nickbes/lawsofisrael huggingface dataset:
חוק העונשין (תיקון מס' 151), התשפ"ה–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
יוזמים: צביקה פוגל
תחילה: 2024-12-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 01/12/2024, מס' חוברת 3325, עמ' 102
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 151), התשפ"ד–2024
Value: לחוק שהתקבל
Name: הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 151), התשפ"ה–2024
Value: לחוק שהתקבל
Name: הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 150), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 152) (תקיפת סוהר), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק העונשין (תיקון - תקיפת סוהר), התשפ"ד-2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
החוק קובע כי עבירת תקיפת סוהר, שהייתה מוסדרת כחלק מעבירת 'תקיפת עובד ציבור' תקבל התייחסות פרטנית בחוק העונשין, וכי הסימן בחוק העונשין שעניינו בתקיפה או הפרעה לשוטר, יחול בשינויים מסוימים גם על תקיפה או הפרעה לסוהר.
חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה (תיקון מס' 27), התשפ"ה–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת העבודה והרווחה
יוזמים: עאידה תומא סלימאן, אימאן ח'טיב יאסין, מירב כהן, מנסור עבאס, ווליד טאהא, מירב בן ארי
תחילה: 2024-12-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 01/12/2024, מס' חוברת 3324, עמ' 100
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה (תיקון מס' 27), התשפ"ה–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה (תיקון מס' 25) (הארכת תקופת ההתיישנות), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה (תיקון - הארכת תקופת ההתיישנות), התשפ"ג-2023
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
חוק זה מאריך  לחמש שנים את תקופת ההתיישנות בתביעה אזרחית על הפרת הוראות חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ"ח–1988, או הוראות פרק ד' שבחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח–1988, (שעמדה קודם לכן על שלוש שנים). אולם, אם התביעה כאמור היא של דורש עבודה, תקופת ההתיישנות לעניינו תישאר שלוש שנים.
חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 67 והוראת שעה), התשפ"ה-2024 
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
תחילה: 2024-11-28T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 28/11/2024, מס' חוברת 3323, עמ' 96
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 67 והוראת שעה), התשפ"ה-2024 
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
ביום כ"ט בחשוון התשע"ט (7 בנובמבר 2018), פורסם חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 54 והוראת שעה), התשע"ט–2018, כאחד המענים לפסיקת בית המשפט העליון בבג"ץ 1892/14 האגודה לזכויות האזרח בישראל נ' השר לביטחון פנים, בה נקבע כי יש להגדיל את מרחב המחיה של האסירים בבתי הסוהר, וזאת באמצעות הרחבת תקופות השחרור המנהלי הקבועות בפקודת בתי הסוהר. מנגנון השחרור המנהלי קובע כי נציב בתי הסוהר יורה על שחרור אסירים לפני תום תקופת מאסרם ובתנאי שריצו לפחות מחצית מתקופת מאסרם, כדי להקל על הצפיפות בבתי הסוהר, לפי התקופות הקבועות כחוק. ההרחבה דאז לא הוחלה על אסירים ביטחוניים, ובהמשך נערכו שינויים נוספים, במסגרתם נקבע, כהוראת שעה, כי אסירים ביטחוניים לא יהיו זכאים לשחרור מנהלי כלל, וכן נקבעו מגבלות שונות ביחס לאסירים שהורשעו בעבירות מין ואלימות.
במסגרת תיקון מס' 67, הוארכה תקופת תוקפה של הוראת השעה המסדירה תקופות שחרור מינהלי מורחבות עד ליום י"א בטבת התשפ"ו (31 בדצמבר 2025). בנוסף, נקבע כי ההוראה הקובעת כי אסירים ביטחוניים לא יהיו זכאים לשחרור מינהלי תהפוך להוראה קבועה. עוד נקבע כי תקן הכליאה, שהוא מספר האסירים שאם חורגים ממנו יש להחיל בשחרור מנהלי, ימשיך לעמוד על 14,500 מקומות כליאה עד ליום ד' בתמוז התשפ"ה (30 ביוני 2025).
חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (תיקון מס' 4 והוראת שעה – חרבות ברזל) (תיקון מס' 3), התשפ"ה-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוץ והביטחון
תחילה: 2024-12-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 28/11/2024, מס' חוברת 3322, עמ' 92
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (תיקון מס' 4 והוראת שעה – חרבות ברזל) (תיקון מס' 3), התשפ"ה-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים, התשס"ב–2002, נועד להסדיר את כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים, אשר אינם זכאים למעמד של שבויי מלחמה, בדרך העולה בקנה אחד עם מחויבויותיה של מדינת ישראל לפי הוראות המשפט הבין-לאומי ההומניטרי. בין שלל ההסדרים בחוק זה, נכללים גם ביקורת שיפוטית על כליאתו של לוחם בלתי חוקי, זכאותו לפגישה עם עורך דין וייצוגו ותנאי כליאתו. במקרים שבהם הכריזה הממשלה על מלחמה או הודיעה על נקיטת פעולות צבאיות משמעותיות, הממשלה, באישור ועדת החוץ והביטחון, מוסמכת להכריז על שינויים בתחולת החוק. במהלך תקופת תוקפה של ההכרזה, התקופות המנויות בחוק ארוכות יותר והדרג המוסמך לקבל החלטות לפי החוק נמוך יותר.
חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (תיקון מס' 4 והוראת שעה – חרבות ברזל), התשפ"ד–2023, קבע, כהוראת שעה, כי במקרה של הכרזה כאמור, יוארכו התקופות המנויות בחוק אף יותר, הורד הדרג המוסמך לאשר הגבלות על פגישה עם עורך דין, וכן נקבע כי ניתן יהיה לקיים דיונים בדרך של היוועדות חזותית. הוראת השעה הוארכה מאז מספר פעמים, בתיקונים שונים.
במסגרת תיקון מספר 3, הוארכה תוקפה של הוראת השעה כאמור עד ליום ב' בניסן התשפ"ה (31 במרץ 2025), וכן הוארכה תקופת תוקפה של הכרזת הממשלה על שינויים בתחולת החוק עד ליום ל' בשבט התשפ"ה (28 בפברואר 2025). עוד נקבע כי ההוראות הנוגעות לקיום דיונים בנוכחות הכלוא דרך היוועדות חזותית ולמבקרים רשמיים במתקן הכליאה יחולו במנותק מהכרזת הממשלה כאמור אך עדיין במסגרת הוראת השעה.
חוק עידוד תרומות מזון (תיקון), התשפ"ה–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת העבודה והרווחה
יוזמים: ינון אזולאי, יסמין פרידמן
תחילה: 2024-11-28T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 28/11/2024, מס' חוברת 3321, עמ' 88
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק עידוד תרומות מזון (תיקון), התשפ"ה–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק עידוד תרומות מזון (תיקון) (חובת תרומה של מזון עודף), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק החברות הממשלתיות (תיקון - חובת תרומת מזון עודף), התשפ"ג-2023
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
התיקון לחוק קובע כי גוף ציבורי המספק, בעצמו או על ידי ספק שירות מטעמו, שירותי הסעדה בהיקף של 500 מנות ליום עבודה, לא יוכל לסרב סירוב שאינו מוצדק, לבקשת ארגון לחלוקת מזון להתקשר עמו לצורך איסוף המזון העודף שנותר בחצריו. מזון עודף הוגדר כמזון ראוי למאכל אדם, שלא הוגש לסועדים, ושאין כל כוונה, של הגוף הציבורי או ספק השירות מטעמו, לעשות בו שימוש נוסף, ואם לא ייתרם הוא יושלך לאשפה. החובה להתקשר עם ארגון לחלוקת מזון לא תחול, אם איסוף המזון מטיל על הגוף הציבורי עלות עודפת ישירה. ההגדרה "גוף ציבורי" בחוק זה כוללת משרד ממשלתי או יחידת סמך שלו למעט יחידות ביטחוניות מסוימות, הכנסת, מבקר המדינה, רשות מקומית, חברה עירונית ומועצה דתית, חברה ממשלתית וחברה בת ממשלתית, תאגיד שהוקם בחוק או לפיו, צה"ל, משטרת ישראל ושב"ס. ואולם מוסד רפואי, לא ייחשב גוף ציבורי לעניין זה. לגבי צה"ל, המשטרה, השב"ס והרשות להגנה על עדים, נקבע כי השר הממונה עליהם יוכל להורות בנוהל על התאמות בתחולת ההסדר לגביהם או להורות בנוהל על פטור מתחולת ההסדר מסיבות ביטחוניות ליחידות מסוימות בגופים אלה ובלבד שהפטור יוגבל לעד שנה בכל פעם. ארגון לחלוקת מזון ימסור לגוף הציבורי שאיתו התקשר אחת לשנה אישור על כמות המזון שאסף ממנו והשימושים בו. ההסדר שתחילתו מיידית לא יחול על התקשרות קיימת של הגוף הציבורי עם ספק שירות למתן שירותי הסעדה, ובכלל זה על מכרז שפורסם כבר להתקשרות עם ספק שירות כאמור או על מימוש אופציה שניתנה לפי התקשרות קיימת. עוד נקבע שההוראות הקיימות בחוק עידוד תרומות מזון לעניין אחריות תורם מזון ומתן אות הוקרה לתורמי מזון, יחולו הן על הגוף ציבורי, והן על ספק שירותי ההסעדה מטעמו, בלי קשר לשאלת הבעלות במזון.
חוק הטיס (תיקון מס' 6), התשפ"ה-2024 
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הכלכלה
תחילה: 2024-11-27T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 27/11/2024, מס' חוברת 3320, עמ' 80
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הטיס (תיקון מס' 6), התשפ"ה-2024 
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הטיס (תיקון מס' 4), התשפ"ב-2022 
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
התיקון משנה את משטר האכיפה הקבוע בחוק הטיס, התשע"א–2011 (להלן – החוק), באמצעות ביטול חלק מהעבירות הפליליות הקבועות בו והרחבת הסמכות הנתונה למנהל רשות התעופה האזרחית להטיל עיצום כספי על מי שהפר את הוראות החוק, וכן משנה את המשטר החל לגבי הפעלת כלי טיס זר בישראל. 
התיקון מבטל עבירות שנמצא כי אינן מתאימות לאכיפה באמצעות הליך פלילי, ונוגעות להפרות אסדרתיות במהותן – הפרות של כללי רגולציה שמכוונות לגורמים מפוקחים ובעלי ממשק מהותי עם הרגולטור – רשות התעופה האזרחית. את העבירות האמורות ניתן יהיה להמשיך ולאכוף באמצעות עיצומים כספיים. העבירות שלא בוטלו בתיקון, כלומר העבירות שנותרו על כנן בחוק העיקרי, הן עבירות שהשימוש בעיצומים כספיים אינו מתאים לגביהן, בשל חומרתן או בשל היותן עבירות המכוונות לציבור רחב שאינו מפוקח בידי הרגולטור. 
התיקון מוסיף לחוק אמצעי אכיפה מנהליים – סמכות להטלת עיצומים כספיים – לעניין הפרות מסוימות דוגמת קיום פעילות תעופתית החייבת ברישיון לפי החוק, ללא רישיון מתאים (במקביל לעבירות פליליות שהיו קיימות ערב התיקון לעניין זה) והפרת הוראות שונות בעת הפעלת כלי טיס זר בישראל. 
בנוסף, החוק משנה את המשטר שחל לגבי הפעלת כלי טיס זר בישראל, וקובע שעל כלי טיס כאמור לציית לסטנדרטים הבין-לאומיים של ארגון התעופה האזרחית הבין-לאומי החלים על כלי הטיס, על צוותו ועל הפעלתו, בהתאמה למקובל בעולם בעניין זה. אם לא חלים על כלי הטיס סטנדרטים בין-לאומיים, יחולו לגביו דיני הטיס הרגילים החלים על כלי טיס ישראלי. עוד קובע התיקון כי מנהל רשות התעופה האזרחית רשאי להכיר בתעודות וברישיונות שניתנו על ידי המדינה בה רשום כלי הטיס הזר, או מדינת מקום עסקיו העיקרי של המפעיל האווירי של כלי הטיס הזר, כשווי ערך לתעודות ולרישיונות הנדרשים לפי דיני הטיס הישראליים ולכן כמספקים לצורך הפעלתו בישראל. כן קובע התיקון, בנוסף לסמכות להטיל עיצומים כספיים על מי שמפעיל כלי טיס זר בישראל תוך הפרת הוראות החוק החלות לגביו, גם עבירות פליליות מתאימות לעניין זה.
חוק מגבלות על חזרתו של עבריין מין לסביבת נפגע העבירה (תיקון מס' 10), התשפ"ה–2024 
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
יוזמים: לימור סון הר מלך
תחילה: 2024-11-24T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 24/11/2024, מס' חוברת 3319, עמ' 78
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק מגבלות על חזרתו של עבריין מין לסביבת נפגע העבירה (תיקון מס' 10), התשפ"ה–2024 
Value: לחוק שהתקבל
Name: הצעת חוק מגבלות על חזרתו של עבריין מין לסביבת נפגע העבירה (תיקון מס' 10), התשפ"ד–2024 
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק מגבלות על חזרתו של עבריין מין לסביבת נפגע העבירה (תיקון מס' 10) (שינוי דרישת הנזק הנפשי), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק מגבלות על חזרתו של עבריין מין לסביבת נפגע העבירה (תיקון - שינוי מידת הנזק והגדרת גילו של העבריין), התשפ"ד-2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
חוק מגבלות על חזרתו של עבריין מין לסביבת נפגע העבירה, התשס"ה-2004, נועד לאפשר לבית המשפט להטיל מגבלות על מי שהורשע בביצוע עבירת מין, במטרה למנוע מפגש בינו לבין נפגע העבירה בסביבת חייו השגרתית. החוק קבע כי ניתן להטיל את המגבלות רק אם בית המשפט השתכנע כי חזרת העבריין לסביבת הנפגע עלולה לגרום לו לנזק נפשי של ממש. כעת, במסגרת תיקון מס' 10 לחוק, התשפ"ה-2024, נמחקו המילים "של ממש" כדי להקל על דרישה זו, כך שבית המשפט מוסמך להורות על הטלת המגבלות אם סבר שמפגש כזה עלול לגרום לנפגע נזק נפשי, וזאת בלא צורך להוכיח רף מחמיר של נזק נפשי של ממש.
חוק מניעת פגיעת גוף שידורים זר בביטחון המדינה (הוראת שעה – חרבות ברזל) (תיקון מס' 2), התשפ"ה-2024 
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
תחילה: 2024-11-21T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 21/11/2024, מס' חוברת 3318, עמ' 76
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק מניעת פגיעת גוף שידורים זר בביטחון המדינה (הוראת שעה – חרבות ברזל) (תיקון מס' 2), התשפ"ה-2024 
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
ביום כ"ג באדר ב' התשפ"ד (2 באפריל 2024), פורסם חוק מניעת פגיעת גוף שידורים זר בביטחון המדינה (הוראת שעה – חרבות ברזל), התשפ"ד–2024, במסגרתו נקבע כהוראת שעה לארבעה חודשים, עד מועד סיום ההכרזה על מצב מיוחד בעורף או עד לסיום הפעולות הצבאיות המשמעותיות, לפי המוקדם שבהם, כי במידה וראש הממשלה שוכנע כי התכנים המשודרים בערוץ זר המשדר בישראל פוגעים באופן ממשי בביטחון המדינה, שר התקשורת יהיה רשאי, בהסכמת ראש הממשלה ובאישור ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי או הממשלה להורות על פעולות למניעת או הפסקת פעילות של ערוץ זר, לרבות סגירת משרדי הערוץ הנמצאים בישראל. הוראה זו תינתן לאחר שתוצג בפני ראש הממשלה ושר התקשורת חוות דעת מקצועית אחת לפחות מגורמי הביטחון; ובלבד שטרם אישורה של ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי או הממשלה, יוצגו בפניה חוות הדעת מטעם גורמי הביטחון. עוד נקבע כי תוקף הוראות אלו יהיה למשך ארבעים וחמישה ימים, לצד אפשרות להאריך תקופה זו לתקופה זהה לכל היותר בכל פעם, בכפוף, בין היתר, להצגת חוות דעת מקצועית כאמור. כמו כן, נקבע כי הוראה של שר התקשורת כאמור, ובפרט הארכתה, תובא לפני נשיא בית משפט מחוזי או סגנו בהקדם האפשרי לטובת ביקורת שיפוטית, במסגרתה יחליט האם לשנותה. במסגרת התיקון הראשון לחוק, הוארכה הוראת השעה עד ליום כ"ט בחשוון התשפ"ה (30 בנובמבר 2024).
במסגרת תיקון מספר 2, הוארך תוקפה של הוראת השעה בעניין מניעת פגיעת גוף שידורים זר בביטחון המדינה עד ליום ד' בסיוון התשפ"ה (31 במאי 2025). בנוסף, נקבע כי  תוקף הוראותיו של שר התקשורת הקבועות בחוק, יוארך מתקופה מרבית של 45 לתקופה שלא תעלה על 60 ימים, ובהתאם לכך תעשה גם כל הארכה נוספת.
חוק העונשין (תיקון מס' 150), התשפ"ה-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
יוזמים: משה סולומון
תחילה: 2024-11-20T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 20/11/2024, מס' חוברת 3317, עמ' 74
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 151) , התשפ"ה-2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 154) (ביטול עבירת השוטטות), התשפ"ה-2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק העונשין (תיקון - ביטול עבירת השוטטות), התשפ"ד-2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
התיקון לחוק קובע כי עבירת השוטטות, שהעונש הקבוע בצידה היה שישה חודשי מאסר, אשר הופיעה כאחת מההתנהגויות שנחשבות כעבירה של "התנהגות פסולה במקום ציבורי", תימחק מחוק העונשין, התשל"ז–1977.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 251), התשפ"ה–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת העבודה והרווחה
יוזמים: אריאל קלנר
תחילה: 2024-11-20T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 20/11/2024, מס' חוברת 3316, עמ' 72
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 251), התשפ"ה–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 249) (שלילת קצבאות בעד ילד הנמצא במאסר בשל עבירת טרור), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - שלילת קצבאות בעד ילד הנמצא במאסר בשל עבירת טרור), התשפ"ד–2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
נקבע, כי בתקופה שבה ילד שהורשע בעבירת ביטחון לפי סעיף 326(ג) לחוק הביטוח הלאומי, דהיינו בעבירת טרור חמורה לפי חוק המאבק בטרור, נמצא במאסר בשל הרשעתו, לא ישולמו להוריו גמלאות לפי פרק ג' לחוק הביטוח הלאומי, ובכלל זה קצבת ילדים ומענק לימודים וכן תוספות תלויים בעבור הילד – לעניין קצבת נפגעי עבודה, קצבת נכות, קצבת אזרח ותיק וקצבת שארים ותוספות בעד הילד לגמלת הבטחת הכנסה או לתשלום לפי חוק המזונות (הבטחת תשלום). כמו כן, בתקופת המאסר הילד לא יבוא במניין ילדיו של ההורה לצורך חישוב גמלאות כאמור. הוראות חוק זה יחולו לגבי מי שנמצא במאסר ביום תחילתו של חוק זה או לאחריו.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 250), התשפ"ה–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת העבודה והרווחה
יוזמים: יוליה מלינובסקי, אביגדור ליברמן, עודד פורר, יבגני סובה, שרון ניר, חמד עמאר
תחילה: 2025-01-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 20/11/2024, מס' חוברת 3315, עמ' 68
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 250), התשפ"ה–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 248) (שלילת קצבאות שמשולמות לפעילי טרור מחוץ לישראל), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - שלילת קצבאות שמשולמות לפעילי טרור ובני משפחותיהם מחוץ לישראל), התשפ"ד-2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
נקבע כי מי שאינו תושב ישראל וזכאי, מכוח עצמו או מכוח בן משפחתו, לתשלום גמלה לפי חוק הביטוח הלאומי בהיותו מחוץ לישראל, לא תשולם לו הגמלה אם הוא הורשע בעבירת טרור חמורה לפי חוק המאבק בטרור או בעבירה שבית המשפט קבע כי היא מעשה טרור לפי חוק המאבק בטרור או שהורשע בעבירת טרור ביטחונית בבית משפט צבאי. עוד נקבע כי כבר בתקופת המעצר עד תום ההליכים של מי שאינו תושב ישראל וזכאי לגמלה כאמור, תשלום הגמלה יעוכב אם העבירה המיוחסת לו בכתב האישום היא אחת מן העבירות האמורות. בין מועד ההרשעה  ועד שפסק הדין לא יהיה ניתן לערעור הגמלה תעוכב בידי המוסד לביטוח לאומי. 
לגבי אדם כאמור שנשפט בבית משפט צבאי, נקבעה רשימת עבירות שייכללו בהגדרה "עבירת טרור ביטחונית", כך שהרשעה בהן תביא לאי-תשלום הגמלה, ואולם מי שהגמלה נשללה ממנו או עוכבה בשל עבירת טרור בטחונית בבית המשפט הצבאי, יוכל לטעון בפני המוסד לביטוח לאומי כי עבירת הטרור הבטחונית שעבר לא נעברה בנסיבות של פגיעה בביטחון המדינה ובזיקה לטרור, אלא בנסיבות פליליות אחרות. אם המוסד לביטוח לאומי ישתכנע בכך על בסיס פסק הדין וכתב האישום, לא תחול ההוראה לעניין אי תשלום הגמלה. לשם החלטה מסוג זה, המוסד לביטוח לאומי יוכל לקבל מידע מהתובע המוסמך לדון בעבירה. 
כמו כן, מוצע כי לא תשולם גמלה למי שאינו תושב ישראל וזכאי לגמלה לפי חוק הביטוח הלאומי בהיותו מחוץ לישראל, אם הוא הוכרז כפעיל טרור לפי חוק המאבק בטרור, וכל עוד ההכרזה עומדת בתוקף. 
החוק קובע הסדר לקבלת מידע באופן חודשי משירות בתי הסוהר על מעצרים עד תום ההליכים בעברות כאמור, וממשרד הביטחון על הכרזות על פעיל טרור שעומדות בתוקפן. החוק מאפשר למוסד לביטוח לאומי לקבל מידע מהמרשם הפלילי, כולל מידע שהתיישן, לצורך ביצוע ההוראות האמורות, ולשם ביצוע הוראות סעיף 326 לחוק הביטוח הלאומי שקבועות בו הוראות לעניין שלילת גמלאות בשל פשעים שונים. 
תחילתו של חוק זה תהיה ב1.1.2025 והוא יחול גם לעניין עבירות שנעברו לפני תחילתו, ככל שההרשעות לגביהן מופיעות במרשם הפלילי, או שנמשך מעצר עד תום ההליכים לגביהן, וכן על הכרזות על פעילי טרור לפני יום התחילה שעודן בתוקף. ואולם, אי העיכוב או אי התשלום יחולו רק לגבי גמלאות המגיעות בעד יום התחילה ואילך.  המוסד לביטוח לאומי יידרש לדווח לוועדת העבודה והרווחה אחת לשנה במשך חמש שנים על הגמלאות שלא שולמו או עוכבו, בנוסף לדיווח נוסף בתום שישה חודשים מתחילתו של חוק זה.
נוסף על כך, חוק זה מאריך עד סוף שנת 2026 את הוראת סעיף 406(ה) לחוק הביטוח הלאומי שלפיה מענקים שניתנים לפי הסכמים מכוח סעיף 9, בשל מלחמת חרבות ברזל, לא ייחשבו כהכנסה בידי מקבליהם.
חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (תיקון מס' 66 – הוראת שעה – חרבות ברזל) (חופשה מיוחדת לאסיר) (תיקון מס' 2), התשפ"ה-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
תחילה: 2024-11-19T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 19/11/2024, מס' חוברת 3314, עמ' 66
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (תיקון מס' 66 – הוראת שעה – חרבות ברזל) (חופשה מיוחדת לאסיר) (תיקון מס' 2), התשפ"ה-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (תיקון מס' 66 – הוראת שעה – חרבות ברזל) (חופשה מיוחדת לאסיר), התשפ"ד–2024, נקבע כהוראת שעה לשלושה חודשים. במסגרתו נקבע כי הנציב או סוהר בדרגת גונדר שהוסמך, רשאי לתת לאסיר, בתנאים שייראו לשר לביטחון לאומי, חופשה מיוחדת שלא תעלה על 45 ימים; וזאת בשל העלייה המשמעותית בתפוסת האסירים מעבר לתקן הכליאה, שנגרמה בשל המצב הביטחוני השורר במדינה שבשלו הוכרז מצב מיוחד בעורף כהגדרתו בחוק ההתגוננות האזרחית, התשי"יא–1951 ביום כ"ב בתשרי התשפ"ד (7 באוקטובר 2023). הסדר זה מותנה בכך שהאסיר הינו אזרח ישראלי או תושב ישראל שנשא לפחות מחצית מתקופת המאסר שנגזרה עליו ויתרת מאסרו אינה עולה על 45 ימים ביום היציאה לחופשה. מעבר לכך, נקבע כי הסדר זה לא יחול לגבי אסירים שהורשעו בעבירות מסוימות, לרבות עבירות ביטחון או כאלו שיש לגביהן חזקת מסוכנות, וכי תקופת מאסרו של אסיר לא תוארך בשל חופשה מיוחדת שניתנה לו במסגרת חוק זה. במסגרת התיקון הראשון הוארכה הוראת השעה לתקופה של חמישה חודשים, עד ליום י"ד בחשוון התשפ"ה (15 בנובמבר 2024).
במסגרת תיקון מספר 2, הוארך תוקפה של הוראת השעה כאמור עד ליום י"ז באייר התשפ"ה (15 במאי 2025).
חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (תיקון מס' 5), התשפ"ה–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת הכלכלה
יוזמים: חנוך דב מלביצקי
תחילה: 2025-01-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 17/11/2024, מס' חוברת 3313, עמ' 64
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (תיקון מס' 5), התשפ"ה–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (תיקון מס' 5) (החזר הוצאות אגרה לחיילי מילואים), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (תיקון – החזר הוצאות אגרה לחיילי מילואים בדרכם לשירות), התשפ"ד–2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
החוק קובע כי חיילי מילואים שנקראו להתייצב לשירות מילואים ונוסעים ברכבם הפרטי לבסיס השירות או ממנו בכביש מספר 6 ("כביש ארצי לישראל"), יהיו זכאים להחזר הוצאות בעד אגרת הנסיעה ששולמה עבור נסיעה בכביש כאמור. החוק מסמיך את שר הביטחון ושר האוצר, בהסכמת שר התחבורה והבטיחות בדרכים ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לקבוע בתקנות הוראות לעניין אופן הגשת הבקשה להחזר הוצאות האגרה, אופן קבלת ההחזר ומועד קבלתו וכן לעניין סכום ההחזר המרבי שיינתן. כמו כן החוק קובע כי תקנות ראשונות כאמור יובאו לאישור ועדת הכלכלה של הכנסת בתוך ארבעה חודשים מיום פרסומו של החוק. החוק ייכנס לתוקף ביום א' בטבת התשפ"ה (1 בינואר 2025).
חוק לתיקון דיני הבחירות לרשויות המקומיות (הוראת שעה), התשפ"ה-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת הפנים והגנת הסביבה
יוזמים: יעקב אשר, אלון שוסטר
תחילה: 2024-11-13T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 13/11/2024, מס' חוברת 3309, עמ' 40
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון דיני הבחירות לרשויות המקומיות (הוראת שעה), התשפ"ה-2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
נקבעו בהוראת שעה מספר תיקונים לעניין הבחירות שנדחו ליום כ' בשבט התשפ"ה, 18 בפברואר 2025 בצפון הארץ, ולבחירות שנדחו ליום י"ח חשוון התשפ"ה 19 בנובמבר 2024 בדרום הארץ:
יום הבחירות נקבע כיום שבתון לתושבי הרשויות בהם יתקיימו בחירות, נקבעה חובה להצבת קלפיות חיילים בצה"ל, תינתן אפשרות לתושב להצביע במעטפות כפולות בקלפיות שיוצבו ברחבי הארץ, ונקבעה השוואה של שיעור המס לעובדים המועסקים בתקפות הבחירות לשיעור המס שנקבע בהוראת השעה.
חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות (תיקון), התשפ"ה–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת החינוך התרבות והספורט
יוזמים: אופיר כץ, רון כץ, יוסף עטאונה
תחילה: 2024-11-14T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 14/11/2024, מס' חוברת 3312, עמ' 48
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות (תיקון), התשפ"ה–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות (תיקון מס' 2) (הגברת האכיפה), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות (תיקון – החלה על גני ילדים והגברת האכיפה), התשפ"ג–2023
Value: בדיון המוקדם
תקציר:

החוק מסמיך מפעיל מעון יום לפעוטות, למעט מעון יום שיקומי, לאפשר, באופן יזום, להורי הפעוטות בגן, לצפות בצילומים ממצלמות המותקנות במעון לפי חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות, התשע"ט–2018. מפעיל מעון רשאי לאפשר דרך צפייה אחת בלבד מבין השלוש הבאות: צפייה מקוונת מרחוק בזמן אמת (און-ליין) לכל הורה, באמצעות מכשיר שאושר מראש (טלפון, מחשב וכיו"ב). דרך שנייה היא גם צפייה מקוונת מרחוק באמצעות מכשיר שאושר מראש (טלפון, מחשב וכיו"ב), אולם לא בשידור ישיר און ליין אלא מעת לעת, כפי שיוסכם בין מפעיל המעון והורי הפעוטות במעון, בתדירות שלא תעלה על אחת לחודש לפרק זמן של עד 48 שעות בו ניתן יהיה לצפות בצילומים שהצטברו במערכת המצלמות בגן עד למועד הצפייה. דרך שלישית היא צפייה מעת לעת, כפי שיוסכם בין מפעיל המעון והורי הפעוטות במעון, על ידי נציגות של הורי הפעוטות במעון, בצילומים שהצטברו במערכת המצלמות בגן עד למועד הצפייה, בשטח המעון, בתדירות שלא תעלה על אחת לשבוע. בצפייה כאמור מפעיל המעון יוכל לצפות אף הוא בצילומים ביחד עם נציגות ההורים.
כדי לאפשר צפייה כאמור להורים, על המפעיל לעמוד במספר תנאים, ובכלל זה, יידוע ההורים, העובדים והמועמדים לעבודה במעון על כוונתו להפעיל את הצפייה, ואם הסתיים מועד הרישום למעון – עליו לקבל את הסכמת כלל הורי המעון; להציב במעון שילוט על הפעלת הצפייה וליידע גם את נותני השירותים הקבועים במעון; לעניין צפייה מקוונת מרחוק (און ליין או מעת לעת) על המפעיל לדאוג לקיומם של מנגנונים נאותים לאבטחת מידע ולהגנת הסייבר של המצלמות ולהגיש לממונה במשרד החינוך אישור שנתי שהמערכת עומדת בדרישות האבטחה והסייבר. כן קובע החוק איסורים על הורים אשר נועדו לשמור על פרטיות עובדות המעון והפעוטות המתחנכים במעון– כמו איסור העתקת צילומים או מתן אפשרות לאחר לצפות בהם או שימוש במידע שעולה מן הצילומים– שהפרתם תהווה עבירה פלילית ועוולה אזרחית לפי חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א–1981. כן מעניק החוק למשרד החינוך סמכות להטיל עיצום כספי על מפעיל מעון יום, למעט מעון יום שיקומי, שהפר הוראה מהוראות החוק, וקובע כי שר החינוך ידווח אחד לשנה לוועדת החינוך, תרבות וספורט של הכנסת נתונים הקשורים לביצוע ויישום הצעת החוק.