nickbes/lawsofisrael huggingface dataset:
חוק התקציב לשנת הכספים 2025, התשפ"ה-2025 
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הכספים
תחילה: 2025-01-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 22/04/2025, מס' חוברת 3409, עמ' 544
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק התקציב לשנת הכספים 2025, התשפ"ה-2025 
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק התקציב לשנת הכספים 2025, התשפ"ה-2024 
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק קובע כי תקציב ההוצאה לשנת הכספים 2025 יעמוד על 755,906,699,000 שקלים חדשים המורכב מתקציב רגיל בסך 547,406,561,000 שקלים חדשים ומתקציב פיתוח וחשבון הון בסך 208,500,138,000 שקלים חדשים, כי תקציב ההוצאה המותנית בהכנסה יעמוד על 84,593,530,000 שקלים חדשים, וכי שיא כוח האדם יעמוד על 100,964 משרות.
חוק התחשבנות בין בתי חולים לקופות חולים (בריאות הנפש), התשפ"ה-2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הבריאות
פרסום: ספר החוקים, 24/03/2025, מס' חוברת 3383, עמ' 370
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק התחשבנות בין בתי חולים לקופות חולים (בריאות הנפש), התשפ"ה-2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: סעיפים 19 ו-20 (חוק התחשבנות בעד שירותי בריאות הנפש), למעט סעיף 15 המוצע בו (אגרת מיון פסיכיאטרי) מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת התקציב 2025), התשפ"ה-2024 [פוצל לפי סעיף 84(ב) לתקנון] [פרק ה']
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
חוק זה עוסק בהתחשבנות לעניין שירותי בריאות הנפש בין קופות החולים ובתי החולים, שכוללים את בתי החולים הפסיכיאטריים, בתי החולים הציבוריים הכלליים שניתנים בהם שירותי אשפוז פסיכיאטרי ובתי חולים מאוחדים –   שהם בית חולים ציבורי כללי ובית חולים פסיכיאטרי שהוכרזו כמאוחדים לעניין חוק זה. הוראות חוק זה יחולו לגבי שירותים שניתנים לקופות החולים במוסדות הפסיכיאטריים מתחילת שנת 2025 ועד סוף שנת 2028, והשרים האמורים הוסמכו להאריך את תוקפו עד שנת 2031, בכפוף לאישור ועדת הבריאות.  
לפי החוק, לכל בית חולים ולכל קופת חולים ייקבע בסיס התחשבנות פרטני לגבי שירותי אשפוז פסיכיאטרי, ומידי חודש קופת החולים תהיה חייבת לשלם לבית החולים את החלק ה-12 של אותו בסיס התחשבנות פרטני. אם בית החולים משתייך לרשת, יוכל מנהל אותה רשת לבקש את אישור השרים להורות על חלוקת אחרת של הסכומים בין המוסדות הפסיכיאטריים של הרשת, ואף יוכל להחליט בעצמו כי שיעור של עד 1.9% מהתשלומים שעל קופות החולים להעביר למוסדות הפסיכיאטריים של הרשת יועבר לרשת, כדי שיחולק בתום השנה על ידיו בין המוסדות הפסיכיאטריים שברשת. 
בנוסף, נקבע כי משרד הבריאות ישלם לכל בית חולים תוספת תשלום, מתוך סכום שיקבע שר האוצר בצו ושלא יפחת בשנת 2025 מ-60 מיליון ש"ח, שיחולק בין בתי החולים בהתאם לציון שיקבלו במדד לשיפור השירות שנקבע על ידי שר הבריאות.
 בחוק מפורטות הוראות לעניין חישוב בסיס ההתחשבנות הפרטני, ושר האוצר ושר הבריאות הוסמכו להגדילו או לשנותו בהתקיים תנאים שפורטו בחוק ואף הוסמכו להקטין את בסיס ההתחשבנות של מוסד פסיכיאטרי מסוים אם יתברר שנגרמה פגיעה באיכות השירות הרפואי בו או במענה הרפואי הכולל שהוא נותן עקב הפחתה או צמצום בשירותי האשפוז הפסיכיאטרי בו, או מכיוון שלא ניתנו בו שירותים ברמה מספקת, כפי שמפורט בחוק, ובמקרה זה הסכום שהופחת מבסיס ההתחשבנות ישולם על ידי קופות החולים למוסדות הפסיכיאטריים לפי ציונם במדד לשיפור השירות.
לגבי שירותי מיון פסיכיאטריים, החוק מסמיך את שר הבריאות ושר האוצר לקבוע, אם התקיימו הנסיבות שפורטו בחוק, תקרת צריכה לגבי שירותים כאמור הניתנים בבתי חולים פסיכיאטריים, שבעד צריכת שירותים מעבר לתקרה ישולמו רק 30% מהמחיר המלא. 
עוד נקבעו הוראות ותנאים לעניין קביעת הסכם בין קופת חולים לבית חולים  להתחשבנות לעניין אשפוז-בית פסיכיאטרי ולעניין שירותים פסיכיאטרים אמבולטוריים.
הוראות חוק זה חלות על שירותים הניתנים למבוטחי קופות החולים וכן למי שנרשם לקבלת שירותי בריאות מקופת החולים בהתאם לתקנות בעניין נמצאים בישראל שאינם מבוטחים. 
במסגרת החוק הוטלה על שר הבריאות ושר האוצר חובת דיווח נרחבת לוועדת הבריאות של הכנסת.
חוק מסגרות תקציב המדינה (הוראות מיוחדות לשנת 2025) (תיקוני חקיקה), התשפ"ה-2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הכספים
תחילה: 2025-01-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 24/03/2025, מס' חוברת 3381, עמ' 358
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק מסגרות תקציב המדינה (הוראות מיוחדות לשנת 2025) (תיקוני חקיקה), התשפ"ה-2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק מסגרות תקציב המדינה (הוראות מיוחדות לשנת 2025) (תיקוני חקיקה), התשפ"ה-2024 
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק קובע כי בשנת 2025 תעמוד תקרת הגירעון על 4.7% מהתוצר, וכי ההוצאה הממשלתית המותרת תוגדל בכ-70 מיליארד ש"ח, המשקפים גידול של 13.6% ביחס להוצאה התקציבית הבסיסית לשנת 2024. בנוסף, נקבע כי ככל שיוקצו יתרת כספי החירום, תעודכן תקרת הגירעון לשיעור של 4.9%.
חוק להסדרת מגורים בשטחי מרעה, התשפ"ה–2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת הפנים והגנת הסביבה
יוזמים: שמחה רוטמן, עודד פורר, אוהד טל, לימור סון הר מלך, אלי דלל, ניסים ואטורי, טלי גוטליב, חנוך דב מלביצקי, דוד ביטן, שלום דנינו, צביקה פוגל, ינון אזולאי, אביגדור ליברמן, דן אילוז, אביחי אברהם בוארון
תחילה: 2025-03-19T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 19/03/2025, מס' חוברת 3380, עמ' 346
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק להסדרת מגורים בשטחי מרעה, התשפ"ה–2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק להסדרת מגורים בשטחי מרעה, התשפ"ה–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק להסדרת המגורים בשטחי מרעה, התשפ"ג–2022
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
החוק מסדיר את הליך ההקמה של מוקד המרעה הכולל את בית המגורים לרועה ולבני משפחתו ואת המבנים החקלאיים, באזורים שבהם נדרשת השמירה הצמודה של הרועה על העדר, באופן הבא: 
ראשית, שר החקלאות יכריז על אזור שבו נדרשת שמירה צמודה על העדר משיקולים של ביטחון, שמירה על הסדר הציבורי ושיקולים נוספים, לאחר שקיבל המלצה מהצוות המייעץ וסקירה ממתכנן המחוז (שלב ההכרזה). בשלב הבא, גוף ציבורי שבשטחו עתיד להיות מוקם מוקד המרעה יקדם את ההליך התכנוני שבמסגרתו יקבע המיקום המדויק של מוקד המרעה תוך התחשובת בשיקולים תכונוניים וסביבתיים (שלב התכנון). לבסוף, רשות מקרקעי ישראל תקנה לגוף הציבורי את השטח כאמור לצורך הקמת המבנים הנדרשים למוקד המרעה (השלב הקנייני). כמו כן, לגביי מבנים הקיימים בשטחי מרעה טרם חקיקת חוק זה באזורים שבהם יש צורך בשמירה צמודה, ניתן יהיה לקדם את ההליך התכנוני וההליך הקנייני, ואם יעמדו בתנאים הקבועים בחוק באשר להליכי התכנון והקניין, ניתן יהיה להשאירם תוך ביצוע ההתאמות הנדרשות.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 255), התשפ"ה–2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת העבודה והרווחה
יוזמים: חוה אתי עטייה
תחילה: 2025-06-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 06/03/2025, מס' חוברת 3378, עמ' 342
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 255), התשפ"ה–2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 257) (חישוב תגמול מילואים למשוחרר משירות קבע), התשפ"ה–2025
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - חישוב תגמול מילואים למשוחרר משירות קבע או לפורש ממנו) (הוראת שעה), התשפ"ד-2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
בתיקון זה לחוק הביטוח הלאומי נקבע כי אדם שלפני שירותו במילואים שוחרר משירות קבע, יחולו עליו הוראות פרק י"ב לחוק הביטוח הלאומי והתקנות שנקבעו לפיו, לעניין חישוב תגמול המילואים, כאילו היה עובד בעת שירותו בשירות הקבע, אף שלא התקיימו לגביו יחסי עבודה, אלא אם כן לטובתו הוא שחישוב התגמול ייעשה ללא התייחסות לשירות הקבע. תחילתו של החוק היא ביום 1 ביוני 2025, והוא יחול על תגמול המגיע בעד שירות מילואים שהחל ביום 7 באוקטובר 2023 או אחריו.
חוק נציב תלונות הציבור על שופטים (תיקון מס' 6), התשפ"ה–2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
יוזמים: שמחה רוטמן
תחילה: 2025-03-05T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 05/03/2025, מס' חוברת 3377, עמ' 338
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק נציב תלונות הציבור על שופטים (תיקון מס' 6), התשפ"ה–2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק נציב תלונות הציבור על שופטים (תיקון מס' 6) (בחירת הנציב), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק נציבות תלונות הציבור על שופטים (תיקון - מינוי הנציב), התשפ"ד-2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
נקבע כי בחירת נציב תלונות הציבור על השופטים תיעשה על ידי ועדה של שבעה חברים, שאלו חבריה: שר המשפטים, שר העבודה, חבר כנסת שתבחר הכנסת או ועדה מוועדותיה, שופט בדימוס שיבחרו שופטי בית המשפט העליון, שופט בדימוס שיבחרו הנשיאים של בתי המשפט המחוזיים, דיין בדימוס שיבחרו שני הרבנים הראשיים לישראל והסניגור הציבורי הארצי. כל אחד מחברי הוועדה יכול להציע עד שני מועמדים לתפקיד, וההחלטה על מינוי נציב תתקבל על דעת רוב החברים המכהנים בוועדה, כלומר, ככלל, ברוב של ארבעה חברים. הוועדה האמורה מוסמכת גם להעביר את הנציב מכהונתו או להשעותו, ברוב של חמישה מחבריה. ההסדר המוצע מחליף את ההסדר הקודם לפיו הנציב נבחר בידי הוועדה לבחירת שופטים, על פי הצעת שר המשפטים ונשיא בית המשפט העליון כאחד.
חוק יום לציון מכתב 18 המשפחות היהודיות מגאורגיה, התשפ"ה–2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת החינוך התרבות והספורט
יוזמים: סימון מושיאשוילי, ינון אזולאי
תחילה: 2025-02-26T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 26/02/2025, מס' חוברת 3376, עמ' 336
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק יום לציון מכתב 18 המשפחות היהודיות מגאורגיה, התשפ"ה–2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק יום לציון מכתבן של 18 המשפחות היהודיות מגאורגיה, התשפ"ה–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק יום לציון מכתב 18 המשפחות היהודיות מגאורגיה, התשפ"ג-2023
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
החוק קובע כי כי מדי שנה, ביום א' בכסלו, יקוים יום לציון מכתבן של 18 המשפחות היהודיות מגאורגיה. ביום זה יתקיים דיון מיוחד במליאת הכנסת וכן יתקיים טקס מרכזי ככל שתחליט על כך הממשלה. כמו כן, במוסדות החינוך תתקיים פעילות חינוכית ערכית בדבר מכתבן של 18 המשפחות היהודיות מגאורגיה, ככל שיחליט על כך שר החינוך. שר המורשת ממונה על ביצוע החוק.
חוק לייעול האכיפה והפיקוח העירוניים ברשויות המקומיות (הוראת שעה) (תיקון מס' 15), התשפ"ה–2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: הוועדה לביטחון לאומי
תחילה: 2025-02-19T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 19/02/2025, מס' חוברת 3373, עמ' 312
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לייעול האכיפה והפיקוח העירוניים ברשויות המקומיות (הוראת שעה) (תיקון מס' 15), התשפ"ה–2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
תקציר:
החוק לייעול האכיפה והפיקוח העירוניים ברשויות המקומיות נחקק כהוראת שעה בשנת 2011, והחל כפיילוט במספר רשויות מקומיות. מטרת החוק הינה ייעול יכולת הפיקוח והאכיפה של הרשויות המקומיות בעבירות שבתחום אחריותן וכן סיוע למשטרת ישראל בפעולות למניעת אלימות. לשם כך החוק מסמיך פקחים עירוניים ומסדיר את הקמתו של מערך שיטור עירוני. לאורך השנים הוראת השעה הוארכה מספר פעמים ותחולתה הורחבה לרשויות נוספות. 
בתיקון מספר 15 לחוק, תוקן סעיף 23, כך שתוקפו של החוק הוארך לתקופת זמן נוספת ועד ליום ב' בניסן התשפ"ה (31 במרץ 2025).
חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 40), התשפ"ה–2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת הפנים והגנת הסביבה
יוזמים: מישל בוסקילה
תחילה: 2025-02-23T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 23/02/2025, מס' חוברת 3374, עמ' 314
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 40), התשפ"ה–2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 41) (אי-מתן אשרה ורישיון ישיבה בישראל), התשפ"ה–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון - אי-מתן אשרה ורישיון ישיבה בישראל), התשפ"ג-2023
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
נקבע כי בנוסף לאיסור על מתן רישיון כניסה או אשרה לישראל הקיים על הקורא לחרם על ישראל, לא יינתנו, ככלל, אשרה ורישיון ישיבה כאמור גם למי שפרסם דברי הכחשת השואה כמשמעותם בחוק איסור הכחשת השואה, למי שפרסם דברי הכחשת טבח ה-7 באוקטובר כמשמעותם בחוק איסור הכחשת טבח 7 באוקטובר, וכן למי שפרסם דברי תמיכה בהעמדה לדין של אזרחים ישראלים במדינת חוץ או בבית דין בין־לאומי בשל פעולות שעשו במסגרת תפקידם בצבא הגנה לישראל או באחת מזרועות הביטחון של מדינת ישראל.
חוק לתיקון פקודת סימני מסחר (מס' 9), התשפ"ה–2025 
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת הכלכלה
תחילה: 2025-02-01T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 11/02/2025, מס' חוברת 3371, עמ' 302
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת סימני מסחר (מס' 9), התשפ"ה–2025 
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק לתיקון פקודת סימני מסחר (מס' 9) (סימן מסחר בין-לאומי במקום סימן מסחר לאומי), התשפ"ה-2024 
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
מטרת החוק המתקן היא להתאים את הוראות פקודת סימני מסחר [נוסח חדש], התשל"ב–1972, למחויבויותיה הבין-לאומיות של מדינת ישראל הנובעות מהפרוטוקול המתייחס להסכם מדריד בנוגע לרישום בין-לאומי של סימני מסחר (להלן – פרוטוקול מדריד), שישראל היא מדינה חברה בו. 
פרוטוקול מדריד קובע הליך לרישום בין-לאומי של סימני מסחר, שבהתאם לו בעל הסימן רשאי להגיש למשרד הבין-לאומי של הארגון הבין-לאומי לקניין רוחני בקשה אחת לרישומו של הסימן, ולרשום את סימן המסחר על סמך אותה בקשה בכל המדינות החברות בפרוטוקול כפי שביקש. לאחר רישום סימן המסחר הבין-לאומי, בעל הסימן יכול לעשות פעולות שונות בסימן, כגון שינוי הבעלות בו, באופן מרוכז דרך המשרד הבין-לאומי. מכאן, שרישום סימן מסחר בהתאם להוראות הפרוטוקול חוסך לבעל הסימן זמן ומשאבים משמעותיים. החוק המתקן מתאים את הוראות הדין הישראלי לפרשנות חדשה להוראות פרוטוקול מדריד, שעוגנה בתיקונים לתקנות מכוח הפרוטוקול, בכך שהוא קובע שרישום סימן מסחר בין-לאומי יבוא במקום רישום סימן המסחר הלאומי-הישראלי, גם אם סימן המסחר הבין-לאומי רשום, לעניין ישראל, רק לגבי חלק מהטובין שלגביהם רשום הסימן הלאומי, וזאת לעניין אותם טובין. בנוסף, ובהתאם להוראות פרוטוקול מדריד, החוק המתקן קובע כי ציון החלפה זו בפנקס סימני המסחר ייעשה לבקשת מי שסימן המסחר הלאומי רשום על שמו.
הוראותיו האמורות החוק של המתקן, המיטיבות עם ציבור בעלי סימני המסחר, נכנסו לתוקף ב-1.2.2025, כנדרש לפי התיקונים מכוח הפרוטוקול, והן חלות גם לגבי סימן מסחר בין-לאומי שבמועד האמור הייתה תלויה ועומדת לגביו בקשה המייעדת את ישראל.
חוק הגנה על עובדים בשעת חירום (תיקון מס' 5 והוראת שעה – חרבות ברזל) (תיקון מס' 3), התשפ"ה–2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת העבודה והרווחה
תחילה: 2025-02-06T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 06/02/2025, מס' חוברת 3370, עמ' 298
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הגנה על עובדים בשעת חירום (תיקון מס' 5 והוראת שעה – חרבות ברזל) (תיקון מס' 3), התשפ"ה–2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הגנה על עובדים בשעת חירום (תיקון מס' 5 והוראת שעה – חרבות ברזל) (תיקון מס' 3), התשפ"ה-2024 
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
חוק זה מאריך את תוקפה של הוראת השעה הקובעת הגנה לקבוצות מסוימות של עובדים בהקשר של מלחמת חרבות ברזל, עד 30.6.2026, אך קובעת תקופות שונות להחלת ההגנה ביחס לכל קבוצה של עובדים שעליה חלה ההגנה. לגבי עובדים שהם מפונים ובשל כך נעדרים מעבודה או אינם מבצעים אותה, הוארכה תקופת ההגנה עד 6.7.2025, עם אפשרות להארכה בצו לארבעה חודשים בכל פעם, עד 31.12.25. לגבי עובדים שהם בני זוג של חיילים בסדיר או בקבע או של מי שמנויים בסעיף 11 לחוק, שעמם ילד עד גיל 14, וכן לגבי עובד שנאלץ להיעדר או לא לבצע את העבודה לשם השגחה על ילדו שטרם מלאו לו 14 בשל סגירת מוסד החינוך שבו לומד לפי החלטה של הרשות המקומית או מוסד החינוך – הוארכה ההגנה עד 6.7.25 עם אפשרות הארכה בצו, לארבעה חודשים בכל פעם, עד 31.12.25, ואולם כשתסתיים תוקפה של ההכרזה על מצב מיוחד בעורף תפקע ההגנה מפני פיטורים. לגבי עובדים שהם חטופים או שהם בני משפחה של חטוף או נעדר הוארכה ההגנה עד 31.12.2025. 
החוק הוסיף לקבוצות המוגנות מפני פיטורים גם עובדים שהם חטופים ששוחררו עד 31.12.25, או שהם בני זוג, הורים, ילדים או אחים של חטוף ששוחרר עד 31.12.25. ההגנה לגביהם תחול במשך שישה חודשים מיום השחרור של החטוף. נוסף על כך, תוקן לחוק תגמולים לבני משפחה של חטופים ונעדרים בפעולת איבה, התשפ"ד-2023 ונקבע בו כי לעניין בן משפחה של חטוף שגופתו הושבה, תימנה תקופת ההגנה מפני פיטורים, הוצאה לחופשה ללא תשלום, ופגיעה בהיקף המשרה או בהכנסה, שנעשו ללא היתר, החל מיום הבאת החטוף לקבורה ולא מיום הפטירה.
חוק לתיקון ולהארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (פגישה עם עורך דין של עצור בעבירת ביטחון) (תיקון מס' 5), התשפ"ה-2025 
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
תחילה: 2025-02-06T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 06/02/2025, מס' חוברת 3369, עמ' 296
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון ולהארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (פגישה עם עורך דין של עצור בעבירת ביטחון) (תיקון מס' 5), התשפ"ה-2025 
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק מאריך את תוקפן של תקנות שעת חירום, המאפשרות מניעת פגישה של עצורים ביטחוניים, הקשורים לפעולות האיבה שהתרחשו בין ה-7 באוקטובר לבין ה-13 באוקטובר 2023, או מי שנעצר במסגרת פעולות המלחמה בעזה, עם עורכי הדין שלהם. התקנות יעמדו בתוקף עד ה-31 ביולי 2025.
חוק לתיקון ולהארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (הארכת מעצר לחשוד בעבירת ביטחון) (תיקון מס' 5), התשפ"ה-2025 
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: ועדת החוקה, חוק ומשפט
תחילה: 2025-02-06T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 06/02/2025, מס' חוברת 3368, עמ' 294
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק לתיקון ולהארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (הארכת מעצר לחשוד בעבירת ביטחון) (תיקון מס' 5), התשפ"ה-2025 
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק מאריך את תוקף תקנות שעת החירום, המאריכות את תקופות המעצרים המפורטות בחוק המעצרים בנוגע לעצור שחשוד בעבירת ביטחון בשל פעולות האיבה שהתרחשו בין יום ה-7 באוקטובר לבין ה-13 באוקטובר 2023, או מי שנעצר במסגרת פעולות המלחמה בעזה. ההארכה שנקבעה בחוק זה היא עד ליום ה-31 ביולי 2025.
חוק יום לציון עליית יהודי תימן לישראל ולהנצחת זכרם של הנספים בדרך לישראל, התשפ"ה–2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת החינוך התרבות והספורט
יוזמים: יונתן מישרקי
תחילה: 2025-02-05T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 05/02/2025, מס' חוברת 3367, עמ' 292
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק יום לציון עליית יהודי תימן לישראל ולהנצחת זכרם של הנספים בדרך לישראל, התשפ"ה–2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק יום לציון עליית יהודי תימן ולהנצחת זכר הנספים בדרך לישראל, התשפ"ה–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק יום לציון עליית יהודי תימן ולזכר הנספים בדרך לישראל, התשפ"ד-2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
מדי שנה, ביום ט"ו בכסלו, יקוים יום לציון עליית יהודי תימן לישראל ולהנצחת זכרם של הנספים בדרך ארצה. יום זה יצויין בדיון מיוחד בכנסת. כמו כן, ייערך כנס עיוני בנושא עליית יהודי תימן לישראל והנצחת זכרם של הנספים בדרך, ברוח ערכי המסורת והמורשת של יהדות תימן. במוסדות החינוך תתקיים פעילות חינוכית-ערכית ככל שיחליט על כך שר החינוך.
חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 70), התשפ"ד–2024
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת הכלכלה
יוזמים: דוד ביטן, ינון אזולאי, זאב אלקין, ישראל אייכלר, שלום דנינו, ששון ששי גואטה, אופיר כץ, מיכל מרים וולדיגר, אברהם בצלאל, חנוך דב מלביצקי, משה פסל, פנינה תמנו, רון כץ, אליהו ברוכי
תחילה: 2024-07-04T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 04/07/2024, מס' חוברת 3239, עמ' 1046
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 70), התשפ"ד–2024
Value: לחוק שהתקבל
Name: הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 69), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 69) (איסור הפעלת השפעה בלתי הוגנת במצב חירום), התשפ"ד–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - מניעת הפעלת השפעה בלתי הוגנת בעת הכרזה על מצב חירום), התשפ"ד-2024
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
החוק נועד להתמודד עם העלאת מחירים באופן חריג ומשמעותי לאחר הכרזה על מצב חירום. מצב חירום מוגדר כאחד מאלה: מצב מיוחד בעורף, מצב של אירוע חירום אזרחי או מצב חירום שנקבע לפי חוק לשם התמודדות עם מחלה מידבקת מסוכנת.
החוק קובע כי אם הוכרז על מצב חירום, ושר הכלכלה והתעשייה שוכנע כי יש חשש ממשי שעוסקים ינצלו את מצב החירום כדי להעלות מחירים של טובין ושירותים חיוניים, הוא רשאי, בהתייעצות עם שר האוצר, להכריז הכרזה על איסור השפעה בלתי הוגנת במצב חירום. החוק קובע כי בתקופת תוקפה של הכרזה זו עוסק לא יציע, יציג או ימכור לצרכן שירות או טובין המנויים ברשימה כאמור, במחיר העולה באופן ניכר וחריג על מחירו הממוצע בשלושת החודשים שקדמו להכרזה על מצב חירום. 
לעניין המוצרים והשירותים שעליהם יחולו הוראות אלו, החוק קובע כי בתקופת תוקפה של הכרזה על איסור השפעה בלתי הוגנת במצב חירום, הממונה על הגנת הצרכן והסחר ההוגן והממונה על התקציבים במשרד האוצר יהיו מוסמכים לקבוע רשימה של טובין ושירותים חיוניים, שתפורסם ברשומות, וכן יהיו מוסמכים לעדכן את הרשימה. רשימה זו תיקבע בהתחשב במאפייניו ובנסיבותיו של מצב החירום שעליו יוכרז. מחלוקת בין שני הגורמים הללו ביחס להכללת טובין או שירות מסוים ברשימה, תובא להכרעתו של נציג ציבור שימונה על ידי שר האוצר ושר הכלכלה והתעשייה, אך לא יהיה בכך כדי למנוע פרסום של רשימת הטובין והשירותים שיש לגביהם הסכמה. 
לצד איסור העלאת מחירים בעת מצב חירום נקבעו בחוק חריגים שבהם לא יראו עוסק שביצע את האמור לעיל כמי שהפעיל השפעה בלתי הוגנת. לדוגמה: מקרים שבהם העלאת המחיר נעשתה לפי דין או לפי הסכם בין עוסק לצרכן, שנחתם טרם ההכרזה על מצב חירום או מקרים שבהם העלייה במחיר השירות או הטובין נובעת מהתייקרות העלויות שבהן העוסק נדרש לשאת כדי לספק את השירות או הטובין.
לצורך אכיפת הוראות החוק הוסמך הממונה על הצרכן והסחר ההוגן להוציא צו מינהלי להפסקת הפרה לפי סעיף 21ג לחוק לעוסק שהפעיל השפעה בלתי הוגנת בנסיבות כאמור, וכן להטיל עיצומים כספיים על עוסק שיפר את הצו המינהלי. העיצום הכספי אותו מוסמך הממונה להטיל אינו סכום קצוב מהסכומים המנויים בחוק הגנת הצרכן, אלא שיעור מתוך מחזור המכירות של המפר.
חוק רישוי עסקים (תיקון מס' 39), התשפ"ה–2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: פרטית
ועדה: ועדת הפנים והגנת הסביבה
יוזמים: אליהו רביבו
תחילה: 2025-02-02T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 02/02/2025, מס' חוברת 3366, עמ' 288
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון מס' 39) התשפ"ה–2025
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון מס' 39) (פטור מרישוי עסק לקייטנה לתנועות נוער ולארגוני נוער), התשפ"ה–2024
Value: בקריאה הראשונה
Name: הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון - פטור מרישוי עסק לקייטנה לתנועות ולארגוני נוער), התשפ"ג-2023
Value: בדיון המוקדם
תקציר:
נקבע פטור מחובת רישוי עסקים לקייטנות של תנועות נוער, ארגוני נוער וחוגי סיור שעומדים בתנאים הבאים- ראשית, הקייטנה מנוהלת על ידי גוף נתמך על ידי משרד החינוך או על ידי גוף נתמך כחוג סיור. שנית, הפעילות בקייטנה היא המשך של הפעילות החינוכית של אותו גוף במהלך השנה. לבסוף, היא פועלת באתר של גופים ציבוריים כגון בתי ספר, גני ילדים או מבנים של רשות מקומית שמיועדים לפעילות חינוכית או באתר הקבע של אותו גוף.
חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע (תיקון מס' 6), התשפ"ה-2025
סטטוס: התקבלה בקריאה שלישית
כנסת: 25
סוג הצעה: ממשלתית
ועדה: הוועדה המשותפת של ועדת החוקה, חוק ומשפט, ועדת הפנים והגנת הסביבה וועדת המדע והטכנולוגיה לפי חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע, התש"ע-2009
תחילה: 2025-02-02T00:00:00
פרסום: ספר החוקים, 02/02/2025, מס' חוברת 3365, עמ' 284
שמות קודמים:
Name: הצעת חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע (תיקון מס' 6), התשפ"ה-2024
Value: בקריאה השנייה והשלישית
Name: הצעת חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע (תיקון מס' 5), התשפ"ד-2024
Value: בקריאה הראשונה
תקציר:
החוק קובע הסדרים הנוגעים לסמכויות האיסוף והשימוש באמצעי זיהוי ביומטריים. בין ההסדרים- הסמכת איש ביטחון כהגדרתו בחוק הטיס וממונה ביטחון או מאבטח שמונה לפי חוק להסדרת הביטחון של גופים מסויימים ליטול אמצעי זיהוי ביומטריים. בהתאם לכך, בנתב״ג, במעברים היבשתיים ובטיסות נכנסות לישראל של חברות ישראליות בחו"ל יוצבו מכונות אוטומטיות (אמצעי ממוכן) לבדיקה בטחונית באמצעות תווי פנים, תוך שמירה על ביטחון המידע והפרטיות.החוק קובע כי יתבצע  זיהוי בפני בעל תפקיד במקרה ובו בשל גיל או מוגבלות, נמנע מאדם להשתמש באמצעי הממוכן. בנוסף, קובע החוק כי צפייה בתמונת תווי פנים השמורה בשבב מסמך הזיהוי תחשב כשימוש מותר, תוך הטלת איסור על שמירתה שדין הפרתו מאסר שלוש שנים. זאת, על מנת לשפר יכולת זיהוי בביצוע עסקאות בין פרטים. לבסוף, מוצע כי רש״ת והגוף המוסמך ליטול אמצעי זיהוי בחו״ל ידווחו לשר התחבורה מדי שנה על נטילת טביעות אצבע לשם זיהוי בשדות תעופה בארץ ובטיסות של חברות תעופה ישראליות בחו"ל, וכן על נסיונות התחזות שדווחו למשטרה, והוא ידווח על כך לכנס