nickbes/lawsofisrael huggingface dataset:
חוק לתיקון פקודת בריאות העם (מס' 43), התשפ"ד–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת הבריאות
יוזמים: אליהו ברוכי, ואליד אלהואשלה, משה גפני, יעקב אשר, יצחק פינדרוס
תחילה: 2025-03-15T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 15/09/2024, מס' חוברת 3289, עמ' 1502
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (מס' 43), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (מס' 42) (מאגר חיסונים לאומי), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (הנגשת מידע ופנקס חיסונים למחוסן), התשפ"ד-2023
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
בתיקון זה לפקודת בריאות העם נקבע כי שר הבריאות יקים מאגר חיסונים לאומי ממוחשב, שיכלול מידע לגבי חיסונים שניתנו על ידי גורמים מחסנים, ביניהם משרד הבריאות, קופות החולים, בתי חולים ומרפאות וארגונים הנותנים שירותי רפואת חירום. שר הבריאות מוסמך לפי חוק זה לקבוע גורמים מחסנים נוספים, בכפוף לאישור ועדת הבריאות של הכנסת. 
השימוש במאגר החיסונים יוגבל למטרות הקבועות בחוק בלבד, ביניהן מתן טיפול רפואי, הצגת מידע לאדם בדבר החיסונים שקיבל, פנייה יזומה מטעם משרד הבריאות לאדם למתן חיסון או לטיפול מונע כנגד מחלה מידבקת, לשם מניעת התפשטות של המחלה, ולשם מעקב אחר שיעור הכיסוי החיסוני באוכלוסייה.
כמו כן, נקבע כי על הגורמים המחסנים לדווח למשרד הבריאות, לגבי אדם שהם נתנו לו חיסון, את הפרטים הקבועים בחוק בסמוך ככל האפשר למועד מתן החיסון ולא יאוחר מ- 72 שעות ממועד מתן החיסון. שר הבריאות, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הבריאות של הכנסת, רשאי לקבוע פרטים נוספים שעל הגורמים המחסנים לדווח עליהם.
העברת המידע תיעשה כמפורט בחוק באמצעות ממשק ייעודי ומאובטח, עם זאת מנכ"ל משרד הבריאות יהיה מוסמך להורות, מטעמים מיוחדים שיירשמו, על דיווח בדרך מאובטחת אחרת או על פטור מחובת הדיווח לגורם מחסן מסוים.
משרד הבריאות יאפשר למתחסן לצפות באופן דיגיטלי בחיסונים שקיבל באמצעות הגורמים המחסנים, וקופות החולים יציגו את הנתונים הללו באזור האישי של המבוטח באתר האינטרנט של הקופה, בהתאם למידע שיועבר אל קופת החולים ממשרד הבריאות. משרד הבריאות יחויב בהעברת מידע מהמאגר למקבל מידע על פי הסכמת המטופל, בהתאם לחוק ניוד מידע רפואי, התשפ"ד-2024.
לעניין אבטחת המידע שבמאגר, מנכ"ל משרד הבריאות ייקבע בנוהל הוראות הדרושות לשם אבטחת המידע הכלול במאגר והנמסר ממנו. המערכת הטכנולוגית שתשמש את המאגר תמזער, ככל האפשר, את הסיכון לפגיעה בפרטיות של מי שיש לגביו מידע במאגר, תוך בחינת חלופות טכנולוגיות מקובלות מזמן לזמן. 
אי-דיווח של גורם מחסן למשרד הבריאות לגבי אדם שקיבל חיסון על ידו בניגוד להוראות החוק, יהיה עבירה פלילית. 
תחילתו של חוק זה היא שישה חודשים מיום פרסומו, וחובת הדיווח החלה על הגורמים המחסנים, כמו גם העבירה הפלילית הכרוכה בהפרתה, תחול לגבי חיסון שניתן ביום התחילה או לאחריו. על הגורמים המחסנים להעביר את הפרטים הקיימים ברשותם גם לגבי חיסונים שניתנו לפי יום התחילה, אך אי קיום הוראה זו לא יהיה עבירה פלילית.
חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 77), התשפ"ד-2024 
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
תחילה: 2025-03-15T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 15/09/2024, מס' חוברת 3288, עמ' 1498
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 77), התשפ"ד-2024 
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 76) (חובות בסכום נמוך ועיקול מיטלטלין), התשפ"ד-2024 
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק כולל מספר תיקונים לחוק ההוצאה לפועל, התשפ"ד–2024. בין התיקונים, הגבלת שכר טרחת עורך הדין בתיקי הוצאה לפועל בחובות שסכומם נמוך מ-4,500 שקלים, כך שיעמוד על סכום של 244 שקלים או עד 10 אחוזים מהחוב, לפי הגבוה מביניהם. סכום שכר הטרחה יעודכן בתחילת כל שנה בהתאם למדד המחירים לצרכן. כמו כן, החוק מפריד בין התנאים לעיקול מיטלטלין מעסק, לרבות עסק הפועל בבית החייב, ובין התנאים לעיקול מיטלטלין מביתו של החייב שלא מנוהל בו עסק. בנוסף, קובע החוק כי הסמכות להורות על עיקול ברישום של מיטלטלין מבית החייב תהיה נתונה להחלטת הרשם, שיוכל להפעילה במקרים שבהם מתקיימות הנסיבות הנדרשות כגון חלוף שישה חודשים מיום המצאת האזהרה לחייב ומיצוי ההליכים האחרים לגביית החוב. כמו כן, יוכל הרשם להורות על הוצאות המיטלטלין מבית מגורי החייב, אם שוכנע בתועלת הכלכלית הצפויה ממכירת המיטלטלין ולאחר ששקל את קיומן של נסיבות מיוחדות המצדיקות את אי-עיקולו, כגון הפגיעה בחייב ובבני ביתו. בנוסף, קובע החוק כי מחשבים אישיים וטלפונים ניידים המשמשים את החייב ובני ביתו יוגדרו כנכסים שאינם ברי עיקול.
חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות (תיקון מס' 7 - הוראת שעה), התשפ"ד–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת הכלכלה
יוזמים: אריאל קלנר
תחילה: 2024-08-08T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 08/08/2024, מס' חוברת 3285, עמ' 1398
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות (תיקון מס' 7 - הוראת שעה), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות (תיקון מס' 7) (הוראות לעניין דמי הפצה), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק הגברת התחרות בשוק השידורים (תיקוני חקיקה), התשפ"ג-2023
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
התיקון קובע הוראת שעה שתוקפה עד ליום ב' בשבט התשפ"ה (31 בינואר 2025), ובמהלכה מוטלת חובה על הערוצים הזעירים והזעירים-הייעודיים להפיץ את שידוריהם באמצעות מערך הפצת השידורים באמצעות תחנות השידור הספרתיות, הידוע כמערך "עידן פלוס". זאת, במקום הרשות שהייתה נתונה להם לעשות כן לפי חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות, התשע"ב–2012 (להלן – החוק) טרם התיקון, ולצד החובה שמוטלת לפי החוק על תאגיד השידור הישראלי, על בעלי הרישיונות לשידורי טלוויזיה שהם הערוצים המסחריים הוותיקים ועל ערוץ הכנסת להפיץ את שידוריהם באמצעות המערך, ממנה התיקון אינו משנה. התיקון גם אינו משנה את המצב החוקי לעניין זה בקשר לתחנות הרדיו, ולפיו שידוריהן יופצו באמצעות המערך אם ביקשו זאת. ככלל, הפצת השידורים באמצעות המערך כרוכה בתשלום דמי הפצה שמשלמים הגורמים המופצים לגורם המפעיל את המערך – כיום מדובר ברשות השנייה לטלוויזיה ורדיו. 
בשל הטלת החובה כאמור, התיקון פוטר את הערוצים הזעירים והזעירים-ייעודיים, למשך תקופת הוראת השעה, מהחובה שחלה לפי החוק על כל הערוצים המופצים באמצעות מערך עידן פלוס לתת לספקי תכנים רשומים, המשדרים באמצעות האינטרנט, הסכמה להעביר את שידוריהם בלא תמורה.
בנוסף, התיקון קובע כי כל בעלי הרישיונות לשידורי טלוויזיה ובעלי הזיכיונות לשידורי רדיו יהיו פטורים מתשלום דמי הפצה לגורם המפעיל, החל מיום כ"ב בתשרי התשפ"ד (7 באוקטובר 2023), בהתאמה למועד פרוץ מלחמת חרבות ברזל ונוכח הצורך להפיץ התראות ביטחוניות לציבור נרחב ככל האפשר באמצעות ערוצי התקשורת, ועד תום תוקפה של הוראת השעה. עוד קובע התיקון כי תאגיד השידור הישראלי, הכנסת ואוצר המדינה הם שיישאו בדמי ההפצה האמורים לגבי הפצת שידוריהם של כלל בעלי הרישיונות לשידורי טלוויזיה בתקופת הפטור, לפי חישוב הקבוע כיום בחוק. אוצר המדינה הוא שיישא בדמי ההפצה לגבי הפצת שידוריהם של בעלי הזיכיונות לשידורי רדיו.
הפטור מתשלום דמי ההפצה כאמור ייכנס לתוקפו רק אם תופסק פעילותו של אחד המרבבים – רכיב מיושן שהוא חלק ממערך עידן פלוס ועלותו גבוהה – וזאת עד למועד פקיעתה של הוראת השעה. הפסקת פעילותו של המרבב כרוכה בעלות של כשלושה וחצי מיליון שקלים חדשים, והתיקון קובע כי עלות זו תשולם לגורם המפעיל בידי הגופים שצפויים ליהנות מהחיסכון שבהפסקת פעילותו: תאגיד השידור הישראלי, הכנסת והערוצים המסחריים הוותיקים. אם הגורם המפעיל לא יפסיק את פעילותו של המרבב עד תום הוראת השעה, הוא ישיב את הסכומים שהועברו לו כאמור, ויישא בדמי ההפצה של הגופים שקיבלו פטור מדמי הפצה, מסכום שאוצר המדינה יעביר לו לשם כך.
חוק הגנת הפרטיות (תיקון מס' 13), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
תחילה: 2025-08-14T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 14/08/2024, מס' חוברת 3287, עמ' 1430
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הגנת הפרטיות (תיקון מס' 13), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הגנת הפרטיות (תיקון מס' 14), התשפ"ב-2022 
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק מהווה תיקון מקיף לחוק הגנת הפרטיות, ובכלל זה עדכון של המונחים הבסיסיים וההגדרות של החוק וצמצום חובת הרישום כך שתחול רק על גופים ציבוריים ועל סוחרי מידע שבבעלותם מאגר מידע על 10,000 בני אדם ומעלה. עוד נקבע, כי יש לקבוע ולעדכן הגבלות על עיבוד מידע במאגר מידע, ובכלל זה איסור על עיבוד מידע אישי שלא למטרה שלשמה נמסר, איסור על עיבוד מידע ללא הרשאה או בחריגה מהרשאת בעל השליטה במאגר מידע ואיסור על עיבוד מידע אשר נוצר, התקבל, נצבר או נאסף בניגוד להוראות החוק או כל דין אחר המסדיר עיבוד מידע. נקבעה גם חובה למינוי ממונה על הגנת הפרטיות בגופים המחויבים בחובת רישום ובגופים המעבדים מידע אישי בהיקף ניכר. 
בנוסף, החוק מחזק את הרשות להגנת הפרטיות ומקנה לה סמכויות מפורשות ומעודכנות של פיקוח, בירור מינהלי, אכיפה מינהלית וחקירה פלילית, בכפוף להגבלות ולתנאים המנויים בחוק. עוד נקבע כי לרשות תהיה סמכות לבקש מבית המשפט לעניינים מינהליים צו להפסקת עיבוד מידע אישי ומחיקתו. החוק מחליף את עבירות האחריות קפידה במתן סמכות לרשות לקביעת עיצומים כספיים או בעבירות עם כוונה נפשית, לפי העניין. לבסוף, נקבע לתת לבני אדם שזכויותיהם לפי החוק הופרו, זכות לתביעת פיצוי כספי ללא הוכחת נזק ולבטל את מגבלת ההתיישנות בת השנתיים בתביעות אזרחיות. עוד נקבע כי תחילתו של חוק זה שנה מיום פרסומו ברשומות.
חוק התקנים (תיקון מס' 19), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הכלכלה
תחילה: 2025-01-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 11/08/2024, מס' חוברת 3286, עמ' 1402
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק התקנים (תיקון מס' 19), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק התקנים (תיקון מס' 19) (אימוץ הוראות מחייבות החלות בדין האירופי), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:

חוק זה כולל תיקונים משמעותיים בחוק התקנים ובפקודת היבוא והיצוא, שהעיקרי שבהם הוא יצירת מסלול חדש ואופציונלי לייבוא, ייצור ושיווק טובין המתאימים לדרישות רגולציות או דירקטיבות אירופאיות, כתחליף לחובה לעמוד בדרישות התקינה הישראלית. החוק כולל הסדר ייחודי בדין הישראלי, שמאפשר להחיל בישראל את הדין האירופי, כאשר הנוסח המחייב יהיה בשפה האנגלית. לצד זאת, החוק מחייב את משרד הכלכלה לפרסם לציבור תרגום מקצועי ומהימן של האסדרות האירופיות שיחולו בישראל, וכן לבחון באופן ספציפי כל עדכון של האסדרה, כך ששינויים שייערכו בה באירופה לא יאומצו באופן אוטומטי בישראל.
בחוק  מנויות האסדרות האירופיות – דירקטיבות ורגולציות אחרות –  שיחולו בישראל מכוחו וכן התנאים להחלתן ומועדי התחילה שלהן. החוק מסמיך את שר הכלכלה והתעשייה להרחיב בצו את רשימת האסדרות, ובכלל זה נספחים ועדכונים שלהן, תוך אימוצן בלא כל שינוי, וזאת בשים לב לשיקולים הנוגעים לאפשרות האכיפה של ההוראות הכלולות בצו. באופן דומה רשאי השר, מיוזמתו או לפי בקשת שר אחר, לדחות את מועדי התחילה לאימוץ האסדרות השונות החלות בדין האירופי, לתקופות שלא יעלו במצטבר על שנה, בהתאם להיערכות ליישומן. לעומת זאת, הסרה של דירקטיבה, החלתה בשינויים או הוספת תנאים בה וכן דחיית מועדי התחילה לתקופה של מעל שנה, ייעשו בצו של שר הכלכלה, אך רק לאחר שקיבל את המלצת ועדת החריגים לכך. ועדת החריגים הוא גוף ממשלתי מייעץ, הפועל מכוח פקודת הייבוא והייצוא בהתאם לרפורמה בייבוא שאושרה בשנת 2021. בחוק קבועות הוראות המסדירות את אופן הפניה לוועדת החריגים ואת האפשרות לפנות להכרעת הממשלה לאחר החלטת ועדת החריגים, וכן המקרים בהם שר הכלכלה יהיה מוסמך לפעול אף בלא המלצה של ועדת החריגים. 
בחוק נקבעו החרגות למוצרים שונים, כגון: מוצרי מזון, רכב מנועי, וכל מצרך או תהליך עבודה שחל עליו תקן רשמי שעניינו בטיחות אש, למעט ציוד כיבוי מיטלטל שאינו מחובר חיבור של קבע למקרקעין או לבניין, חומרי כיבוי וגלאי עשן עצמאי. כמו כן נקבעו בחוק דרישות נוספות, מעבר לאילו של האסדרה האירופית המאומצת, ביחס למוצרים שיש בהם סכנה, כגון מכשירים המופעלים ע"י גז בישול (גפ"מ) או ביחס למוצרים שיש מקום לקבוע ביחס אליהם דרישות שונות בגלל תנאים ייחודיים בישראל המצדיקים זאת, כגון דרישות ביחס לריכוזי חומרים בנוזלי ניקוי למדיח כלים שעלולים לפגוע במי הקולחין, שבישראל, בניגוד לאירופה, נעשה בהם שימוש לצורך השקיית גידולים חקלאיים.
בחוק קיימות גם הוראות שמטרתן להאיץ את תהליך התאמת החקיקה הישראלית לסטנדטים האירופיים, והן כוללות מנגנון ייחודי ותקדימי, לפיו שר הכלכלה יהיה מוסמך להוסיף בצו לתוספת השביעית לחוק, חקיקת משנה שהיא בתחום סמכותו של משרד אחר, ובכך לקבוע שלצד חיקוק בדין הישראלי, יחולו גם הוראות האסדרה האירופית, צו זה טעון אישור של ועדה מוועדות הכנסת שהנושא המוסדר הוא בתחום ענייניה. 
החוק כולל גם הקלות נוספות ללא קשר למסלול היבוא החדש, לדוגמא, יבואן או יצרן של דוגמאות שאינן מיועדות לשיווק והפצה לציבור, לא יידרש לעמוד בדרישות תקינה כלשהן.
רוב הוראות החוק יכנסו לתוקף ב- 1 בינואר 2025, אך חלקן ייכנסו לתוקף מאוחר יותר.
חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון מס' 21), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
תחילה: 2025-08-08T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 08/08/2024, מס' חוברת 3284, עמ' 1394
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון מס' 21), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון מס' 21) (אישור פעולות ושכר על ידי האפוטרופוס הכללי ותיקונים שונים), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק מסמיך את האפוטרופוס הכללי לאשר בקשות של אפוטרופוס, מיופה כוח או הורה לקטין, אשר בעבר נדרש בהן אישור מראש מבית המשפט כתנאי לביצוע הפעולה. החוק קובע כי ככל שיהיה מדובר בבירור מורכב, שתתעורר התנגדות לבקשה או שהאפוטרופוס הכללי לא ימצא לנכון לאשר את הבקשה, היא תועבר להכרעה של בית המשפט. בנוסף, נקבע כי השר, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, יוכל לקבוע סוגי נכסים ופעולות שבעניינם האפוטרופוס יהיה מוסמך לעשות פעולה או לייצג את הקטין גם בלי אישור מראש.
חוק בתי דין רבניים (קיום פסקי דין של גירושין) (תיקון מס' 9), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
תחילה: 2024-08-08T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 08/08/2024, מס' חוברת 3283, עמ' 1386
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק בתי דין רבניים (קיום פסקי דין של גירושין) (תיקון מס' 9), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק בתי דין רבניים (קיום פסקי דין של גירושין) (תיקון מס' 10), התשפ"ג-2023
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק מרחיב את צווי ההגבלה שבית הדין הרבני רשאי להטיל על סרבן גט. במסגרת התיקון, הוספו צווי הגבלה כלכליים עליהם רשאי בית הדין להורות. כמו כן, החוק מסמיך את בית הדין להטיל בצו הגבלה תשלומי כפיית ציות לטובת מי שפסק הדין ניתן לזכותו בשים לב למצבו הכלכלי של מי שניתן נגדו הצו. עוד נקבע כי לבית הדין סמכות להכריז כי הרחקות דרבנו תם יחולו על מי שניתן נגדו פסק הדין או על אדם שלישי הגורם לסרבן לסרב למתן הגט. זאת ועוד, החוק מבצע הבחנה וקובע כי אם ננקטה לשון של כפיה, חובה או מצווה ולא קבע בית הדין אחרת, אזי ברי כי ניתן להטיל צווי הגבלה. ואולם, לעניין לשון הצעה או לשון אחרת, בית הדין יקבע האם ניתן יהיה לתת צווי הגבלה מכוח פסק הדין. בנוסף לכך, מוצע לשנות את הדין לעניין נשים שבית הדין קבע שעליהן לקבל את הגט, ולקבוע בהוראת שעה כי יהיה ניתן להטיל צו הגבלה על נשים כאמור גם ללא אישור מיוחד של נשיא בית הדין הרבני הגדול כפי שהיה נדרש עד לתיקון זה.
חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 44), התשפ"ד–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
יוזמים: זאב אלקין, עודד פורר, דן אילוז, יוסף טייב, בועז ביסמוט
תחילה: 2025-05-08T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 08/08/2024, מס' חוברת 3282, עמ' 1382
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 44), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 44) (בחינות הלשכה להסמכה ותקופת ההתמחות של מי ששימש בחוץ לארץ עורך דין), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון - מבחן ההסמכה ותקופת ההתמחות), התשפ"ג-2023 
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
החוק מעביר את הסמכות להכרה בתארים זרים במשפטים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, לממונה שימנה שר המשפטים מקרב עובדי משרד המשפטים. הממונה יפעל בהתאם לאמות המידה שתקבע ועדה שתמונה על ידי שר המשפטים, וחבריה יהיו עובד בכיר במשרד המשפטים, נציג לשכת עורכי הדין וחבר סגל אקדמי המתמחה במשפטים. כמו כן, מוצע לקבוע כי הפטור מבחינת התמחות הניתן כיום במקרים מסוימים לעורכי דין שהוסמכו בחו"ל כמו גם הקלות בנושא ההתמחות, יחולו גם על מי ששימש בחוץ לארץ כעורך דין במשך תקופה מסוימת אף אם לא הוסמך כעורך דין, במדינות שבהן ניתן לפעול כעורך דין ללא הסמכה. זאת, בתנאי שניסיונו הוכר כמספק לדעת הלשכה ועל פי אמות המידה שתקבע הוועדה האמורה בנושא.
חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 156 - הוראת שעה), התשפ"ד-2024 
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הפנים והגנת הסביבה
תחילה: 2024-06-30T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 08/08/2024, מס' חוברת 3281, עמ' 1380
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 154- הוראת שעה), התשפ"ד-2024 
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק התכנון והבנייה (הוראת שעה) (תיקון מס' 153), התשפ"ד-2024 
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
הוחלט שבתקופה שבין ה30.06.24 לבין ה-31.12.25, יוכל שר הפנים לתת רישיון להפעלת מכון בקרה גם ללא בקר מורשה של הגנת הסביבה, תקופה זו ניתנת להארכה בצו של שר הפנים בזמן של עד שנה לכל הארכה, ועד שנתיים במצטבר לכלל ההארכות.
חוק פיצויי פיטורים (תיקון מס' 34 – הוראת שעה – חרבות ברזל), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת העבודה והרווחה
תחילה: 2024-08-08T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 08/08/2024, מס' חוברת 3280, עמ' 1376
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון מס' 34 – הוראת שעה – חרבות ברזל), התשפ"ד-2024
Value: לקריאה השלישית
תקציר:
לפי סעיף 5 לחוק פיצויי פיטורים, התשכ"ג-1963, מעסיק חייב לשלם לשאריו המפורטים בחוק של עובד שנפטר את פיצויי הפיטורים שהיה משלם לו אילו היו מפטר אותו, ואם אין לנפטר בן זוג או ילדים התלויים בו, נדרש הליך בבית הדין לעבודה לעניין מתן פיצויי הפיטורים לשאירים האחרים. התיקון לחוק נועד לייתר את הפנייה לבית הדין לעבודה בכך שהוא קובע כהוראת שעה לגבי עובד שנפטר בתקופה שמיום 7.10.23 ועד שנה מתום תקופת תוקפה של ההכרזה על מצב מיוחד בעורף שהוכרזה ביום האמור, שפיצויי הפיטורים ישולמו על ידי המעסיק לשאריו של העובד שנפטר, ואם אין שארים ישולמו הפיצויים ליורשים על פי דין או לזוכים לפי צוואה לפי חוק הירושה. החוק מסמיך את שר העבודה להאריך את התקופה שלגבי הנפטרים בה יחול ההסדר, בתקופות נוספות שמשכן הכולל לא יעלה על 12 חודשים אם הדבר נדרש עקב הימשכות מלחמת חרבות ברזל.
חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 155), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הפנים והגנת הסביבה
תחילה: 2024-08-07T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 07/08/2024, מס' חוברת 3279, עמ' 1368
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 155), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: פרק ט"ו, רק סע' 56(2)(א) ו-(2)(ב)(2) (העמקת התחדשות עירונית באזורי ביקוש), 56(3) ו-57 (חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית), 62-61 (פיצול דירות) מהצ"ח התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ... התקציב 2023 ו-2024), התשפ"ג-2023 [פוצלה לפי סעיף 84(ב) לתקנון]
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
הוחלט שיתאפשר לבצע פיצול דירות בהקלה בשני מסלולים, האחד פיצול של היחידה הקיימת לשתי יחידות, במסלול זה מוצע שהועדה המקומית תהיה חייבת לאשר את הפיצול אלא אם ישנה חוות דעת של מהנדס הועדה כי התשתיות הקיימות לא נותנת מענה מספק להגדלת יחידות הדיור. במסלול השני, מוצע לאשר הוספה של עד 45 מ"ר ליחידה קיימת לטובת היחידה החדשה, בתנאים המנויים בהצעה ובכללם חובת תוספת של מרחב מוגן לדירה אם נוסף לה השטח המינימלי למרחב מוגן, לפחות.
בנוסף מוצע שבמחוז הצפון והדרום, יחידות הדיור שפוצלו לא ייחשבו לעניין מגבלת כמות יחידות הדיור לפי תמ"א 35 עד לשיעור של 20% מהיחידות הקבועות לאותו ישוב. נקבעה הוראה נוספת שקובעת שיחידת הדיור שפוצלה תישאר בידי אותם בעלים והיא תוכל לשמש לשכירות או מגורים של בני אותה משפחה בלבד. הוחלט גם שהיטל ההשבחה יהיה בשיעור מופחת של 34%  על פיצול ללא תוספת שטח והיטל רגיל של 50% אם הפיצול כולל תוספת שטח.
חוק סיוע לסטודנטים ששירתו במילואים (תיקוני חקיקה והוראת שעה), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החינוך התרבות והספורט
תחילה: 2024-03-31T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 31/03/2024, מס' חוברת 3196, עמ' 752
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק סיוע לסטודנטים ששירתו במילואים (תיקוני חקיקה והוראת שעה), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון מס' 22) (מתן עדיפות בסיוע לתלמידים ששירתו בשירות סדיר או בשירות מילואים), התשפ"ג-2023
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק כולל מספר תיקונים שמטרתם מתן סיוע כספי, הקלות והתאמות לסטודנטים ששירתו במילואים או בסדיר ולבני זוגם, בין היתר על רקע מלחמת חרבות ברזל. בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח–1958 הוסמכה קרן הסיוע של המל"ג להתחשב בחלוקת המענקים גם בשירות צבאי ובשירות מילואים. בחוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית, השתע"ח–2018 שופרו תנאי ההכרה בשירות מילואים כמזכה בנקודות זכות במסגרת תואר אקדמי. בחוק זכויות הסטודנט, התשס"ז–2007 נקבע כי על המל"ג לקבוע כללים שעל בסיסם יקבעו המוסדות התאמות מיוחדות לסטודנטים ששירתו במילואים בנסיבות חירום ובהתראה קצרה מעל 30 ימים, ולבני זוג של מי ששירתו כאמור. בנוסף, נקבע כי מוסד מוסמך לתת הקלות בתנאי קבלה למי ששירתו בשירות סדיר כלוחמים, בכפוף לתנאים, וכן נקבע בהוראת שעה כי מוסד מוסמך לתת הקלות בתנאי קבלה לשנה"ל תשפ"ד ותשפ"ה למי ששירתו במלחמת חרבות ברזל, בהתחשב באופי ובתקופת השירות. הוראת השעה תחול עד תום 3 חודשים מתחילת החוק ושר החינוך רשאי להאריכה ב-6 חודשים נוספים בכפוך להמשך הלחימה.
חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (תיקון מס' 4 והוראת שעה – חרבות ברזל) (תיקון מס' 2), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוץ והביטחון
תחילה: 2024-08-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 30/07/2024, מס' חוברת 3273, עמ' 1188
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (תיקון מס' 4 והוראת שעה – חרבות ברזל) (תיקון מס' 2), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים, התשס"ב–2002, נועד להסדיר את כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים, אשר אינם זכאים למעמד של שבויי מלחמה, בדרך העולה בקנה אחד עם מחויבויותיה של מדינת ישראל לפי הוראות המשפט הבין-לאומי ההומניטרי. בין שלל ההסדרים בחוק זה, נכללים גם ביקורת שיפוטית על כליאתו של לוחם בלתי חוקי, זכאותו לפגישה עם עורך דין וייצוגו ותנאי כליאתו. חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (תיקון מס' 4 והוראת שעה – חרבות ברזל), התשפ"ד–2023, מאריך את תקופת הכליאה הזמנית של לוחמים בלתי חוקיים, וקובע כי במקרה בו הודיעה הממשלה לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת על החלטה לפתוח במלחמה או על פעולות צבאיות משמעותיות לפי חוק-יסוד: הממשלה, רשאית היא להכריז כי אלו מצריכות תחולה של הוראות שונות בחוק. 
במסגרת תיקון מספר 2, הוארכה הוראת השעה לעניין התקופות המנויות בחוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים, בין היתר לעניין משך הוראת כליאה זמנית, מועד ההבאה בפני שופט והתקופות שניתן למנוע בהן פגישה עם עורך דין, וכן לעניין דרגת הדרג הצבאי המאשר פעולות שונות לפי החוק, עד ליום כ"ט בחשוון התשפ"ה (30 בנובמבר 2024). כמו כן, קוצרו התקופות המרביות הקבועות בחוק, ובכלל זאת תקופת תוקפה של הוראת הכליאה הזמנית, התקופות הנוגעות למניעת מפגש עם עורך דין, והתקופה במהלכה ניתן לערוך ביקורת שיפוטית. זאת ועוד, נקבע כי בעת קביעתו של שר הביטחון מקום כליאה לטובת מימוש החוק, הוא ימנה מבקרים רשמיים למתקן כליאה מסוים, לחלק ממנו או באופן כללי לכל מתקן כליאה – ביניהם, יושב ראש ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, היועץ המשפטי לממשלה והפרקליט הצבאי הראשי. מבקר רשמי כאמור רשאי להיכנס למתקן, לבדוק את תנאיו, ניהולו התקין והטיפול בכלואים, כשבסוף ביקורו יגיש דוח למפקד מיתקן הכליאה, שהתייחסותו תוגש בצירוף הדוח למספר גורמים, ביניהם שר הביטחון, הרמטכ"ל, היועץ המשפטי לממשלה ויושב ראש ועדת החוץ והביטחון של הכנסת. כמו כן, נקבעה חובת דיווח בעניין זה לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת, וכי הכרזת הממשלה על שינויים בתחולתו של החוק בעקבות הכרזה על מלחמה, פעולה צבאית משמעותית או פעולות צבאיות אחרות, תעמוד בתוקפה עד ליום כ"ז באלול התשפ"ד (30 בספטמבר 2024).
חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (הוראת שעה), התשפ"ד-2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
תחילה: 2024-07-30T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 30/07/2024, מס' חוברת 3272, עמ' 1186
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (הוראת שעה), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
ביום כ"ט בחשוון התשע"ט (7 בנובמבר 2018), פורסם חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 54 והוראת שעה), התשע"ט–2018, כאחד המענים לפסיקת בית המשפט העליון בבג"ץ 1892/14 האגודה לזכויות האזרח בישראל נ' השר לביטחון פנים, בה נקבע כי יש להגדיל את מרחב המחיה של האסירים בבתי הסוהר. החוק קבע, בהתבסס על מנגנון השחרור המנהלי הקיים בפקודת בתי הסוהר, כי הנציב יורה לשחרר אסירים לפני תום תקופת מאסרם ובתנאי שריצו לפחות מחצית מתקופת מאסרם, כדי להקל על הצפיפות בבתי הסוהר. כמו כן, נקבע כהוראת שעה לשלוש שנים, כי התקופות המרביות של השחרור המנהלי יוגדלו, כדי להקל עוד יותר על הצפיפות. עוד נקבע כי הרחבות השחרורים המנהליים במסגרת החוק לא יחולו על אסירים ביטחוניים.
במסגרת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 57 והוראות שעה), התשפ"ב–2021, הוארכה הוראת השעה הקובעת תקופות שחרור מינהלי מורחבות בשבעה חודשים, בשני שינויים. ראשית, נקבע כי אסירים שהורשעו בעבירות מין, אלימות במשפחה ואלימות חמורה, שנגזרו עליהם פחות משלוש שנות מאסר, יהיו זכאים לשחרור המינהלי המורחב רק אם ועדת השחרורים בחנה את עניינם באופן פרטני ומצאה שהם מתאימים לשחרור מוקדם. שנית, צומצמו תקופות השחרור המינהלי המורחב לגבי אסירים שנגזרו עליהם בין 18 ל-36 חודשי מאסר. מאוחר יותר, במסגרת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (הוראות שעה), התשפ"ג–2023, הוארכה הוראת השעה בעניין הסדר השחרור המנהלי המורחב הקבוע בפקודת בתי הסוהר עד לתאריך כ"ה בתמוז התשפ"ד (31 ביולי 2023), במספר שינויים שעיקרם ביטול השחרור המינהלי לאסירים ביטחוניים, הרחבת תקופת השחרור המינהלי לאסירים שנגזרו עליהם 18 עד 36 חודשי מאסר וקביעה כי תקן הכליאה בבתי הסוהר יהיה 14,500.
כעת, במסגרת התיקון הנוכחי, נקבע כי תוקפו של הסדר השחרור המנהלי המורחב כאמור יוארך עד ליום כ"ט בחשוון התשפ"ה (30 בנובמבר 2024), וכי תקן הכליאה יוסיף לעמוד על 14,500 מקומות כליאה עד ליום כ"ט בחשוון התשפ"ה (30 בנובמבר 2024).