הוראות שונות בחוק. הכרזה זו, תתאפשר גם לוועדת השרים לענייני ביטחון לאומי במידה והממשלה האצילה את סמכותה בדבר החלטה על פתיחת מלחמה או נקיטת פעולה צבאית משמעותית. עוד נקבע, בהוראת שעה למשך ארבעה חודשים, הארכה למשך תקופת הכליאה הזמנית של לוחמים בלתי חוקיים, מועד ההבאה בפני שופט והתקופות בהן ניתן למנוע פגישה עם עורך דין. בנוסף, נקבע כי במקרים של שינויים בתחולת החוק תרד דרגת הגורם הצבאי המוסמך לאשר פעולות שונות לפי החוק, וכן יתאפשר קיום דיונים לפי החוק בדרך של היוועדות חזותית. 
במסגרת התיקון הוארכה הוראת השעה לעניין התקופות המנויות בחוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים, בין היתר לעניין משך הוראת כליאה זמנית, מועד ההבאה בפני שופט והתקופות שניתן למנוע בהן פגישה עם עורך דין, וכן לעניין דרגת הדרג הצבאי המאשר פעולות שונות לפי החוק, בשלושה וחצי חודשים עד יום כ"ה בתמוז התשפ"ד (31 ביולי 2024). עוד נקבע כי בית המשפט יהיה רשאי להאריך את מניעת המפגש של כלוא עם עורך דין לתקופה מרבית של 90 ימים, במקום 180 ימים.
חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 272), התשפ"ד–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הכספים
תחילה: 2024-04-07T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 07/04/2024, מס' חוברת 3205, עמ' 786
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 272), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 270) (תיקונים להגברת השקיפות בדיני המס ולעמידה בדרישות בין לאומיות בעניין חילופי מידע), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק נועד לתת מענה להמלצות הפורום העולמי לשקיפות וחילופי מידע למטרות מס הפועל תחת ה-OECD , בנוגע למידע על בעלי שליטה סופיים בתאגידים ולעולים חדשים ותושבים חוזרים ותיקים.
החוק מחייב דיווח על בעלי שליטה ותושבותם במסגרת דיווחי נאמנות ובדו"ח השנתי. כמו כן, מבטל את הפטור מדיווח על הכנסות עולים חדשים ותושבים חוזרים ותיקים, אך אינו משנה את הפטור ממס הקבוע בסעיף 14 לפקודה לתקופה של עשר שנים.
הדיווחים יתאפשרו בשפת המקור ויונגשו באמצעות תרגום טפסים. בנוסף, רשות המסים תוכל למסור מידע מזהה למוסדות פיננסיים לצורך יישום הסכמים בין-לאומיים בלבד, ולא תעשה בו שימוש לצרכים אחרים.
חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 25), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת העבודה והרווחה
תחילה: 2024-04-07T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 07/04/2024, מס' חוברת 3204, עמ' 782
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 25), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 24) (החלת חובת ייצוג הולם על חברות ממשלתיות גדולות), התשפ"ג-2023
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
נקבע כי חברות ממשלתיות וחברות בת ממשלתיות המעסיקות 100 עובדים לפחות יחויבו לפעול לייצוג הולם של אנשים עם מוגבלות בקרב עובדיהם כפי שקבוע היום החוק לגבי גופים ציבוריים שהם מעסיקים גדולים. נקבע כי הוראות אלה יכנסו לתוקף ב-7 באפריל 2025 וכי התחולה תהיה מדורגת כך שבשנה הראשונה יהיה יעד הייצוג ההולם 3.5% מהעובדים ורק בתום השנה האמורה יהיה יעד הייצוג  5% מהעובדים. נוסף על כך, בשל העברת סמכויות משר הכלכלה והתעשייה לשר העבודה, נקבעו תיקונים שונים להוראות בחוק אשר קובעות סמכות לשר הכלכלה והתעשייה או למשרד הכלכלה והתעשייה.
חוק לתיקון ולהארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (פגישה עם עורך דין של עצור בעבירת ביטחון) (תיקון), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
תחילה: 2024-04-02T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 02/04/2024, מס' חוברת 3199, עמ' 764
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון ולהארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (פגישה עם עורך דין של עצור בעבירת ביטחון) (תיקון), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק מאריך את תוקפן של תקנות שעת חירום המאפשרות מניעת פגישה של עצורים ביטחוניים, הקשורים לפעולות האיבה שהתרחשו בין ה-7 באוקטובר לבין ה-10 באוקטובר 2023 או למלחמה בעזה, עם עורכי הדין שלהם. בנוסף, התיקון קובע כי המניעה תחול עד לתום 60 ימים מהמועד הראשוני שבו החלה מניעת הפגישה של העצורים, אלא אם נמצא בהליך אישור מיוחד טעם להארכה לאור חשש לפגיעה בחיי אדם הקשורה לפעולות המלחמה. במקרה שכזה, רשאי בית המשפט המחוזי להאריך את התקופה  עד ל-120 ימים. התקנות יעמדו בתוקף עד ה-18 ביוני 2024.
חוק מגבלות על חזרתו של מורשע במעשה טרור לסביבת נפגעי העבירה, התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
יוזמים: לימור סון הר מלך, חוה אתי עטייה, אריאל קלנר, עודד פורר, אלי דלל, יוסף טייב, דן אילוז, קטי קטרין שטרית, משה סעדה, גלית דיסטל אטבריאן, אושר שקלים, משה פסל, יבגני סובה, שרון ניר, יוליה מלינובסקי, חמד עמאר
תחילה: 2024-05-04T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 04/04/2024, מס' חוברת 3202, עמ' 772
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק מגבלות על חזרתו של מורשע במעשה טרור לסביבת נפגעי העבירה, התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק מגבלות על חזרתו של מורשע במעשה טרור לסביבת נפגעי העבירה, התשפ"ג–2023
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
מטרת חוק זה היא להגן על נפגע עבירת טרור ולמנוע נזק נוסף, שעלול להיגרם לו מהיתקלות בפעיל טרור שפגע בו, בלי לפגוע במידה העולה על הנדרש בזכויותיו של פעיל הטרור.  הסדר דומה נקבע בעבר לגבי עברייני מין, בחוק מגבלות על חזרתו של עבריין מין לסביבת נפגע העבירה, התשס"ה–2004.
החוק קובע כי בית המשפט יהיה רשאי להטיל מגבלות על חזרתו של מורשע בעבירות טרור לסביבת נפגעי עבירה, המתייחסות למגורים, לעבודה או ללימודים במוסד לימודים בקרבת מקום המגורים או מקום העבודה של נפגע העבירה או מוסד הלימודים שנפגע העבירה לומד בו. 
בקשה להטלת מגבלות תוגש בידי נפגע עבירה, מי מטעמו או התובע, לפני שחרורו של פעיל הטרור מהמאסר או בתוך שישה חודשים לאחר שחרורו, ואילו בית המשפט רשאי לדון בבקשה שהוגשה בחלוף שישה חודשים אם מצא שיש בכך צורך מטעמים מיוחדים שיירשמו. בית המשפט יבחן את הבקשה, ורשאי הוא להטיל מגבלות כאמור, ובלבד ששוכנע, לאחר שקיים דיון בעניין, כי יש צורך בהן בשל נזק נפשי שעלול להיגרם לנפגע העבירה אם פעיל הטרור יתגורר, יעבוד או ילמד בקרבת מקום מגוריו, מקום עבודתו או מוסד הלימודים בו הוא לומד, וזאת לצד שיקולים נוספים שהביא בחשבון כגון נסיבות עבירת הטרור וחומרתה. בעת קביעת המגבלות כאמור, בית המשפט יקבע גם את תקופת הזמן בה יחולו המגבלות, האזור בו יחולו המגבלות, וכן יהיה רשאי למנות מומחה מטעמו בכדי לחוות דעתו על מצב נפגע העבירה, ולתת הערכה בדבר הנזק הנפשי שעלול להיגרם לנפגע העבירה עקב מגורים, עבודה או לימודים של פעיל הטרור בקרבת מקום מגוריו, עבודתו או מוסד לימודיו של נפגע העבירה.  
בנוסף, נקבעו זכות עיון חוזר, ערר וערעור למבצע העבירה שהוטלו עליו המגבלות האמורות, וכן חובת דיווח של שר המשפטים לוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, אחת לשנה, במשך חמש שנים החל מתום שנה מיום תחילתו של החוק בנוגע לאכיפת החוק, לרבות מספר הבקשות שהוגשו להטלת מגבלות, מספר הצווים שניתנו להטלת מגבלות, סוג המגבלות שהוטלו והתקופות שנקבעו להן.
חוק לתיקון פקודת העיריות (מס' 157) , התשפ"ד–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת הפנים והגנת הסביבה
יוזמים: יעקב אשר
תחילה: 2024-04-03T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 03/04/2024, מס' חוברת 3201, עמ' 770
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (מס' 157) , התשפ"ד–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (מס' 154) (חלוקת הכנסות), התשפ"ג–2023
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (צדק חלוקתי בכל הרשויות המתוקצבות במדינת ישראל), התשפ"ג-2023
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
תיקון החוק קובע כי סמכות שר הפנים לחלוקת הכנסות מארנונה בין רשויות מקומיות סמוכות או גובלות באזור שאיננו אזור למגורים בלבד, תורחב גם למקרים בהם הרשויות הסמוכות או הגובלות המקבלות נמצאות באזור יהודה ושומרון.