nickbes/lawsofisrael huggingface dataset:
חוק הבחירות לכנסת העשרים ושש (הוראות מיוחדות ותיקוני חקיקה), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ועדה
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
תחילה: 2026-07-16T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 16/07/2026, מס' חוברת 3546, עמ' 762
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הבחירות לכנסת העשרים ושש (הוראות מיוחדות ותיקוני חקיקה), התשפ"ו-2026
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
חוק הבחירות לכנסת ה-26 נחקק על רקע מצב ביטחוני מיוחד ועל כן נקבעו בו הוראות שעה ייחודיות, ובהן: נקבע הסדר הצבעה ייעודי לתושבים שהתפנו מבתיהם עקב המצב הביטחוני, הוענקו סמכויות מיוחדות ליושב ראש ועדת הבחירות המרכזית לקבוע הוראות הנוגעות להתנהלות הבחירות בעת חירום, נקבעו הקלות בנוגע להעסקת עובדי רשויות ציבוריות בוועדות הבחירות, וכן התאפשרה גמישות בנושא המכרזים עבור ועדת הבחירות המרכזית. בנוסף לכך, נקבעו בחוק מספר תיקוני קבע בתחומים שונים, וביניהם: יושב ראש ועדת הבחירות הוסמך לקבוע אגרות שייגבו עבור הגשת הליכים משפטיים מסוימים המובאים בפניו, והוסמך בנוסף גם למחוק מרשימת מועמדים לכנסת מועמד שאינו כשיר להתמודד מסיבות טכניות. בתחום התעמולה, נקבע כי חובת השקיפות בנוגע לזהות המפרסם של מודעת בחירות תחול בכל עת ולא רק בתקופת בחירות, וכי צילום כשלעצמו בלשכת נבחר ציבור לא ייחשב כשימוש אסור בנכסי ציבור. בנוסף, בשל הנגישות שקיימת היום ליצור ולערוך תוכן, בין השאר תוך שימוש בבינה מלאכותית, נקבעה הוראת שעה ובה חובת שקיפות חדשה. לפי הוראה זו, מי שמפרסם תעמולת בחירות שנוצרה או שנערכה באופן מהותי באמצעים דיגיטליים, אך כוללת תוכן שעשוי להיחזות כאילו תועד במקור כמו הצגה של דמות מקום או אירוע, חייב לצרף גילוי ברור ובולט שיבהיר לציבור שהתוכן שבתעמולה לא תועד במקור.
חוק היועץ המשפטי לממשלה (חוות דעת, ייצוג ופיקוח), התשפ"ו–2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
יוזמים: חנוך דב מלביצקי, יצחק קרויזר, אריאל קלנר, אלי דלל, מישל בוסקילה, ניסים ואטורי, אליהו רביבו, שמחה רוטמן, אביחי אברהם בוארון, עמית הלוי, דן אילוז, בועז ביסמוט, טלי גוטליב, שלום דנינו, קטי קטרין שטרית, צגה מלקו, חוה אתי עטייה, אוהד טל, מיכל מרים וולדיגר
תחילה: 2027-01-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 19/07/2026, מס' חוברת 3550, עמ' 802
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק היועץ המשפטי לממשלה (חוות דעת, ייצוג ופיקוח), התשפ"ו–2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק היועץ המשפטי לממשלה והתובע הכללי (מינוי, כהונה, תפקידים וסמכויות), התשפ"ו–2026
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק התובע הכללי, התשפ"ג-2022
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
החוק קובע כי היועץ המשפטי לממשלה ייתן חוות דעת ועצה משפטית בענייני חוק ומשפט לכל גורמי הרשות המבצעת, ויסייע לממשלה להגשים את מדיניותה ויעדיה במסגרת הדין, להשליט חוק ומשפט ברשות המבצעת ולהנהיג בה אחידות ותיאום בפרשנות הדין. עוד קובע החוק כי גורמי הרשות המבצעת יראו חוות דעת משפטית בכתב שנתן היועץ המשפטי לממשלה כמשקפת את הדין הקיים, ואולם הממשלה רשאית להחליט כי היא או גורמים אחרים ברשות המבצעת אינם חייבים לראותה כך, למעט לעניין הפעלת סמכויות בתחום המשפט הפלילי. 
בנוסף, החוק קובע כי היועץ המשפטי לממשלה יציג את עמדת הרשות המבצעת בהליכים בפני בית משפט, וכי הסמכות לקבוע את עמדת הרשות המבצעת נתונה בידי הממשלה; העמדה תיקבע בידי היועץ המשפטי לממשלה, אלא אם כן קבעה הממשלה עמדה אחרת. עוד קובע החוק כי במקרים שבהם היועץ סבור שלא ניתן להציג את עמדת הרשות המבצעת, או שהשר הנוגע בדבר סבור כי העמדה אינה מוצגת או לא תוצג כראוי באמצעות היועץ המשפטי לממשלה, רשאית הממשלה לקבוע כי העמדה תוצג באמצעות עורך דין אחר. במצב כזה, ככלל, היועץ לא יוכל להתייצב אלא אם קיבל אישור. הוראות אלה אינן חלות על הליכים בתחום המשפט הפלילי, על סמכויות שהוקנו ליועץ בחיקוק ועל ייצוג גורמים המפעילים סמכות שיפוטית או מעין-שיפוטית. 
עוד קובע החוק כי היועץ המשפטי לממשלה יהיה עצמאי בשיקוליו ובהחלטותיו, ובעניינים הנוגעים לתחום המשפט הפלילי לא תהיה עליו מרות זולת מרותו של הדין. החוק קובע כי היועץ נושא באחריות למילוי תפקידו בפני הממשלה ונתון לפיקוחו של שר המשפטים, וכן מסדיר את חובות הדיווח שלו לשר ואת החריגים לחובות אלה. תחילתו של החוק ביום 1 בינואר 2027. נקבע כי בתוך 30 ימים מיום תחילתו של חוק זה, תקבל הממשלה החלטה בהתאם לסמכותה לפי סעיף 5 לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט–1959.
חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 28 - הוראת שעה), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוץ והביטחון
פרסום: ספר החוקים, 16/07/2026, מס' חוברת 3544, עמ' 754
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 28 - הוראת שעה), התשפ"ו-2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 26) (שילוב תלמידי ישיבות), התשפ"ב-2022 
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
חוק שירות ביטחון מסדיר את חובת השירות בצבא הגנה לישראל. במסגרת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 28 – הוראת שעה), התשפ"ו-2026, ולנוכח תחילתם של מעצרים בקרב תלמידי ישיבות בשל היעדר הסדר לדחיית שירותם, נקבע מנגנון ייעודי להקפאת הליכי מעצר, חקירה ואכיפה כלפי מיועדים לשירות ביטחון שהם תלמידי ישיבות, בגין עבירות היעדרות מהשירות. בנוסף, נקבע כי אם המיועד כבר הועמד לדין – יופסקו ההליכים נגדו. ההסדר נקבע כהוראת שעה שתעמוד בתוקפה עד ליום כ' בכסלו התשפ"ז (30 בנובמבר 2026). תחולת ההסדר על מיועד לשירות מותנית בעמידה בתנאים, תוך הבחנה בין שתי תקופות: לגבי התקופה שמיום פקיעת ההסדר הקודם, י"ב בתמוז התשפ"ג (1 ביולי 2023), ועד ליום כניסתה של הוראת השעה לתוקף, יחול ההסדר על מיועד לשירות שיוכיח כי למד לימודים תורניים באופן סדיר בהיקף שלא יפחת מ-45 שעות שבועיות, או 40 שעות שבועיות למי שלומד בכולל, ושבעניינו הוגש תצהיר מטעם ראש הישיבה שבה הוא לומד המעיד על עמידתו בתנאי זה. מיום תחילתה של הוראת השעה ואילך, יחול ההסדר על מי שיעמוד בתנאי הלימודים כאמור וכן בתנאי היעדר עיסוק נוסף. החוק קובע כי בקשות להקפאת הליכים יוגשו באופן מקוון בתוך 30 ימים מיום כניסתה לתוקף של הוראת השעה. כמו כן, נקבע כי שר הביטחון יגבש את רשימת הישיבות שייכללו בהסדר, בהתחשב בהמלצת ועד הישיבות בארץ ישראל. בנוסף, נקבע כי ראש המטה הכללי יקים ועדה צבאית ייעודית שתכלול שלושה קצינים בכירים, אשר תבחן באופן פרטני את התקיימות התנאים במבקשים. בראש הוועדה יעמוד קצין בדרגת אלוף-משנה לפחות, שימנה הפרקליט הצבאי הראשי, ולצידו שני קצינים בדרגת סגן-אלוף לפחות, שימנה ראש אגף כוח אדם בצה"ל. בהקשר זה, מובהר בחוק כי עצם הגשת הבקשה להקפאת הליכים או החלטת הוועדה בעניינה לא ייחשבו כבקשה לפטור משירות או כהסדרת מעמד לפי כל דין. לשם פיקוח ובקרה, הוסמך שר הביטחון למנות בודקים לעריכת ביקורות בישיבות, והוא רשאי להסמיך כבודקים גם את בודקי משרד החינוך בעלי ניסיון בתחום זה, ולהסתייע במנגנון הביקורות של משרד החינוך. עוד קובע החוק כי ישיבה שבה תתגלה אי-נוכחות חוזרת של 20% או יותר מתלמידיה תקבל התראה, וככל שההיעדרות תימשך, תוסר מרשימת הישיבות המוכרות, ולתלמידיה תינתן הזדמנות להירשם בישיבה אחרת. לבסוף, מעגן החוק חובת דיווח שלפיה שר הביטחון ידווח לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת אחת לחודשיים על מספר הבודקים שהוסמכו, הביקורות שבוצעו ותוצאותיהן, וההתראות שניתנו לישיבות ותוצאותיהן.
חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 29 - הוראת שעה), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוץ והביטחון
תחילה: 2026-07-19T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 19/07/2026, מס' חוברת 3552, עמ' 814
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 29 - הוראת שעה), התשפ"ו-2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 28 והוראת שעה), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
חוק שירות ביטחון מסדיר את חובת השירות ומשך השירות הסדיר בצבא הגנה לישראל. במסגרת תיקונים קודמים לחוק, נקבע כי משך השירות לגברים שמתגייסים החל מ-1 ביולי 2024 יקוצר ל-30 חודשים במקום 32 חודשים. כעת, על רקע מלחמת "חרבות ברזל" והצורך המבצעי שהתעורר בעקבותיה, נקבע במסגרת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 29 – הוראת שעה), התשפ"ו–2026, כהוראת שעה עד ליום י"ז בתמוז התשפ"ט (30 ביוני 2029), כי תקופת השירות הסדיר של יוצא צבא גבר תעמוד על 32 חודשים, במקום 30 חודשים. עוד נקבע כי הארכה זו תחול גם על כל יוצא צבא שכבר מצוי בשירות סדיר ביום פרסומו של החוק. כמו כן, כדי לאזן את הפגיעה באינטרס ההסתמכות של החיילים שהתגייסו לשירות מקוצר וכעת שירותם מוארך, מעגן החוק מנגנון תגמול ייעודי: ליוצא צבא שנקרא מראש לשירות סדיר של 30 חודשים ישולמו דמי קיום מוגדלים בעד החודש השלושים ואחד ועד תום החודש השלושים ושניים לשירותו. לעניין זה, החוק קובע כי מי שנקרא לשירות בתקופה שמיום כ"ה בסיוון התשפ"ד (1 ביולי 2024) עד יום ד' בתמוז התשפ"ה (30 ביוני 2025), יהיה זכאי, בחודשי ה-31 וה-32 לשירותם, לדמי קיום בגובה כפל דמי הקיום הקבועים לפי פקודות הצבא; ואילו לגבי חיילים שנקראו לשירות בתקופה שמיום ה' בתמוז התשפ"ה (1 ביולי 2025) עד יום ט"ו בתמוז התשפ"ו (30 ביוני 2026), דמי הקיום שלהם בחודשים אלה יוגדלו ב-75%.
חוק ההתיישנות (תיקון מס' 10), התשפ"ו–2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
יוזמים: מרב מיכאלי, שלי טל מירון, משה סעדה
תחילה: 2026-07-20T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 20/07/2026, מס' חוברת 3555, עמ' 822
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק ההתיישנות (תיקון מס' 10), התשפ"ו–2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק ההתיישנות (תיקון מס' 10) (הרחבת ההגדרה "בן משפחה" לעניין תביעה בשל תקיפה מינית או התעללות), התשפ"ו–2026
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק ההתיישנות (תיקון - הרחבת הגדרת בן משפחה לעניין תקופת ההתיישנות של תביעה בשל תקיפה מינית או התעללות), התשפ"ג-2023
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
התיקון דוחה את מועד תחילת תקופת ההתיישנות החלה על הזכות להגיש תובענה אזרחית בשל התעללות שבוצעה בקטין, או תקיפה מינית שבוצעה בבגיר שטרם הגיע לגיל 21, על ידי בן או בת דודו או דודתו שמלאו להם 15 שנים במועד הפגיעה. למעשה, באמצעות הכללת בני דודים כאמור בהגדרת "בן משפחה" בסעיף 18א(ב) לחוק, התיקון מאפשר לנפגעים אלו להגיש תביעה אזרחית עד הגיעם לגיל 35, בדומה לזכות הקיימת למי שנפגע באופן האמור מאחיו, מדודו או מגיסו.
חוק שמירת הניקיון (תיקון מס' 27 והוראת שעה), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הפנים והגנת הסביבה
תחילה: 2028-01-27T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 27/07/2026, מס' חוברת 3571, עמ' 948
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק שמירת הניקיון (תיקון מס' 27 והוראת שעה), התשפ"ו- 2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: פרק ו' (פסולת בניין) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו-2024), התשפ"ג-2023 [פוצלה לפי סעיף 84(ב) לתקנון]
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק קובע הסדר מקיף להובלה וטיפול בפסולת בישראל.  על פי החוק, יוקם מרשם לעוסקים בפסולת, לכלי אצירה ולרכבי הובלה, ופעולות של פינוי, הובלה וטיפול בפסולת יחויבו ברישום או ברישיון מתאים. בנוסף, מובילי פסולת יחויבו להשתמש בכלי רכב וכלי אצירה רשומים, שיישאו אמצעי איכון ובקרה ויחוברו למערכת מקוונת שתאפשר מעקב אחר מסלול הפסולת מנקודת האיסוף ועד לאתר הטיפול. הוראות החוק יחולו בשלב הראשון רק לעניין פסולת בניין ובהמשך ניתן יהיה להרחיבם בחקיקה ראשית. החוק קובע מנגנונים שיבטיחו את הבאת הפסולת לאתרי טיפול מוסדרים. כן קובע החוק שתשלומים עבור טיפול בפסולת בניין יבוצעו רק באמצעות מנגנון תשלומים ייעודי. בנוסף, החוק קובע הסדר מיוחד לכמויות קטנות של פסולת בניין, כך שתושבים יוכלו למסור פסולת בכמות מוגבלת לרשות המקומית או לאתר ריכוז שהרשות תקבע ובמקביל חובה על רשויות מקומיות להקים ולהפעיל אתרים לריכוז פסולת קטנה או לפנות ישירות מתושבי הרשות.  בנוסף, החוק מחזק את כלי האכיפה: נקבעו עבירות ועיצומים כספיים על הפרות והורחבו סמכויות לפקחי הרשות המקומית לעניין עבירות מסוימות.
חוק להנצחת זכרה של גולדה מאיר, התשפ"ו–2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת החינוך התרבות והספורט
יוזמים: מרב מיכאלי, פנינה תמנו, נעמה לזימי, אפרת רייטן מרום, גלעד קריב
תחילה: 2026-07-22T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 22/07/2026, מס' חוברת 3568, עמ' 892
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק להנצחת זכרה של גולדה מאיר, התשפ"ו–2026
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק להנצחת זכרה של גולדה מאיר, התשפ"ג-2023
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
החוק מקים מרכז להנצחת גולדה מאיר, שהיתה ראשת הממשלה של מדינת ישראל בין השנים 1969 ל-1974. המרכז יכלול אתר הנצחה ומוזאון, וכן מכון מחקר וארכיון אם יוחלט להקימם. המרכז יעסוק בהנצחת פועלה ומורשתה של גולדה מאיר, וכן במחקר על מנהיגות נשים ועל מדינאות ככלי לחיזוק הביטחון. החוק מסדיר את מבנה המרכז, מוסדותיו, דרכי הפיקוח עליו ותקציבו, ואת הרכב מועצת המרכז, וקובע כי בשתי תקופות הכהונה הראשונות תעמוד אישה בראש המועצה. נוסף על כך, יום ח' בכסלו, יום פטירתה של גולדה מאיר, יהיה יום זיכרון שיצוין בטקסים, בפעילויות חינוכיות ובדיון מיוחד בכנסת. ראש הממשלה ידווח לכנסת מדי שנה על פעילות המרכז.
חוק זיכרון הטבח והנצחת הגבורה ביום כ"ב בתשרי (שמחת תורה) – 7 באוקטובר, התשפ"ו–2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החינוך התרבות והספורט
תחילה: 2026-09-22T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 22/07/2026, מס' חוברת 3567, עמ' 876
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק זיכרון הטבח והנצחת הגבורה ביום כ"ב בתשרי (שמחת תורה) – 7 באוקטובר, התשפ"ו– 2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הנצחה לאירועי השבעה באוקטובר - שמיני עצרת, התשפ"ו-2025
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק נועד לשמר את זיכרון הטבח ולהנציח את מעשי הגבורה שאירעו ב־7 באוקטובר ובימים הסמוכים. לשם כך נקבע יום זיכרון ממלכתי, ותוקם רשות זיכרון שתפעל להנצחת האירועים ולמימוש מטרות החוק. לצד הרשות תפעל מועצה ציבורית שבה ישתתפו, בין היתר, נציגי משפחות החטופים, המשפחות השכולות, שורדי הטבח והרשויות המקומיות. עוד יוקמו אתר הנצחה וזיכרון לאומי ומוזיאון בנגב המערבי, ויישמר ויתועד מידע על האירועים כדי להנגישו לציבור.
חוק התקנים (תיקון מס' 21), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הכלכלה
תחילה: 2027-01-22T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 22/07/2026, מס' חוברת 3566, עמ' 852
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק התקנים (תיקון מס' 21), התשפ"ו-2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק התקנים (תיקון מס' 21) (אימוץ הוראות מחייבות החלות בארצות הברית), התשפ"ו-2026
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
מטרתו העיקרית של התיקון לחוק היא לאפשר מסלול נוסף לייבוא, ייצור או מכירה של מצרכים שחל עליהם תקן רשמי, באמצעות הסתמכות על עמידה בדרישות האסדרה הפדרלית בארה"ב שתאומץ לתוך הדין הישראלי ומפורטת בתוספת השמינית לחוק התקנים, וזאת כתחליף לחובה לעמוד בדרישות התקינה הישראלית ("מה שטוב לארה"ב, טוב לישראל"). התיקון לחוק קובע שעוסק רשאי לבחור ב"מסלול אמריקאי", כלומר, לייצר, למכור ולייבא מצרכים או ליישם תהליכי עבודה העומדים בדרישות האסדרה האמריקאית, כאשר לעניין מצרכים, התנאי הוא שהם מיוצרים בארה"ב או בישראל ושהעוסק מחזיק בחשבונית הצהרה המעידה על מקורם או במסמך אחר שיקבע בצו שר הכלכלה והתעשייה (להלן – השר). כמו כן, התיקון לחוק קובע שהמסלול האמריקאי האמור לא יחול על מוצרי מזון, על רכב מנועי ועל מוצרים ותהליכי עבודה בתחום כיבוי האש, אשר הוחרגו גם מתחולת ההסדר המאפשר הסתמכות על דרישות אסדרה אירופית מאומצת ("מה שטוב לאירופה, טוב לישראל"). 
ההסדר שנקבע בעניין אימוץ אסדרה פדרלית אמריקאית דומה במאפייניו להסדר הקיים בחוק התקנים לעניין אימוץ אסדרה אירופית. בנוסף, התיקון לחוק כולל גם הוראות הנובעות מהפקת לקחים בעקבות יישום הרפורמה בעניין אימוץ אסדרה אירופית שנכנסה לתוקף בינואר 2025. כמו כן, התיקון לחוק קובע חריגים ופטורים לחובה לעמוד בדרישות התקינה (ישראליות וזרות): ראשית, נקבע חריג לחובה למלא אחר דרישות התקינה אם מדובר על מצרכים המיועדים לשמש לפעילות ביטחונית בעבור תעשייה ביטחונית או בעבור ספקים ומפעלים המייצרים או מתחזקים ציוד ביטחוני, וזאת למעט מיתקני גז ולמעט חיבור מבנים או מיתקנים לתשתיות מסוגים מסוימים. שנית, התיקון לחוק מסמיך את השר, בהסכמת שר האנרגיה והתשתיות, לפטור מהחובה למלא אחר דרישות התקינה מצרכים המיועדים להפקת נפט בים, אם נוכח כי לא נשקפת ממתן הפטור סכנה לשלום הציבור, לבטיחותו או לאיכות הסביבה, וזאת לבקשת בעל רישיון או בעל שטר חזקה לפי חוק הנפט. שלישית, התיקון לחוק מסמיך את השר להאריך במקרים מיוחדים את תוקפו של פטור מדרישות התקינה – שהיום ניתן לתת לתקופה שאינה עולה על  שנה – וזאת בתקופות נוספות שלא יעלו במצטבר על שנה. בנוסף, התיקון לחוק קובע הוראות שמטרתן להתמודד עם הקשיים של מעבדות בישראל לבצע בדיקות עמידה באסדרה זרה. בהתאם לכך, נקבע כי ניתן להסתמך, כראייה לאמיתות תוכנן, על תעודות בדיקה שיתנו מעבדות מוסמכות שאינן מעבדות שקיבלו אישור מהממונה על התקינה, ואשר יש להן יכולת וכשירות מקצועית לבצע בדיקות עמידה באסדרה זרה, וזאת בכפוף לתנאים המפורטים בתיקון לחוק.
חוק משק הדלק (קווי תשתית), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הכלכלה
תחילה: 2026-07-21T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 21/07/2026, מס' חוברת 3565, עמ' 844
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק משק הדלק (קווי תשתית), התשפ"ו-2026
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק נועד לאפשר לבעל מיתקן דלק תת קרקעי, כלומר מי שמקים או מפעיל מיתקן דלק תת קרקעי (להלן – מיתקן), שהקמתו הותרה בתכנית שאושרה לפי חוק התכנון והבנייה, או מי שפועל מטעמו, להיכנס למקרקעין שבהם נמצא המיתקן לשם ביצוע פעולות שונות הנדרשות להקמה, הפעלה או תחזוקה של המיתקן. זאת, מאחר שהספקת הדלק בישראל מתבצעת ברובה באמצעות מערכת של צנרת תת–קרקעית, העוברת לכל אורך המדינה במקרקעין שונים, שלרוב אינם בבעלותם של בעלי המיתקנים. בין היתר, החוק מאפשר לבעל המיתקן לערוך מדידות לצורך תכנון והקמת המיתקן, לבנות או להציב את המיתקן, לסלק אבן, אדמה ועץ המפריעים להקמת המיתקן, לחפור תעלות תת קרקעיות, לערוך סיורים ותצפיות ולבצע בדיקות של המיתקן וכן לעבור ברכב גם במקרקעין סמוכים. החוק קובע שכניסה למקרקעין לצורך ביצוע פעולות כאמור תותנה במתן הודעה מראש לבעל המקרקעין, ולעניין מקומות המוחזקים בידי מערכת הביטחון – יידרש גם אישור מראש של הגוף המוסמך לכך לפי דין לגבי אותו מקום. עם זאת, החוק קובע אפשרות לבצע פעולה דחופה במקרקעין אף ללא מסירת הודעה מראש לבעל המקרקעין, במקרי חירום שבהם בעל המיתקן סובר כי ביצוע הפעולה דחוף לשם מניעת סכנה לחיי אדם, לסביבה או לשם מניעת נזק משמעותי לרכוש, ואולם, אפשרות זו לא תחול לעניין מקום המוחזק בידי מערכת הביטחון. כמו כן, החוק קובע מנגנון של השגה למנהל מינהל הדלק והגז במשרד האנרגיה והתשתיות במקרים בהם בעל המקרקעין מתנגד לביצוע העבודות, וכן קובע אפשרות ערעור על החלטתו של המנהל לבית המשפט. נוסף על כך, החוק קובע שבעל מיתקן יחויב לבצע את הפעולות במקרקעין בזהירות, תוך מניעת נזק והשבת המצב לקדמותו, וכן יחויב בתשלום פיצויים לבעל המקרקעין ככל שייגרם נזק למקרקעין.
חוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים (הוראת שעה) (תיקון מס' 9), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הפנים והגנת הסביבה
תחילה: 2026-07-20T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 20/07/2026, מס' חוברת 3562, עמ' 836
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים(הוראת שעה)(תיקון מס' 9), התשפ"ו-2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: סעיף 4 (חוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים) מתוך הצעת חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2026), התשפ"ו-2026 [פוצלה לפי סעיף 84(ב) לתקנון]
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק קובע כי תוקפה של הוראת השעה בחוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים (ותמ"ל) יוארך בשנה נוספת, כך שלוועדה למתחמים מועדפים תהיה סמכות להמשיך לדון בתוכניות מועדפות שיוגשו וייקלטו בוועדה עד ליום 8 באוגוסט 2027.
עוד קובע החוק כי יבוטל ההסדר המאפשר לשר האוצר ולשר הפנים להאריך את תוקף החוק בצו, בהמלצת ועדת הפנים והגנת הסביבה ובאישור הכנסת, וכן תימחק מהחוק הוראת ההפניה להסדר ההארכה האמור.
חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 46), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הפנים והגנת הסביבה
תחילה: 2026-07-20T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 20/07/2026, מס' חוברת 3561, עמ' 834
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 41), התשפ"ו-2026
Value: לחוק שהתקבל
Name: הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 46), התשפ"ו-2026
Value: לחוק שהתקבל
Name: הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 41), התשפ"ה-2025 
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 43), התשפ"ה-2025 
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק קובע כי ניתן להוסיף לסמכויותיו של שר הפנים באשר להתקנות תקנות לביצוע החוק, את הסמכות לקבוע אגרה בעד הגשת בקשה לאישור מסע אלקטרוני. עוד קובע כי הכנסה מאגרה בעד הגשת בקשה לאישור מסע אלקטרוני, תוכל לשמש את רשות האוכלוסין וההגירה למימון שירות זה.
חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים (תיקון מס' 5), התשפ"ו-2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת המדע והטכנולוגיה
יוזמים: ינון אזולאי
תחילה: 2026-07-20T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 20/07/2026, מס' חוברת 3560, עמ' 832
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים (תיקון מס' 5), התשפ"ו-2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים (תיקון מס' 5) (חובת מתן מענה הולם), התשפ"ה–2025
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים (תיקון - חובת מענה הולם), התשפ"ג-2023
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
החוק קובע כי הביטוח הלאומי, רשות המיסים בישראל, ורשות האוכלוסין וההגירה בעת  מתן שירות דיגיטלי נפוץ לציבור, יחויבו במשלוח מסר קולי מוקלט לטלפונים שאינם יכולים לקבל מסרונים. כמו כן יחויבו גופים אלה לאסוף מידע בדבר שירותים ‏דיגיטלים שהם נותנים לציבור בשפות ערבית רוסית ואמהרית. מידע זה ייכלל בדיווח המועבר לכנסת על ידי מערך הדיגיטל הלאומי לפי החוק. החוק יוחל בהדרגה בשלוש השנים מיום תחילתו
חוק יום לציון מורשת יהדות מרוקו וצפון אפריקה, התשפ"ו–2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת החינוך התרבות והספורט
יוזמים: מיכאל מרדכי ביטון, ינון אזולאי
תחילה: 2026-07-20T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 20/07/2026, מס' חוברת 3558, עמ' 828
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק יום לציון מורשת יהדות מרוקו וצפון אפריקה, התשפ"ו–2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק יום לציון מורשת יהדות מרוקו, לעליית יהודי מרוקו לישראל ולהנצחת זכרם של הנספים בדרך לישראל, התשפ"ו–2026
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק יום לציון עליית יהודי מרוקו לישראל ולהנצחת זכרם של הנספים בדרך לישראל, התשפ"ו-2025
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
החוק קובע כי מדי שנה, ביום כ"ג בטבת, יצוין יום מורשת יהדות מרוקו וצפון אפריקה. יום זה נקבע במועד שבו טבעה ספינת "אגוז", שנשאה כ־40 יהודים שביקשו לעלות לישראל ממרוקו. במסגרת היום יצוינו המסורת, התרבות, האמנות, הפיוט, נכסי הרוח ופסיקת החכמים של קהילות אלה, וזאת בין היתר באמצעות דיון שייערך בכנסת, כנס שיעסוק בנושא ופעילויות חינוכיות שיתקיימו במוסדות החינוך.
חוק זכויות הסטודנט (תיקון מס' 12), התשפ"ו–2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת החינוך התרבות והספורט
יוזמים: לימור סון הר מלך
תחילה: 2026-07-20T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 20/07/2026, מס' חוברת 3557, עמ' 826
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק זכויות הסטודנט (תיקון מס' 12), התשפ"ו–2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק זכויות הסטודנט (תיקון מס' 10) (מסלולי לימוד נפרדים בתארים מתקדמים), התשפ"ה–2025
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק זכויות הסטודנט (תיקון - מסלולי לימוד נפרדים), התשפ"ד-2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
תיקון מס' 12 לחוק זכויות הסטודנט קובע במפורש כי קיום מוסדות לימוד נפרדים או מסלולי לימוד נפרדים לגברים ולנשים מטעמי דת אינו נחשב להפליה, בלימודים לתואר ראשון, לתואר שני ולתואר שלישי. בנוסף, התיקון קובע כי במסלולי לימוד בהפרדה הפועלים בתוך מוסד לימוד שאינו נפרד (מוסד מעורב), ההפרדה בין גברים לנשים מוגבלת לכיתות הלימוד בלבד.
חוק זכויות הסטודנט (תיקון מס' 11), התשפ"ו–2026
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת החינוך התרבות והספורט
יוזמים: מיכאל מרדכי ביטון
תחילה: 2026-07-20T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 20/07/2026, מס' חוברת 3556, עמ' 824
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק זכויות הסטודנט (תיקון מס' 11), התשפ"ו–2026
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק זכויות הסטודנט (תיקון מס' 11) (תנאים והגבלות להפסקת לימודים של סטודנט המשרת במילואים והרחבת תחולה), התשפ"ו–2026
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק זכויות הסטודנט (תיקון – איסור הפסקת לימודים בשל שירות מילואים), התשפ"ו–2025
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
תיקון מס' 11 לחוק זכויות הסטודנט מחייב מוסדות להשכלה גבוהה לקבוע תנאים והגבלות להפסקת לימודים של סטודנטים המשרתים במילואים. כמו כן קובע התיקון כי ההוראה הכללית בחוק המחייבת את המוסדות לקבוע התאמות לסטודנטים המשרתים במילואים ולסטודנטים שהם בני זוג של משרתי מילואים - תורחב גם ביחס לסטודנטים שיש להם ילד משותף עד גיל 13 עם משרת מילואים, גם אם אינם בני זוג. התנאים ייקבעו לאחר התייעצות עם אגודת הסטודנטים ובהתאם לכללים שתקבע המועצה להשכלה גבוהה. התקנות והכללים הראשונים בנוגע להפסקת לימודים של סטודנט, ייקבעו בתוך 4 חודשים מתחילת החוק. נוסף על כך, התיקון לחוק מוסיף במפורש לסיבות שבשלן אסור להפלות מועמדים וסטודנטים בקבלה וברישום ללימודים גם את העילה של נטייה מינית או זהות מגדרית.